# Eiropas Savienības L 166/2011

| | ISSN 1725-5112
  doi:10.3000/17255112.L_2011.166.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 166 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 54. sējums2011. gada 25. jūnijs |

ISSN 1725-5112

doi:10.3000/17255112.L_2011.166.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 166

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

54. sējums2011. gada 25. jūnijs

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 616/2011 (2011. gada 21. jūnijs), ar ko izbeidz termiņa beigu pārskatīšanu un pārskatīšanu saistībā ar jaunu eksportētāju attiecībā uz antidempinga pasākumiem, kurus piemēro konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes magnēzija ķieģeļu importam | 1 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 617/2011 (2011. gada 24. jūnijs), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 900/2008, ar ko nosaka analīzes metodes un citus tehniskus noteikumus, kuri jāievēro, piemērojot importa režīmu dažām lauksaimniecības produktu pārstrādē iegūtām precēm | 6 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 618/2011 (2011. gada 24. jūnijs), ar ko atsauc importa licenču pieteikumu pieņemšanas apturēšanu cukura produktiem atbilstīgi tarifu kvotai 09.4380 | 8 |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 619/2011 (2011. gada 24. jūnijs), ar ko nosaka paraugu ņemšanas un analīzes metodes barības oficiālajai kontrolei attiecībā uz tāda ģenētiski modificēta materiāla klātbūtni, kura atļaujas piešķiršanas procedūra nav pabeigta vai kura atļaujas termiņš ir beidzies (
  1
  ) | 9 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 620/2011 (2011. gada 24. jūnijs), ar ko groza I pielikumu Padomes Regulai (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu | 16 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 621/2011 (2011. gada 24. jūnijs), ar ko 151. reizi groza Padomes Regulu (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kas saistītas ar Osamu Bin Ladenu, Al-Qaida tīklu un Taliban | 18 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 622/2011 (2011. gada 24. jūnijs), ar ko nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 20 |
| | | LĒMUMI |
| | | 2011/369/ES |
| | * | Padomes Lēmums (2011. gada 9. jūnijs), ar ko izdara grozījumus Šengenas Konsultāciju tīklā (tehniskās specifikācijas) | 22 |
| | | 2011/370/ES |
| | * | Padomes Lēmums (2011. gada 20. jūnijs), ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekļa aizstājēju no Spānijas | 26 |
| | | 2011/371/ES |
| | * | Padomes Lēmums (2011. gada 20. jūnijs), ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekļa aizstājēju no Austrijas | 27 |
| | | 2011/372/ES |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (2011. gada 24. jūnijs), ar kuru naftas un gāzes izpētei un naftas ieguvei Itālijā piemēro atbrīvojumu no Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/17/EK, ar ko koordinē iepirkuma procedūras, kuras piemēro subjekti, kas darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 4253)

   (
  1
  ) | 28 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 616/2011 (2011. gada 21. jūnijs), ar ko izbeidz termiņa beigu pārskatīšanu un pārskatīšanu saistībā ar jaunu eksportētāju attiecībā uz antidempinga pasākumiem, kurus piemēro konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes magnēzija ķieģeļu importam

1

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 617/2011 (2011. gada 24. jūnijs), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 900/2008, ar ko nosaka analīzes metodes un citus tehniskus noteikumus, kuri jāievēro, piemērojot importa režīmu dažām lauksaimniecības produktu pārstrādē iegūtām precēm

6

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 618/2011 (2011. gada 24. jūnijs), ar ko atsauc importa licenču pieteikumu pieņemšanas apturēšanu cukura produktiem atbilstīgi tarifu kvotai 09.4380

8

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 619/2011 (2011. gada 24. jūnijs), ar ko nosaka paraugu ņemšanas un analīzes metodes barības oficiālajai kontrolei attiecībā uz tāda ģenētiski modificēta materiāla klātbūtni, kura atļaujas piešķiršanas procedūra nav pabeigta vai kura atļaujas termiņš ir beidzies (
  1
  )

1

9

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 620/2011 (2011. gada 24. jūnijs), ar ko groza I pielikumu Padomes Regulai (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu

16

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 621/2011 (2011. gada 24. jūnijs), ar ko 151. reizi groza Padomes Regulu (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kas saistītas ar Osamu Bin Ladenu, Al-Qaida tīklu un Taliban

Al-Qaida

Taliban

18

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 622/2011 (2011. gada 24. jūnijs), ar ko nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

20

LĒMUMI

2011/369/ES

*

Padomes Lēmums (2011. gada 9. jūnijs), ar ko izdara grozījumus Šengenas Konsultāciju tīklā (tehniskās specifikācijas)

22

2011/370/ES

*

Padomes Lēmums (2011. gada 20. jūnijs), ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekļa aizstājēju no Spānijas

26

2011/371/ES

*

Padomes Lēmums (2011. gada 20. jūnijs), ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekļa aizstājēju no Austrijas

27

2011/372/ES

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (2011. gada 24. jūnijs), ar kuru naftas un gāzes izpētei un naftas ieguvei Itālijā piemēro atbrīvojumu no Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/17/EK, ar ko koordinē iepirkuma procedūras, kuras piemēro subjekti, kas darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 4253)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 4253)

1

28

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 25.6.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 166/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 166/1

---

PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 616/2011

(2011. gada 21. jūnijs),

ar ko izbeidz termiņa beigu pārskatīšanu un pārskatīšanu saistībā ar “jaunu eksportētāju” attiecībā uz antidempinga pasākumiem, kurus piemēro konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes magnēzija ķieģeļu importam

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1225/2009 (2009. gada 30. novembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1), (“pamatregula”) un jo īpaši tās 9. pantu, un 11. panta 2., 4., 5. un 6. punktu,

pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

1.1.   Spēkā esošie pasākumi

| (1) | Padome 2005. gada oktobrī, ievērojot Regulu (EK) Nr. 1659/2005 (2), konkrētu Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) izcelsmes magnēzija ķieģeļu veidu importam noteica galīgo antidempinga maksājumu robežās no 2,7 līdz 39,9 %. Pēc divām starpposma pārskatīšanām, ko pieprasīja ĶTR ražotāji eksportētāji, minēto regulu 2009. gadā grozīja ar Regulu (EK) Nr. 825/2009 (3) un Regulu (EK) Nr. 826/2009 (4). Pārskatīšanas rezultātā Regulā (EK) Nr. 1659/2005 paredzētie maksājumi šobrīd ir noteikti robežās no 0 % līdz 39,9 %. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2005. gada oktobrī, ievērojot Regulu (EK) Nr. 1659/2005 (2), konkrētu Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) izcelsmes magnēzija ķieģeļu veidu importam noteica galīgo antidempinga maksājumu robežās no 2,7 līdz 39,9 %. Pēc divām starpposma pārskatīšanām, ko pieprasīja ĶTR ražotāji eksportētāji, minēto regulu 2009. gadā grozīja ar Regulu (EK) Nr. 825/2009 (3) un Regulu (EK) Nr. 826/2009 (4). Pārskatīšanas rezultātā Regulā (EK) Nr. 1659/2005 paredzētie maksājumi šobrīd ir noteikti robežās no 0 % līdz 39,9 %.

1.2.   Termiņa beigu pārskatīšanas pieprasījums

| (2) | Pēc tam, kad bija publicēts paziņojums par gaidāmajām termiņa beigām (5) spēkā esošajiem konkrētu ĶTR izcelsmes magnēzija ķieģeļu importam piemērojamajiem antidempinga pasākumiem, Komisija 2010. gada 9. jūlijā atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam saņēma pieprasījumu veikt termiņa beigu pārskatīšanu. Pieprasījumu iesniedza Magnēzija ķieģeļu ražotāju aizsardzības koalīcija (MBPDC) (“pieprasījuma iesniedzējs”) to ražotāju vārdā, kuru produkcija veido nozīmīgu daļu, šajā gadījumā vairāk nekā 25 %, no Savienības kopējās konkrētu magnēzija ķieģeļu produkcijas. |
| --- | --- |

(2)

Pēc tam, kad bija publicēts paziņojums par gaidāmajām termiņa beigām (5) spēkā esošajiem konkrētu ĶTR izcelsmes magnēzija ķieģeļu importam piemērojamajiem antidempinga pasākumiem, Komisija 2010. gada 9. jūlijā atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam saņēma pieprasījumu veikt termiņa beigu pārskatīšanu. Pieprasījumu iesniedza Magnēzija ķieģeļu ražotāju aizsardzības koalīcija (MBPDC) (“pieprasījuma iesniedzējs”) to ražotāju vārdā, kuru produkcija veido nozīmīgu daļu, šajā gadījumā vairāk nekā 25 %, no Savienības kopējās konkrētu magnēzija ķieģeļu produkcijas.

| (3) | Pieteikumā bija pirmsšķietami pierādījumi par iespējamu dempinga turpināšanos un nodarītā kaitējuma atkārtošanos, un tie tika atzīti par pietiekamiem, lai sāktu termiņa beigu pārskatīšanas procedūru. Tāpat pieteikuma iesniedzējs pieprasīja, ka Austrijas uzņēmumu RHI AG (RHI) būtu jāizslēdz no Savienības ražošanas nozares definīcijas, jo tas uzņēmuma pamatdarbību ir pārkārtojis uz ĶTR, kur tam ir saistīts uzņēmums, kurš ražo attiecīgo ražojumu, un paplašinājis savu uzņēmējdarbību ĶTR attiecībā uz attiecīgo ražojumu. |
| --- | --- |

(3)

Pieteikumā bija pirmsšķietami pierādījumi par iespējamu dempinga turpināšanos un nodarītā kaitējuma atkārtošanos, un tie tika atzīti par pietiekamiem, lai sāktu termiņa beigu pārskatīšanas procedūru. Tāpat pieteikuma iesniedzējs pieprasīja, ka Austrijas uzņēmumu RHI AG (RHI) būtu jāizslēdz no Savienības ražošanas nozares definīcijas, jo tas uzņēmuma pamatdarbību ir pārkārtojis uz ĶTR, kur tam ir saistīts uzņēmums, kurš ražo attiecīgo ražojumu, un paplašinājis savu uzņēmējdarbību ĶTR attiecībā uz attiecīgo ražojumu.

1.3.   Termiņa beigu pārskatīšanas sākšana

| (4) | Komisija 2010. gada 8. oktobrī pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju ar paziņojumu (“paziņojums par procedūras sākšanu”) (6), kas publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, informēja par termiņa beigu pārskatīšanas sākšanu procedūrā par konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes magnēzija ķieģeļu importu Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

(4)

Komisija 2010. gada 8. oktobrī pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju ar paziņojumu (“paziņojums par procedūras sākšanu”) (6), kas publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, informēja par termiņa beigu pārskatīšanas sākšanu procedūrā par konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes magnēzija ķieģeļu importu Eiropas Savienībā.

1.4.   Termiņa beigu pārskatīšanas izmeklēšanas periods

| (5) | Ņemot vērā lielo skaitu šajā procedūrā iesaistīto personu, Komisija paziņojumā par procedūras sākšanu paziņoja, ka tā saskaņā ar pamatregulas 17. pantu var piemērot atlasi. Lai Komisija varētu izlemt, vai jāveic atlase un lai vajadzības gadījumā to varētu izdarīt, visiem ražotājiem eksportētājiem, importētājiem un Savienības ražotājiem bija jāsniedz konkrēta informācija par laikposmu no 2009. gada 1. jūlija līdz 2010. gada 30. jūnijam (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). |
| --- | --- |

(5)

Ņemot vērā lielo skaitu šajā procedūrā iesaistīto personu, Komisija paziņojumā par procedūras sākšanu paziņoja, ka tā saskaņā ar pamatregulas 17. pantu var piemērot atlasi. Lai Komisija varētu izlemt, vai jāveic atlase un lai vajadzības gadījumā to varētu izdarīt, visiem ražotājiem eksportētājiem, importētājiem un Savienības ražotājiem bija jāsniedz konkrēta informācija par laikposmu no 2009. gada 1. jūlija līdz 2010. gada 30. jūnijam (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”).

2.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

| (6) | Attiecīgais ražojums ir ķīmiski saistīti, neapdedzināti magnēzija ķieģeļi, kuros magnija savienojumi satur vismaz 80 % MgO, kuri satur vai nesatur magnezītu, un uz kuriem šobrīd attiecas KN kodi ex 6815 91 00 un ex 6815 99 00. |
| --- | --- |

(6)

Attiecīgais ražojums ir ķīmiski saistīti, neapdedzināti magnēzija ķieģeļi, kuros magnija savienojumi satur vismaz 80 % MgO, kuri satur vai nesatur magnezītu, un uz kuriem šobrīd attiecas KN kodi ex 6815 91 00 un ex 6815 99 00.

| (7) | Līdzīgais ražojums ir Savienībā ražoti un pārdoti ķīmiski saistīti, neapdedzināti magnēzija ķieģeļi, kuros magnija savienojumi satur vismaz 80 % MgO un kuri satur vai nesatur magnezītu. |
| --- | --- |

(7)

Līdzīgais ražojums ir Savienībā ražoti un pārdoti ķīmiski saistīti, neapdedzināti magnēzija ķieģeļi, kuros magnija savienojumi satur vismaz 80 % MgO un kuri satur vai nesatur magnezītu.

| (8) | Magnēzija ķieģeļu ražošanā kā galveno izejvielu izmanto magnezīta minerālus. Parasti tos ražo saskaņā ar standarta ķīmisko savienojumu specifikācijām, ko pielāgo tiešā lietotāja prasībām. Magnēzija ķieģeļus parasti izmanto tērauda rūpniecībā kā apšuves materiālu tērauda lietuvēs. |
| --- | --- |

(8)

Magnēzija ķieģeļu ražošanā kā galveno izejvielu izmanto magnezīta minerālus. Parasti tos ražo saskaņā ar standarta ķīmisko savienojumu specifikācijām, ko pielāgo tiešā lietotāja prasībām. Magnēzija ķieģeļus parasti izmanto tērauda rūpniecībā kā apšuves materiālu tērauda lietuvēs.

3.   IZMEKLĒŠANĀ IESAISTĪTĀS PERSONAS

| (9) | Par procedūras sākšanu Komisija oficiāli informēja pieteikuma iesniedzēju, citus zināmos Savienības ražotājus, zināmos ĶTR ražotājus eksportētājus, attiecīgās eksportētājvalsts pārstāvjus un zināmos importētājus un lietotājus. Ieinteresētajām personām bija dota iespēja paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā rakstiski paust savu viedokli un pieprasīt, lai tās uzklausa. Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kādēļ tās būtu jāuzklausa. |
| --- | --- |

(9)

Par procedūras sākšanu Komisija oficiāli informēja pieteikuma iesniedzēju, citus zināmos Savienības ražotājus, zināmos ĶTR ražotājus eksportētājus, attiecīgās eksportētājvalsts pārstāvjus un zināmos importētājus un lietotājus. Ieinteresētajām personām bija dota iespēja paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā rakstiski paust savu viedokli un pieprasīt, lai tās uzklausa. Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kādēļ tās būtu jāuzklausa.

| (10) | Ņemot vērā lielo iesaistīto personu skaitu, paziņojumā par procedūras sākšanu bija paredzēts piemērot atlasi attiecībā uz ĶTR ražotājiem eksportētājiem, nesaistītiem Savienības importētājiem un Savienības ražotājiem. No 78 ražotājiem eksportētājiem, ar kuriem sazinājās, uzsākot procedūru, tikai četri sniedza informāciju, kas vajadzīga paziņojumā par procedūras sākšanu pieprasītās atlases veikšanai. |
| --- | --- |

(10)

Ņemot vērā lielo iesaistīto personu skaitu, paziņojumā par procedūras sākšanu bija paredzēts piemērot atlasi attiecībā uz ĶTR ražotājiem eksportētājiem, nesaistītiem Savienības importētājiem un Savienības ražotājiem. No 78 ražotājiem eksportētājiem, ar kuriem sazinājās, uzsākot procedūru, tikai četri sniedza informāciju, kas vajadzīga paziņojumā par procedūras sākšanu pieprasītās atlases veikšanai.

| (11) | No Savienības ražotājiem pieprasīto informāciju kopumā iesniedza desmit ražotāji, ietverot ražotājus, pēc kuru lūguma MBPDC pieprasīja veikt pārskatīšanu. To Savienības ražotāju darbība, kuri pieprasīja veikt pārskatīšanu, ir būtiski atkarīga no galvenā izejmateriāla piegādes no ĶTR, un, lai izvairītos no iespējamām pretdarbībām, tie pieprasīja neizpaust viņu uzņēmumu nosaukumus. |
| --- | --- |

(11)

No Savienības ražotājiem pieprasīto informāciju kopumā iesniedza desmit ražotāji, ietverot ražotājus, pēc kuru lūguma MBPDC pieprasīja veikt pārskatīšanu. To Savienības ražotāju darbība, kuri pieprasīja veikt pārskatīšanu, ir būtiski atkarīga no galvenā izejmateriāla piegādes no ĶTR, un, lai izvairītos no iespējamām pretdarbībām, tie pieprasīja neizpaust viņu uzņēmumu nosaukumus.

| (12) | Komisijas dienesti pirms procedūras sākšanas sazinājās ar visiem Savienības ražotājiem, kas ražo magnēzija ķieģeļus, lai iegūtu ziņas par to ražošanas apjomiem un noskaidrotu, vai ražotāji atbalsta vai noraida izmeklēšanu. Viens no uzņēmumiem, kuri sniedza ziņas, RHI AG, pirms procedūras sākšanas iebilda pret termiņu beigu pārskatīšanu. |
| --- | --- |

(12)

Komisijas dienesti pirms procedūras sākšanas sazinājās ar visiem Savienības ražotājiem, kas ražo magnēzija ķieģeļus, lai iegūtu ziņas par to ražošanas apjomiem un noskaidrotu, vai ražotāji atbalsta vai noraida izmeklēšanu. Viens no uzņēmumiem, kuri sniedza ziņas, RHI AG, pirms procedūras sākšanas iebilda pret termiņu beigu pārskatīšanu.

| (13) | Pēc procedūras sākšanas uzņēmums RHI apgalvoja, ka ziņas, ko pieteikuma iesniedzējs norādījis pieprasījumā veikt pārskatīšanu, jo īpaši ziņas par RHI ražošanas apjomiem, nav pareizas un ka, gluži pretēji norādītajam, RHI būtu jāiekļauj Savienības ražošanas nozares definīcijā, kā tas ticis izdarīts sākotnējā procedūrā 2005. gadā. Atbilstīgi tam uzņēmums apstrīdēja Savienības ražotāju nozares definīciju, kā rezultātā tika sākta procedūra, pamatojoties uz to, ka nav izpildītas pamatregulas 5. panta 4. punktā minētās prasības, jo RHI ir lielākais Savienības ražotājs, kas saražo vairāk nekā 50 % no kopējās Savienības produkcijas, un tas iebilda pret procedūras sākšanu. |
| --- | --- |

(13)

Pēc procedūras sākšanas uzņēmums RHI apgalvoja, ka ziņas, ko pieteikuma iesniedzējs norādījis pieprasījumā veikt pārskatīšanu, jo īpaši ziņas par RHI ražošanas apjomiem, nav pareizas un ka, gluži pretēji norādītajam, RHI būtu jāiekļauj Savienības ražošanas nozares definīcijā, kā tas ticis izdarīts sākotnējā procedūrā 2005. gadā. Atbilstīgi tam uzņēmums apstrīdēja Savienības ražotāju nozares definīciju, kā rezultātā tika sākta procedūra, pamatojoties uz to, ka nav izpildītas pamatregulas 5. panta 4. punktā minētās prasības, jo RHI ir lielākais Savienības ražotājs, kas saražo vairāk nekā 50 % no kopējās Savienības produkcijas, un tas iebilda pret procedūras sākšanu.

4.   IZMEKLĒŠANA

| (14) | Kā norādīts 3. apsvērumā, pieteikuma iesniedzējs uzskatīja, ka RHI AGbūtu jāizslēdz no Savienības ražošanas nozares definīcijas, pamatojoties uz to, ka uzņēmums pamatdarbību ir pārkārtojis uz ĶTR. Ņemot vērā iepriekš minēto un to, ka RHI AG iebilda pret pārskatīšanu, Komisija lūdza RHI iesniegt papildu informāciju, lai varētu novērtēt, vai uzņēmums būtu jāiekļauj Savienības ražošanas nozares definīcijā. Pieprasītā informācija attiecas uz uzņēmuma darbību ES un ĶTR, norādot ziņas par ražošanas jaudu, tirdzniecības apjomiem, pārdošanas vērtību un apjomiem ES, ĶTR un ārpus tām un attiecīgā ražojuma importa vērtību un apjomiem Savienības tirgū. Uzņēmums iesniedza papildu informāciju, un uzņēmuma galvenajā birojā Vīnē tika veikta pārbaude. |
| --- | --- |

(14)

Kā norādīts 3. apsvērumā, pieteikuma iesniedzējs uzskatīja, ka RHI AGbūtu jāizslēdz no Savienības ražošanas nozares definīcijas, pamatojoties uz to, ka uzņēmums pamatdarbību ir pārkārtojis uz ĶTR. Ņemot vērā iepriekš minēto un to, ka RHI AG iebilda pret pārskatīšanu, Komisija lūdza RHI iesniegt papildu informāciju, lai varētu novērtēt, vai uzņēmums būtu jāiekļauj Savienības ražošanas nozares definīcijā. Pieprasītā informācija attiecas uz uzņēmuma darbību ES un ĶTR, norādot ziņas par ražošanas jaudu, tirdzniecības apjomiem, pārdošanas vērtību un apjomiem ES, ĶTR un ārpus tām un attiecīgā ražojuma importa vērtību un apjomiem Savienības tirgū. Uzņēmums iesniedza papildu informāciju, un uzņēmuma galvenajā birojā Vīnē tika veikta pārbaude.

| (15) | Sākotnējā izmeklēšanā, kuru sāka 2004. gada jūlijā, RHI bija viens no ražotājiem, kuri iesniedza pieteikumu. Arī tobrīd RHI no tā ĶTR esošā saistītā uzņēmuma importēja attiecīgo ražojumu, un izmeklēšanas laikā tika vērtēts, vai uzņēmums būtu jāizslēdz no Savienības ražošanas nozares definīcijas atbilstīgi pamatregulas 4. panta 1. punkta a) apakšpunktam. |
| --- | --- |

(15)

Sākotnējā izmeklēšanā, kuru sāka 2004. gada jūlijā, RHI bija viens no ražotājiem, kuri iesniedza pieteikumu. Arī tobrīd RHI no tā ĶTR esošā saistītā uzņēmuma importēja attiecīgo ražojumu, un izmeklēšanas laikā tika vērtēts, vai uzņēmums būtu jāizslēdz no Savienības ražošanas nozares definīcijas atbilstīgi pamatregulas 4. panta 1. punkta a) apakšpunktam.

| (16) | Jāatgādina, ka novērtējums par RHI situāciju veikts Komisijas Regulā (EK) Nr. 552/2005 (2005. gada 11. aprīlis), ar ko piemēro antidempinga pagaidu maksājumu dažu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes magnēzija ķieģeļu veidu importam (7), un tas apstiprināts ar Regulu (EK) Nr. 1659/2005. Novērtējumu veica pēc šādiem kritērijiem:






  — | uzņēmuma galveno biroju, pētniecības un izstrādes (P&I) centra un galveno ražotņu atrašanās vietas, |
| --- | --- | --- |

(16)

Jāatgādina, ka novērtējums par RHI situāciju veikts Komisijas Regulā (EK) Nr. 552/2005 (2005. gada 11. aprīlis), ar ko piemēro antidempinga pagaidu maksājumu dažu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes magnēzija ķieģeļu veidu importam (7), un tas apstiprināts ar Regulu (EK) Nr. 1659/2005. Novērtējumu veica pēc šādiem kritērijiem:

—

uzņēmuma galveno biroju, pētniecības un izstrādes (P&I) centra un galveno ražotņu atrašanās vietas,

| — | no ĶTR importētā attiecīgā ražojuma apjoms/vērtība attiecībā pret pārdošanas kopapjomu un kopējo vērtību, |
| --- | --- |

—

no ĶTR importētā attiecīgā ražojuma apjoms/vērtība attiecībā pret pārdošanas kopapjomu un kopējo vērtību,

| — | importa pārdošanas apjomu ietekme uz uzņēmuma pārdošanas kopapjomu Savienībā, jo īpaši, salīdzinot RHI attiecīgā ražojuma importa pārdošanas apjomu rentabilitāti ES ar to pārējo savienības ražotāju rentabilitātes rādītājiem, kuri piekrita sadarboties. |
| --- | --- |

—

importa pārdošanas apjomu ietekme uz uzņēmuma pārdošanas kopapjomu Savienībā, jo īpaši, salīdzinot RHI attiecīgā ražojuma importa pārdošanas apjomu rentabilitāti ES ar to pārējo savienības ražotāju rentabilitātes rādītājiem, kuri piekrita sadarboties.

| (17) | Tobrīd tika konstatēts, ka uzņēmuma pamatdarbība attiecībā uz attiecīgo ražojumu tiek īstenota Savienības teritorijā (galvenie biroji, P&I centrs un lielākās ražotnes bija Savienībā). Turklāt, tā kā ĶTR esošā saistītā uzņēmuma produkcija galvenokārt bija paredzēta strauji augošajam Āzijas tirgum, lielākā daļa no Savienības tirgū pārdotās RHI produkcijas ir ražota Savienībā un tikai niecīga daļa – ĶTR (5 % no Savienības pārdošanas kopapjoma). Tāpat tika konstatēts, ka importētā produkcija tika pārdota par cenām, kas ir salīdzināmas ar Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām, un tādējādi uzņēmums, pārdodot importēto produkciju, neguva pastāvīgu finansiālu labumu rentabilitātes ziņā. Visbeidzot tika skaidri norādīts, ka RHI ražošanas uzņēmums Savienībā un tā ražošanas uzņēmums Ķīnā juridiski ir atsevišķi uzņēmumi. Tika konstatēts, ka, lai gan RHI ir pasaules mēroga grupa un tai ir ražotne ĶTR ar atsevišķas juridiskas personas statusu, lielāko daļu magnēzija ķieģeļu, ko pārdeva Savienības tirgū, tā ražoja savās ražotnēs Savienības teritorijā. Tāpēc secināja, ka RHI AG, kas tobrīd atbalstīja pasākumu ieviešanu, bija daļa no Savienības ražošanas nozares. |
| --- | --- |

(17)

Tobrīd tika konstatēts, ka uzņēmuma pamatdarbība attiecībā uz attiecīgo ražojumu tiek īstenota Savienības teritorijā (galvenie biroji, P&I centrs un lielākās ražotnes bija Savienībā). Turklāt, tā kā ĶTR esošā saistītā uzņēmuma produkcija galvenokārt bija paredzēta strauji augošajam Āzijas tirgum, lielākā daļa no Savienības tirgū pārdotās RHI produkcijas ir ražota Savienībā un tikai niecīga daļa – ĶTR (5 % no Savienības pārdošanas kopapjoma). Tāpat tika konstatēts, ka importētā produkcija tika pārdota par cenām, kas ir salīdzināmas ar Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām, un tādējādi uzņēmums, pārdodot importēto produkciju, neguva pastāvīgu finansiālu labumu rentabilitātes ziņā. Visbeidzot tika skaidri norādīts, ka RHI ražošanas uzņēmums Savienībā un tā ražošanas uzņēmums Ķīnā juridiski ir atsevišķi uzņēmumi. Tika konstatēts, ka, lai gan RHI ir pasaules mēroga grupa un tai ir ražotne ĶTR ar atsevišķas juridiskas personas statusu, lielāko daļu magnēzija ķieģeļu, ko pārdeva Savienības tirgū, tā ražoja savās ražotnēs Savienības teritorijā. Tāpēc secināja, ka RHI AG, kas tobrīd atbalstīja pasākumu ieviešanu, bija daļa no Savienības ražošanas nozares.

| (18) | Veicot pārbaudi uz vietas tagadējās procedūras laikā, tika konstatēts, ka uzņēmuma pamatdarbība aizvien tiek īstenota Savienības teritorijā. Uzņēmuma galvenie biroji, akcionāri un P&I centrs atrodas Savienībā. Uzņēmumam ir piecas ražotnes Savienības teritorijā, kas ražo attiecīgo ražojumu, un laikposmā no 2005. gada līdz 2010. gada 30. jūnijam, t. i., izmeklēšanas perioda beigām, ir palielinājusies šo uzņēmumu ražošanas jauda. Tika pārbaudītas RHI iesniegtās ziņas par līdzīgā ražojuma ražošanas jaudu Savienībā un katra atsevišķa uzņēmuma ražošanas apjomu izmeklēšanas periodā, un tika konstatēts, ka tās ir pareizas. |
| --- | --- |

(18)

Veicot pārbaudi uz vietas tagadējās procedūras laikā, tika konstatēts, ka uzņēmuma pamatdarbība aizvien tiek īstenota Savienības teritorijā. Uzņēmuma galvenie biroji, akcionāri un P&I centrs atrodas Savienībā. Uzņēmumam ir piecas ražotnes Savienības teritorijā, kas ražo attiecīgo ražojumu, un laikposmā no 2005. gada līdz 2010. gada 30. jūnijam, t. i., izmeklēšanas perioda beigām, ir palielinājusies šo uzņēmumu ražošanas jauda. Tika pārbaudītas RHI iesniegtās ziņas par līdzīgā ražojuma ražošanas jaudu Savienībā un katra atsevišķa uzņēmuma ražošanas apjomu izmeklēšanas periodā, un tika konstatēts, ka tās ir pareizas.

| (19) | Uzņēmums turpināja arī investēt tā ražotnēs ES, un laikposmā no 2007. gada līdz izmeklēšanas perioda beigām ar līdzīgo ražojumu saistītās investīcijas veidoja ievērojamu daļu no uzņēmuma investīciju kopapjoma ES. |
| --- | --- |

(19)

Uzņēmums turpināja arī investēt tā ražotnēs ES, un laikposmā no 2007. gada līdz izmeklēšanas perioda beigām ar līdzīgo ražojumu saistītās investīcijas veidoja ievērojamu daļu no uzņēmuma investīciju kopapjoma ES.

| (20) | RHI ir vairāki saistītie uzņēmumi ĶTR, kas iesaistīti ugunsizturīgo ražojumu, tostarp magnēzija ķieģeļu, ražošanā un pārdošanā, ietverot RHI Refractories Liaoning Co. Ltd, atsevišķu juridisku personu, kas ražo attiecīgo ražojumu. Minētais uzņēmums ir kopuzņēmums ar Ķīnas uzņēmumu, un tas ražošanu uzsāka 1997. gadā. Tam ir tikai viena ražotne. Kaut gan ražotnes ražošanas apjoms laikposmā no 2005. gada līdz izmeklēšanas perioda beigām būtiski palielinājās, tas tomēr neveido lielāko daļu no RHI ražošanas apjoma (ES un Ķīnas ražotnes kopā). |
| --- | --- |

(20)

RHI ir vairāki saistītie uzņēmumi ĶTR, kas iesaistīti ugunsizturīgo ražojumu, tostarp magnēzija ķieģeļu, ražošanā un pārdošanā, ietverot RHI Refractories Liaoning Co. Ltd, atsevišķu juridisku personu, kas ražo attiecīgo ražojumu. Minētais uzņēmums ir kopuzņēmums ar Ķīnas uzņēmumu, un tas ražošanu uzsāka 1997. gadā. Tam ir tikai viena ražotne. Kaut gan ražotnes ražošanas apjoms laikposmā no 2005. gada līdz izmeklēšanas perioda beigām būtiski palielinājās, tas tomēr neveido lielāko daļu no RHI ražošanas apjoma (ES un Ķīnas ražotnes kopā).

| (21) | Runājot par attiecīgā ražojuma importa apjomu, pēc pasākumu noteikšanas 2005. gadā uzņēmums no tā saistītā uzņēmuma ĶTR izmeklēšanas periodā importēja tikai vienu nelielu kravu, jo ražojumam piemēro antidempinga maksājuma augstāko likmi – 39,9 %. |
| --- | --- |

(21)

Runājot par attiecīgā ražojuma importa apjomu, pēc pasākumu noteikšanas 2005. gadā uzņēmums no tā saistītā uzņēmuma ĶTR izmeklēšanas periodā importēja tikai vienu nelielu kravu, jo ražojumam piemēro antidempinga maksājuma augstāko likmi – 39,9 %.

| (22) | RHI iesniedza ziņas par Savienības teritorijā saražotā un ĶTR saražotā līdzīgā ražojuma pārdošanas vērtību un apjomu. Uzņēmums parādīja, ka tā saistītajam uzņēmumam Ķīnas Tautas Republikā attiecīgā ražojuma pārdošanas apjoma lielākā daļa izmeklēšanas laikā bija eksports uz citām valstīm, kas nav ES dalībvalstis, savukārt atlikusī daļa ražojumu pārdota Ķīnas tirgū. |
| --- | --- |

(22)

RHI iesniedza ziņas par Savienības teritorijā saražotā un ĶTR saražotā līdzīgā ražojuma pārdošanas vērtību un apjomu. Uzņēmums parādīja, ka tā saistītajam uzņēmumam Ķīnas Tautas Republikā attiecīgā ražojuma pārdošanas apjoma lielākā daļa izmeklēšanas laikā bija eksports uz citām valstīm, kas nav ES dalībvalstis, savukārt atlikusī daļa ražojumu pārdota Ķīnas tirgū.

| (23) | Ņemot vērā attiecīgā importētā ražojuma pārdošanas apjoma ietekmi uz uzņēmuma pārdošanas kopapjomu Savienībā, minētais imports salīdzinājumā ar uzņēmuma pārdošanas kopapjomu Savienības tirgū bija neliels un tādējādi tā ietekme uz uzņēmuma pārdošanas apjomu – niecīga. |
| --- | --- |

(23)

Ņemot vērā attiecīgā importētā ražojuma pārdošanas apjoma ietekmi uz uzņēmuma pārdošanas kopapjomu Savienībā, minētais imports salīdzinājumā ar uzņēmuma pārdošanas kopapjomu Savienības tirgū bija neliels un tādējādi tā ietekme uz uzņēmuma pārdošanas apjomu – niecīga.

| (24) | Pamatojoties uz datiem, kas pārbaudīti uz vietas, tiek konstatēts, ka RHI nebūtu jāizslēdz no Savienības ražošanas nozares definīcijas. Kopš sākotnējās izmeklēšanas, kad tika konstatēts, ka ir izpildīti trīs kritēriji, un secināts, ka uzņēmums ir daļa no Savienības ražošanas nozares, uzņēmuma situācija nav būtiski mainījusies. |
| --- | --- |

(24)

Pamatojoties uz datiem, kas pārbaudīti uz vietas, tiek konstatēts, ka RHI nebūtu jāizslēdz no Savienības ražošanas nozares definīcijas. Kopš sākotnējās izmeklēšanas, kad tika konstatēts, ka ir izpildīti trīs kritēriji, un secināts, ka uzņēmums ir daļa no Savienības ražošanas nozares, uzņēmuma situācija nav būtiski mainījusies.

| (25) | Konstatējumi apstiprina, ka uzņēmuma pamatdarbība (galvenie biroji, P&I centrs un galvenās ražotnes) vēl aizvien notiek ES. ĶTR esošās ražotnes ražošanas jaudas pieaugums laikposmā no 2005. gada līdz izmeklēšanas perioda beigām nav uzskatāms par uzņēmuma pamatdarbības pārvietošanu uz ĶTR. Tāpēc tiek noraidīts pieteikuma iesniedzēja arguments par to, ka RHI būtu jāizslēdz tāpēc, ka uzņēmumam ir saistītais uzņēmums ĶTR, kas ražo attiecīgo ražojumu un paplašina uzņēmējdarbību ĶTR. |
| --- | --- |

(25)

Konstatējumi apstiprina, ka uzņēmuma pamatdarbība (galvenie biroji, P&I centrs un galvenās ražotnes) vēl aizvien notiek ES. ĶTR esošās ražotnes ražošanas jaudas pieaugums laikposmā no 2005. gada līdz izmeklēšanas perioda beigām nav uzskatāms par uzņēmuma pamatdarbības pārvietošanu uz ĶTR. Tāpēc tiek noraidīts pieteikuma iesniedzēja arguments par to, ka RHI būtu jāizslēdz tāpēc, ka uzņēmumam ir saistītais uzņēmums ĶTR, kas ražo attiecīgo ražojumu un paplašina uzņēmējdarbību ĶTR.

| (26) | Pieteikuma iesniedzēja sniegtā informācija attiecībā uz RHI situāciju kā Savienības ražotāju, jo īpaši uzņēmuma ražošanas apjomiem un ražošanas jaudu Savienībā, un ražošanas jaudu ĶTR nebija precīza. Tādējādi, iekļaujot RHI ražošanas apjomus kopējā Savienības produkcijas statistikā, pieteikuma iesniedzēja produkcijas izlaides ir mazāk nekā 50 % no kopējās produkcijas Savienībā. Turklāt, kā jau iepriekš paskaidrots, i) RHI būtu jāuzskata par Savienības ražošanas nozares daļu pamatregulas 4. panta nozīmē, ii) RHI saražo vairāk nekā 50 % no Savienības ražošanas kopapjoma pamatregulas 5. panta 4. punkta otrā teikuma nozīmē un iii) RHI iebilst pret termiņa beigu pārskatīšanu. Tādēļ procedūra būtu jāizbeidz. |
| --- | --- |

(26)

Pieteikuma iesniedzēja sniegtā informācija attiecībā uz RHI situāciju kā Savienības ražotāju, jo īpaši uzņēmuma ražošanas apjomiem un ražošanas jaudu Savienībā, un ražošanas jaudu ĶTR nebija precīza. Tādējādi, iekļaujot RHI ražošanas apjomus kopējā Savienības produkcijas statistikā, pieteikuma iesniedzēja produkcijas izlaides ir mazāk nekā 50 % no kopējās produkcijas Savienībā. Turklāt, kā jau iepriekš paskaidrots, i) RHI būtu jāuzskata par Savienības ražošanas nozares daļu pamatregulas 4. panta nozīmē, ii) RHI saražo vairāk nekā 50 % no Savienības ražošanas kopapjoma pamatregulas 5. panta 4. punkta otrā teikuma nozīmē un iii) RHI iebilst pret termiņa beigu pārskatīšanu. Tādēļ procedūra būtu jāizbeidz.

5.   PROCEDŪRAS IZBEIGŠANA

| (27) | Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek uzskatīts, ka šī procedūra būtu jāizbeidz saskaņā ar pamatregulas 9. pantu un 11. panta 2., 5., un 6. punktu. |
| --- | --- |

(27)

Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek uzskatīts, ka šī procedūra būtu jāizbeidz saskaņā ar pamatregulas 9. pantu un 11. panta 2., 5., un 6. punktu.

| (28) | Pieteikuma iesniedzējs tika attiecīgi informēts, un tam tika dota iespēja izteikt savas piezīmes. Pieteikuma iesniedzējs apstrīdēja Komisijas secinājumus un izteica šaubas par to, ka RHI ražošanas apjoms izmeklēšanas periodā pārsniedzis to atlikušo Savienības ražotāju ražošanas apjomus, kuri atbalsta sūdzību. Lai pamatotu savus apgalvojumus par to, ka uzņēmums neplāno turpināt ražošanu Savienībā kā savu pamatdarbību un ka ir noticis skaidrs pavērsiens grupas stratēģijā, jo tā paziņoja par ievērojamu ražošanas jaudas palielināšanu ĶTR, pieteikuma iesniedzējs uzrādīja vairākus paziņojumus presei par RHI darbībām. Tomēr tika noskaidrots, ka šādi paziņojumi presei attiecas uz uzņēmuma darbību kopumā un tieši neattiecas uz izmeklējamo ražojumu. Pieteikuma iesniedzējs neiesniedza citus pierādījumus par RHI pamatdarbības pārkārtošanu laikposmā no 2005. gada līdz izmeklēšanas perioda beigām, pamatojoties uz kuriem, varētu secināt, ka RHI būtu jāizslēdz no Savienības nozares definīcijas. |
| --- | --- |

(28)

Pieteikuma iesniedzējs tika attiecīgi informēts, un tam tika dota iespēja izteikt savas piezīmes. Pieteikuma iesniedzējs apstrīdēja Komisijas secinājumus un izteica šaubas par to, ka RHI ražošanas apjoms izmeklēšanas periodā pārsniedzis to atlikušo Savienības ražotāju ražošanas apjomus, kuri atbalsta sūdzību. Lai pamatotu savus apgalvojumus par to, ka uzņēmums neplāno turpināt ražošanu Savienībā kā savu pamatdarbību un ka ir noticis skaidrs pavērsiens grupas stratēģijā, jo tā paziņoja par ievērojamu ražošanas jaudas palielināšanu ĶTR, pieteikuma iesniedzējs uzrādīja vairākus paziņojumus presei par RHI darbībām. Tomēr tika noskaidrots, ka šādi paziņojumi presei attiecas uz uzņēmuma darbību kopumā un tieši neattiecas uz izmeklējamo ražojumu. Pieteikuma iesniedzējs neiesniedza citus pierādījumus par RHI pamatdarbības pārkārtošanu laikposmā no 2005. gada līdz izmeklēšanas perioda beigām, pamatojoties uz kuriem, varētu secināt, ka RHI būtu jāizslēdz no Savienības nozares definīcijas.

| (29) | Tādēļ uzskata, ka termiņa beigu pārskatīšanas procedūra attiecībā uz konkrētu ĶTR izcelsmes magnēzija ķieģeļu importu Savienībā būtu jāizbeidz. |
| --- | --- |

(29)

Tādēļ uzskata, ka termiņa beigu pārskatīšanas procedūra attiecībā uz konkrētu ĶTR izcelsmes magnēzija ķieģeļu importu Savienībā būtu jāizbeidz.

| (30) | Sakarā ar precizētiem apstākļiem, kas paskaidroti 26. apsvērumā, izņēmuma kārtā būtu jāatmaksā vai jāatlaiž galīgie antidempinga maksājumi, kas samaksāti vai iegrāmatoti saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1659/2005 par konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes magnēzija ķieģeļu importu, kuri laisti brīvā apgrozībā no 2010. gada 14. oktobra, t. i., antidempinga pasākumu termiņa beigām. |
| --- | --- |

(30)

Sakarā ar precizētiem apstākļiem, kas paskaidroti 26. apsvērumā, izņēmuma kārtā būtu jāatmaksā vai jāatlaiž galīgie antidempinga maksājumi, kas samaksāti vai iegrāmatoti saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1659/2005 par konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes magnēzija ķieģeļu importu, kuri laisti brīvā apgrozībā no 2010. gada 14. oktobra, t. i., antidempinga pasākumu termiņa beigām.

| (31) | Pieprasījumu veikt atmaksu vai atlaist maksājumu iesniedz valsts muitas dienestiem saskaņā ar tiesību aktiem, ko piemēro muitas jomā. |
| --- | --- |

(31)

Pieprasījumu veikt atmaksu vai atlaist maksājumu iesniedz valsts muitas dienestiem saskaņā ar tiesību aktiem, ko piemēro muitas jomā.

| (32) | Ņemot vērā iepriekš, jo īpaši 21. apsvērumā, aprakstītos apstākļus, Komisija uzraudzīs attiecīgā ražojuma eksporta un importa plūsmu, kā arī attiecīgos KN kodus. Ja notiks izmaiņas plūsmās, Komisija apsvērs, kādas darbības jāveic. |
| --- | --- |

(32)

Ņemot vērā iepriekš, jo īpaši 21. apsvērumā, aprakstītos apstākļus, Komisija uzraudzīs attiecīgā ražojuma eksporta un importa plūsmu, kā arī attiecīgos KN kodus. Ja notiks izmaiņas plūsmās, Komisija apsvērs, kādas darbības jāveic.

6.   PĀRSKATĪŠANAS SAISTĪBĀ AR “JAUNU EKSPORTĒTĀJU” IZBEIGŠANA

| (33) | Komisija 2010. gada 27. maijā saņēma pieprasījumu veikt pārskatīšanu attiecībā uz “jaunu eksportētāju” saskaņā ar pamatregulas 11. panta 4. punktu. Pieprasījumu iesniedza TRL China Ltd (TRL), kas ir ražotājs eksportētājs ĶTR. |
| --- | --- |

(33)

Komisija 2010. gada 27. maijā saņēma pieprasījumu veikt pārskatīšanu attiecībā uz “jaunu eksportētāju” saskaņā ar pamatregulas 11. panta 4. punktu. Pieprasījumu iesniedza TRL China Ltd (TRL), kas ir ražotājs eksportētājs ĶTR.

| (34) | TRL apgalvoja, ka tas darbojas tirgus ekonomikas apstākļos, kas definēti pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā, vai arī pieprasīja atsevišķu režīmu saskaņā ar pamatregulas 9. panta 5. punktu. Turklāt tas apgalvoja, ka izmeklēšanas periodā, pamatojoties uz kuru ieviesti antidempinga pasākumi, t. i., laikposmā no 2003. gada 1. aprīļa līdz 2004. gada 31. martam (“sākotnējais izmeklēšanas periods”), tas nav eksportējis attiecīgo ražojumu uz Savienību un ka tas nav bijis saistīts ne ar vienu no attiecīgā ražojuma ražotājiem eksportētājiem, uz kuriem attiecas 1. apsvērumā minētie antidempinga pasākumi. |
| --- | --- |

(34)

TRL apgalvoja, ka tas darbojas tirgus ekonomikas apstākļos, kas definēti pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā, vai arī pieprasīja atsevišķu režīmu saskaņā ar pamatregulas 9. panta 5. punktu. Turklāt tas apgalvoja, ka izmeklēšanas periodā, pamatojoties uz kuru ieviesti antidempinga pasākumi, t. i., laikposmā no 2003. gada 1. aprīļa līdz 2004. gada 31. martam (“sākotnējais izmeklēšanas periods”), tas nav eksportējis attiecīgo ražojumu uz Savienību un ka tas nav bijis saistīts ne ar vienu no attiecīgā ražojuma ražotājiem eksportētājiem, uz kuriem attiecas 1. apsvērumā minētie antidempinga pasākumi.

| (35) | Turklāt TRL apgalvo, ka tas attiecīgā ražojuma eksportēšanu uz Savienību ir sācis pēc sākotnējās izmeklēšanas perioda beigām. |
| --- | --- |

(35)

Turklāt TRL apgalvo, ka tas attiecīgā ražojuma eksportēšanu uz Savienību ir sācis pēc sākotnējās izmeklēšanas perioda beigām.

| (36) | Komisija 2010. gada 28. septembrī pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju ar Regulu (ES) Nr. 850/2010 (8) paziņoja, ka attiecībā uz “jaunu eksportētāju” sāk pārskatīt Regulu (EK) Nr. 1659/2005, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu konkrētu ĶTR izcelsmes magnēzija ķieģeļu importam, atceļ maksājumus attiecībā uz TRL veikto importu un šā importa reģistrāciju. |
| --- | --- |

(36)

Komisija 2010. gada 28. septembrī pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju ar Regulu (ES) Nr. 850/2010 (8) paziņoja, ka attiecībā uz “jaunu eksportētāju” sāk pārskatīt Regulu (EK) Nr. 1659/2005, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu konkrētu ĶTR izcelsmes magnēzija ķieģeļu importam, atceļ maksājumus attiecībā uz TRL veikto importu un šā importa reģistrāciju.

| (37) | Pārskatīšanas periods attiecībā uz “jaunu eksportētāju” ilga no 2009. gada 1. jūlija līdz 2010. gada 30. jūnijam. |
| --- | --- |

(37)

Pārskatīšanas periods attiecībā uz “jaunu eksportētāju” ilga no 2009. gada 1. jūlija līdz 2010. gada 30. jūnijam.

| (38) | Ņemot vērā termiņa beigu pārskatīšanu un to, ka laikposmā no dienas, kad stājās spēkā Regula (ES) Nr. 850/2010, līdz antidempinga pasākumu termiņa beigām (2010. gada 13. oktobris) TRL nav importējis attiecīgo ražojumu, tiek uzskatīts, ka būtu jāizbeidz arī pārskatīšana attiecībā uz “jaunu eksportētāju” saistībā ar konkrētu ĶTR izcelsmes magnēzija ķieģeļu importu Savienībā. |
| --- | --- |

(38)

Ņemot vērā termiņa beigu pārskatīšanu un to, ka laikposmā no dienas, kad stājās spēkā Regula (ES) Nr. 850/2010, līdz antidempinga pasākumu termiņa beigām (2010. gada 13. oktobris) TRL nav importējis attiecīgo ražojumu, tiek uzskatīts, ka būtu jāizbeidz arī pārskatīšana attiecībā uz “jaunu eksportētāju” saistībā ar konkrētu ĶTR izcelsmes magnēzija ķieģeļu importu Savienībā.

| (39) | Ieinteresētajām personām tika dota iespēja paziņojumā par pārskatīšanas sākšanu noteiktajā termiņā paust savu viedokli un pieprasīt, lai tās tiktu uzklausītas, |
| --- | --- |

(39)

Ieinteresētajām personām tika dota iespēja paziņojumā par pārskatīšanas sākšanu noteiktajā termiņā paust savu viedokli un pieprasīt, lai tās tiktu uzklausītas,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar šo izbeidz antidempinga pasākumus attiecībā uz ķīmiski saistītu, neapdedzinātu magnēzija ķieģeļu importu, kuros vismaz 80 % no magnija savienojumiem ir MgO, neatkarīgi no tā, vai tie satur vai nesatur magnezītu, kuru izcelsmes vieta ir Ķīnas Tautas Republika un uz kuriem pašlaik attiecas KN kodi ex 6815 91 00 un ex 6815 99 00, un izbeidz procedūru attiecībā uz minēto importu.

2. pants

Atmaksā vai atlaiž galīgos antidempinga maksājumus, kas samaksāti vai iegrāmatoti saskaņā ar 1. panta 2. punktu Regulā (EK) Nr. 1659/2005 par konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes magnēzija ķieģeļu importu un kas laisti brīvā apgrozībā no 2010. gada 14. oktobra.

Atmaksu un atlaišanu pieprasa no valsts muitas dienestiem saskaņā ar spēkā esošajiem muitas tiesību aktiem.

3. pants

Ar šo tiek izbeigta ar Regulu (ES) Nr. 850/2010 sāktā pārskatīšana attiecībā uz “jaunu eksportētāju”.

4. pants

Ar šo muitas dienestiem ir uzdots pārtraukt importa reģistrāciju, kura tiek veikta atbilstīgi Regulas (ES) Nr. 850/2010 3. pantam.

5. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Luksemburgā, 2011. gada 21. jūnijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

FAZEKAS S.

---

(1)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

1

(2)  OV L 267, 12.10.2005., 1. lpp.

2

(3)  OV L 240, 11.9.2009., 1. lpp.

3

(4)  OV L 240, 11.9.2009., 7. lpp.

4

(5)  OV C 111, 30.4.2010., 29. lpp.

5

(6)  OV C 272, 8.10.2010., 5. lpp.

6

(7)  OV L 93, 12.4.2005., 6. lpp.

7

(8)  OV L 253, 28.9.2010., 42. lpp.

8

---

| 25.6.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 166/6 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 166/6

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 617/2011

(2011. gada 24. jūnijs),

ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 900/2008, ar ko nosaka analīzes metodes un citus tehniskus noteikumus, kuri jāievēro, piemērojot importa režīmu dažām lauksaimniecības produktu pārstrādē iegūtām precēm

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1216/2009, ar ko nosaka tirdzniecības režīmu, kas piemērojams dažām lauksaimniecības produktu pārstrādē iegūtām precēm (1), un jo īpaši tās 18. pantu,

ņemot vērā Padomes 1987. gada 23. jūlija Regulu (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (2) un jo īpaši tās 9. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Regulā (EK) Nr. 900/2008 (3) ir noteiktas analīzes metodes un citi tehniskie noteikumi, kas jāievēro, piemērojot Regulu (EK) Nr. 1216/2009 un Komisijas 2011. gada 25. maija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 514/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus preferenciālas tirdzniecības režīma īstenošanai, ko piemēro dažām precēm, kuras iegūst lauksaimniecības produktu pārstrādē, kā paredzēts Padomes Regulas (EK) Nr. 1216/2009 7. panta 2. punktā (4). Šīs metodes un noteikumus piemēro dažu pārstrādātu lauksaimniecības produktu importam, lai noteiktu to samazinātos agrokomponentus un lai minētos produktus klasificētu kombinētajā nomenklatūrā. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Regulā (EK) Nr. 900/2008 (3) ir noteiktas analīzes metodes un citi tehniskie noteikumi, kas jāievēro, piemērojot Regulu (EK) Nr. 1216/2009 un Komisijas 2011. gada 25. maija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 514/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus preferenciālas tirdzniecības režīma īstenošanai, ko piemēro dažām precēm, kuras iegūst lauksaimniecības produktu pārstrādē, kā paredzēts Padomes Regulas (EK) Nr. 1216/2009 7. panta 2. punktā (4). Šīs metodes un noteikumus piemēro dažu pārstrādātu lauksaimniecības produktu importam, lai noteiktu to samazinātos agrokomponentus un lai minētos produktus klasificētu kombinētajā nomenklatūrā.

| (2) | Skaidrības labad Regulas (EK) Nr. 900/2008 darbības joma ir jāatjaunina un jāpielāgo attiecīgajā regulā noteiktajiem pasākumiem. |
| --- | --- |

(2)

Skaidrības labad Regulas (EK) Nr. 900/2008 darbības joma ir jāatjaunina un jāpielāgo attiecīgajā regulā noteiktajiem pasākumiem.

| (3) | Lai panāktu Regulas (EK) Nr. 900/2008 konsekventu piemērošanu, ir jāparedz, ka tajā noteiktās formulas, procedūras un metodes, ko izmanto, piemērojot Regulas (ES) Nr. 514/2011 II un III pielikumu, tiek izmantotas, nosakot arī piena tauku, piena olbaltuma, cietes/glikozes un saharozes/invertcukura/izoglikozes saturu, lai izvēlētos attiecīgo agrokomponentu un noteiktu papildnodokļus cukuram un miltiem nepreferenciālā importa gadījumā, kā paredzēts Regulas (EEK) Nr. 2658/87 I pielikuma otrajā daļā un trešās daļas I iedaļas 1. pielikumā. |
| --- | --- |

(3)

Lai panāktu Regulas (EK) Nr. 900/2008 konsekventu piemērošanu, ir jāparedz, ka tajā noteiktās formulas, procedūras un metodes, ko izmanto, piemērojot Regulas (ES) Nr. 514/2011 II un III pielikumu, tiek izmantotas, nosakot arī piena tauku, piena olbaltuma, cietes/glikozes un saharozes/invertcukura/izoglikozes saturu, lai izvēlētos attiecīgo agrokomponentu un noteiktu papildnodokļus cukuram un miltiem nepreferenciālā importa gadījumā, kā paredzēts Regulas (EEK) Nr. 2658/87 I pielikuma otrajā daļā un trešās daļas I iedaļas 1. pielikumā.

| (4) | Lai panāktu Regulas (EK) Nr. 900/2008 efektīvu piemērošanu, ir jāparedz, ka metodes un procedūras, kas tajā noteiktas dažu tādu preču klasificēšanai, uz kurām attiecas konkrēti KN kodi, piemērojot Regulas (ES) Nr. 514/2011 I pielikumu, tiek izmantotas arī, lai nepreferenciālā importa gadījumā minētās preces klasificētu atbilstoši Regulas (EEK) Nr. 2658/87 I pielikumā paredzētajam. |
| --- | --- |

(4)

Lai panāktu Regulas (EK) Nr. 900/2008 efektīvu piemērošanu, ir jāparedz, ka metodes un procedūras, kas tajā noteiktas dažu tādu preču klasificēšanai, uz kurām attiecas konkrēti KN kodi, piemērojot Regulas (ES) Nr. 514/2011 I pielikumu, tiek izmantotas arī, lai nepreferenciālā importa gadījumā minētās preces klasificētu atbilstoši Regulas (EEK) Nr. 2658/87 I pielikumā paredzētajam.

| (5) | Lai ņemtu vērā grozījumus kombinētajā nomenklatūrā, dažas atsauces jāpielāgo KN kodiem. |
| --- | --- |

(5)

Lai ņemtu vērā grozījumus kombinētajā nomenklatūrā, dažas atsauces jāpielāgo KN kodiem.

| (6) | Tāpēc attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 900/2008. |
| --- | --- |

(6)

Tāpēc attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 900/2008.

| (7) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(7)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (EK) Nr. 900/2008 groza šādi:

| 1) | regulas 1. pantu aizstāj ar šādu:
  “1. pants
  Darbības joma
  Ar šo regulu nosaka:






  a) | analīzes metodiku un metodes, kas jāizmanto, lai noteiktu lauksaimniecības produktu saturu Padomes Regulas (EK) Nr. 1216/2009 (5) 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta nozīmē vai to konkrētos komponentus, kurus uzskata par iekļautiem importētās precēs Regulas (EK) Nr. 1216/2009 2. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē; |
| --- | --- | --- |

1)

regulas 1. pantu aizstāj ar šādu:

“1. pants

Darbības joma

Ar šo regulu nosaka:

a)

analīzes metodiku un metodes, kas jāizmanto, lai noteiktu lauksaimniecības produktu saturu Padomes Regulas (EK) Nr. 1216/2009 (5) 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta nozīmē vai to konkrētos komponentus, kurus uzskata par iekļautiem importētās precēs Regulas (EK) Nr. 1216/2009 2. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē;

| b) | analīzes metodes, kas jāizmanto, īstenojot Regulu (EK) Nr. 1216/2009, ciktāl tas attiecas uz dažu preču importu, Regulas (EEK) Nr. 2658/1987 I pielikumu un Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 514/2011 (6), vai, ja šādas analīzes metodes nav, veicamo analītisko darbību raksturu vai piemērojamās metodes principu. |
| --- | --- |

b)

analīzes metodes, kas jāizmanto, īstenojot Regulu (EK) Nr. 1216/2009, ciktāl tas attiecas uz dažu preču importu, Regulas (EEK) Nr. 2658/1987 I pielikumu un Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 514/2011 (6), vai, ja šādas analīzes metodes nav, veicamo analītisko darbību raksturu vai piemērojamās metodes principu.

| 2) | regulas 2. pantu groza šādi:






  a) | pievieno šādu virsrakstu: “Satura aprēķināšana”; |
| --- | --- | --- |

2)

regulas 2. pantu groza šādi:

a)

pievieno šādu virsrakstu: “Satura aprēķināšana”;

| b) | ievadteikumu aizstāj ar šādu:
  “Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 514/2011 III pielikuma 1., 2. un 3. zemsvītras piezīmē un Regulas (EEK) Nr. 2658/87 I pielikuma trešās daļas I iedaļas 1. pielikuma 1. tabulas 1., 2. un 3. zemsvītras piezīmē sniegtajām definīcijām, kas attiecas uz piena olbaltuma, cietes/glikozes saturu un saharozes/invertcukura/izoglikozes saturu, izmanto šādas formulas, procedūras un metodes:






  a) | lai piemērotu Regulas (ES) Nr. 514/2011 II un III pielikumu; |
| --- | --- | --- |

b)

ievadteikumu aizstāj ar šādu:

“Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 514/2011 III pielikuma 1., 2. un 3. zemsvītras piezīmē un Regulas (EEK) Nr. 2658/87 I pielikuma trešās daļas I iedaļas 1. pielikuma 1. tabulas 1., 2. un 3. zemsvītras piezīmē sniegtajām definīcijām, kas attiecas uz piena olbaltuma, cietes/glikozes saturu un saharozes/invertcukura/izoglikozes saturu, izmanto šādas formulas, procedūras un metodes:

a)

lai piemērotu Regulas (ES) Nr. 514/2011 II un III pielikumu;

| b) | lai noteiktu piena tauku, piena olbaltuma, cietes/glikozes un saharozes/invertcukura/izoglikozes saturu, izvēloties attiecīgo agrokomponentu, nosakot papildnodokļus cukuram un miltiem nepreferenciālā importa gadījumā, kā paredzēts Regulas (EEK) Nr. 2658/87 I pielikuma otrajā daļā un trešās daļas I iedaļas 1. pielikumā:”; |
| --- | --- |

b)

lai noteiktu piena tauku, piena olbaltuma, cietes/glikozes un saharozes/invertcukura/izoglikozes saturu, izvēloties attiecīgo agrokomponentu, nosakot papildnodokļus cukuram un miltiem nepreferenciālā importa gadījumā, kā paredzēts Regulas (EEK) Nr. 2658/87 I pielikuma otrajā daļā un trešās daļas I iedaļas 1. pielikumā:”;

| 3) | regulas 3. pantu groza šādi:






  a) | pievieno šādu virsrakstu: “Preču klasifikācija”; |
| --- | --- | --- |

3)

regulas 3. pantu groza šādi:

a)

pievieno šādu virsrakstu: “Preču klasifikācija”;

| b) | ievadteikumu aizstāj ar šādu:
  “Lai piemērotu Regulas (ES) Nr. 514/2011 I pielikumu un Regulas (EEK) Nr. 2658/87 I pielikumu, turpmāk minēto preču klasificēšanai izmanto šādas metodes un procedūras:”; |
| --- | --- |

b)

ievadteikumu aizstāj ar šādu:

“Lai piemērotu Regulas (ES) Nr. 514/2011 I pielikumu un Regulas (EEK) Nr. 2658/87 I pielikumu, turpmāk minēto preču klasificēšanai izmanto šādas metodes un procedūras:”;

| c) | panta 2. un 3. punktu aizstāj ar šādiem:






  “2) | lai klasificētu KN kodiem 1704 10 10 un 1704 10 90, un no 1905 20 10 līdz 1905 20 90 atbilstošos produktus, saharozes saturu, ieskaitot invertcukuru, ko izsaka kā saharozi, nosaka ar HPLC (invertcukurs, izteikts kā saharoze, tiek aprēķināts kā vienādu glikozes un fruktozes daudzumu summa, kas reizināta ar 0,95); |
| --- | --- | --- |

c)

panta 2. un 3. punktu aizstāj ar šādiem:

“2)

lai klasificētu KN kodiem 1704 10 10 un 1704 10 90, un no 1905 20 10 līdz 1905 20 90 atbilstošos produktus, saharozes saturu, ieskaitot invertcukuru, ko izsaka kā saharozi, nosaka ar HPLC (invertcukurs, izteikts kā saharoze, tiek aprēķināts kā vienādu glikozes un fruktozes daudzumu summa, kas reizināta ar 0,95);

| 3) | lai klasificētu KN kodiem no 1806 10 15 līdz 1806 10 90 atbilstošos produktus, saharozes/invertcukura/izoglikozes saturu nosaka saskaņā ar šīs regulas 2. panta 2. punktā minētajām formulām, metodi un procedūrām;”; |
| --- | --- |

3)

lai klasificētu KN kodiem no 1806 10 15 līdz 1806 10 90 atbilstošos produktus, saharozes/invertcukura/izoglikozes saturu nosaka saskaņā ar šīs regulas 2. panta 2. punktā minētajām formulām, metodi un procedūrām;”;

| 4) | regulas 4. pantam pievieno šādu virsrakstu: “Pārbaudes ziņojums”; |
| --- | --- |

4)

regulas 4. pantam pievieno šādu virsrakstu: “Pārbaudes ziņojums”;

| 5) | regulas 5. pantam pievieno šādu virsrakstu: “Nobeiguma noteikums”. |
| --- | --- |

5)

regulas 5. pantam pievieno šādu virsrakstu: “Nobeiguma noteikums”.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 24. jūnijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 328, 15.12.2009., 10. lpp.

1

(2)  OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp.

2

(3)  OV L 248, 17.9.2008., 8. lpp.

3

(4)  OV L 138, 26.5.2011., 18. lpp.

4

(5)  OV L 328, 15.12.2009., 10. lpp.

5

(6)  OV L 138, 26.5.2011., 18. lpp.”;

6

---

| 25.6.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 166/8 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 166/8

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 618/2011

(2011. gada 24. jūnijs),

ar ko atsauc importa licenču pieteikumu pieņemšanas apturēšanu cukura produktiem atbilstīgi tarifu kvotai 09.4380

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2009. gada 25. septembra Regulu (EK) Nr. 891/2009, ar ko atver dažas Kopienas tarifa kvotas cukura nozarē un paredz to pārvaldību (2), un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas 2011. gada 28. marta Īstenošanas regula (ES) Nr. 302/2011, ar ko atver īpašu importa tarifa kvotu noteiktiem cukura daudzumiem 2010./2011. tirdzniecības gadam (3), aptur ievedmuitas piemērošanu 300 000 tonnām cukura ar KN kodu 1701 un tarifu kvotas kārtas numuru 09.4380. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas 2011. gada 28. marta Īstenošanas regula (ES) Nr. 302/2011, ar ko atver īpašu importa tarifa kvotu noteiktiem cukura daudzumiem 2010./2011. tirdzniecības gadam (3), aptur ievedmuitas piemērošanu 300 000 tonnām cukura ar KN kodu 1701 un tarifu kvotas kārtas numuru 09.4380.

| (2) | Ar Komisijas 2011. gada 19. aprīļa Īstenošanas regulu (ES) Nr. 393/2011, ar ko nosaka piešķīruma koeficientus, lai izdotu importa licences, par kurām pieteikumi iesniegti no 2011. gada 1. līdz 7. aprīlim un kuras paredzētas cukura nozares produktu importam atbilstīgi dažām tarifa kvotām, un ar ko pārtrauc šādu licenču pieteikumu iesniegšanu (4), importa licenču pieteikumu pieņemšana attiecībā uz kārtas numuru 09.4380 tika apturēta no 2011. gada 20. aprīļa saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 891/2009. |
| --- | --- |

(2)

Ar Komisijas 2011. gada 19. aprīļa Īstenošanas regulu (ES) Nr. 393/2011, ar ko nosaka piešķīruma koeficientus, lai izdotu importa licences, par kurām pieteikumi iesniegti no 2011. gada 1. līdz 7. aprīlim un kuras paredzētas cukura nozares produktu importam atbilstīgi dažām tarifa kvotām, un ar ko pārtrauc šādu licenču pieteikumu iesniegšanu (4), importa licenču pieteikumu pieņemšana attiecībā uz kārtas numuru 09.4380 tika apturēta no 2011. gada 20. aprīļa saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 891/2009.

| (3) | Komisijas 2011. gada 20. jūnija Īstenošanas regula (ES) Nr. 589/2011, ar kuru groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 302/2011, ar ko atver īpašu importa tarifa kvotu noteiktiem cukura daudzumiem 2010./2011. tirdzniecības gadam (5), par 200 000 tonnām palielināja cukura ar KN kodu 1701 un tarifu kvotas kārtas numuru 09.4380 daudzumus, attiecībā uz kuriem ievedmuitas piemērošanu aptur līdz 2011. gada 30. septembrim. |
| --- | --- |

(3)

Komisijas 2011. gada 20. jūnija Īstenošanas regula (ES) Nr. 589/2011, ar kuru groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 302/2011, ar ko atver īpašu importa tarifa kvotu noteiktiem cukura daudzumiem 2010./2011. tirdzniecības gadam (5), par 200 000 tonnām palielināja cukura ar KN kodu 1701 un tarifu kvotas kārtas numuru 09.4380 daudzumus, attiecībā uz kuriem ievedmuitas piemērošanu aptur līdz 2011. gada 30. septembrim.

| (4) | Tādēļ pieteikumu pieņemšanas apturēšana ir jāatsauc. |
| --- | --- |

(4)

Tādēļ pieteikumu pieņemšanas apturēšana ir jāatsauc.

| (5) | Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā, |
| --- | --- |

(5)

Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Īstenošanas regulā (ES) Nr. 393/2011 paredzētā importa licenču pieteikumu pieņemšanas apturēšana, kas ir spēkā no 2011. gada 20. aprīļa attiecībā uz kārtas numuru 09.4380, tiek atsaukta.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 24. jūnijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 254, 26.9.2009., 82. lpp.

2

(3)  OV L 81, 29.3.2011., 8. lpp.

3

(4)  OV L 104, 20.4.2011., 39. lpp.

4

(5)  OV L 161, 21.6.2011., 7. lpp.

5

---

| 25.6.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 166/9 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 166/9

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 619/2011

(2011. gada 24. jūnijs),

ar ko nosaka paraugu ņemšanas un analīzes metodes barības oficiālajai kontrolei attiecībā uz tāda ģenētiski modificēta materiāla klātbūtni, kura atļaujas piešķiršanas procedūra nav pabeigta vai kura atļaujas termiņš ir beidzies

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulu (EK) Nr. 882/2004 par oficiālo kontroli, ko veic, lai nodrošinātu atbilstības pārbaudi saistībā ar dzīvnieku barības un pārtikas aprites tiesību aktiem un dzīvnieku veselības un dzīvnieku labturības noteikumiem (1), un jo īpaši tās 11. panta 4. punktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas 2009. gada 27. janvāra Regulā (EK) Nr. 152/2009, ar ko nosaka paraugu ņemšanas un analīzes metodes barības oficiālajai kontrolei (2), nav paredzēti īpaši noteikumi tāda materiāla kontrolei, kurš satur ĢMO, sastāv no tiem vai kuru ražo no ĢMO (turpmāk “ĢM materiāls”) un kura ES atļaujas piešķiršanas procedūra nav pabeigta, vai tāda ĢM materiāla kontrolei, kura atļaujas termiņš ir beidzies. Pieredze liecina, ka, nepastāvot šādiem noteikumiem, oficiālās laboratorijas un kompetentās iestādes izmanto atšķirīgas paraugu ņemšanas metodes un atšķirīgus analītisko testu rezultātu interpretēšanas noteikumus. Tas var novest pie atšķirīgiem secinājumiem attiecībā uz produkta atbilstību Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību (3). Saskaņotu noteikumu trūkums rada tiesisku nenoteiktību uzņēmējiem un iekšējā tirgus darbības traucējumu risku. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas 2009. gada 27. janvāra Regulā (EK) Nr. 152/2009, ar ko nosaka paraugu ņemšanas un analīzes metodes barības oficiālajai kontrolei (2), nav paredzēti īpaši noteikumi tāda materiāla kontrolei, kurš satur ĢMO, sastāv no tiem vai kuru ražo no ĢMO (turpmāk “ĢM materiāls”) un kura ES atļaujas piešķiršanas procedūra nav pabeigta, vai tāda ĢM materiāla kontrolei, kura atļaujas termiņš ir beidzies. Pieredze liecina, ka, nepastāvot šādiem noteikumiem, oficiālās laboratorijas un kompetentās iestādes izmanto atšķirīgas paraugu ņemšanas metodes un atšķirīgus analītisko testu rezultātu interpretēšanas noteikumus. Tas var novest pie atšķirīgiem secinājumiem attiecībā uz produkta atbilstību Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību (3). Saskaņotu noteikumu trūkums rada tiesisku nenoteiktību uzņēmējiem un iekšējā tirgus darbības traucējumu risku.

| (2) | Ir izveidoti dažādi starptautiski informācijas apmaiņas mehānismi, kas nodrošina informāciju par nekaitīguma novērtējumiem, kurus veikušas valstis, kas atļauj ĢMO komercializēšanu. Saskaņā ar Kartahenas protokolu par bioloģisko drošību, kurš pievienots Konvencijai par bioloģisko daudzveidību un kuru parakstījušas visas dalībvalstis, protokola dalībniekiem ar Bioloģiskās drošības starpniecības centra (Biosafety Clearing House – BCH) starpniecību jāinformē pārējie dalībnieki par visiem galīgajiem lēmumiem attiecībā uz tādu ĢMO izmantošanu iekšzemes patēriņam, tostarp laišanu tirgū, kurus var pārvietot pāri robežām tiešai izmantošanai pārtikā vai barībā vai pārstrādei. Šajā informācijā, inter alia, iekļauj riska novērtējuma pārskatu. Šo informāciju brīvprātīgi var sniegt arī valstis, kas nav protokola dalībnieces. Starptautiskus informācijas apmaiņas mehānismus attiecībā uz atļauju piešķiršanu ĢMO un to nekaitīguma novērtējumu nodrošina arī FAO un ESAO. |
| --- | --- |

(2)

Ir izveidoti dažādi starptautiski informācijas apmaiņas mehānismi, kas nodrošina informāciju par nekaitīguma novērtējumiem, kurus veikušas valstis, kas atļauj ĢMO komercializēšanu. Saskaņā ar Kartahenas protokolu par bioloģisko drošību, kurš pievienots Konvencijai par bioloģisko daudzveidību un kuru parakstījušas visas dalībvalstis, protokola dalībniekiem ar Bioloģiskās drošības starpniecības centra (Biosafety Clearing House – BCH) starpniecību jāinformē pārējie dalībnieki par visiem galīgajiem lēmumiem attiecībā uz tādu ĢMO izmantošanu iekšzemes patēriņam, tostarp laišanu tirgū, kurus var pārvietot pāri robežām tiešai izmantošanai pārtikā vai barībā vai pārstrādei. Šajā informācijā, inter alia, iekļauj riska novērtējuma pārskatu. Šo informāciju brīvprātīgi var sniegt arī valstis, kas nav protokola dalībnieces. Starptautiskus informācijas apmaiņas mehānismus attiecībā uz atļauju piešķiršanu ĢMO un to nekaitīguma novērtējumu nodrošina arī FAO un ESAO.

| (3) | ES importē ievērojamu daudzumu produktu, kas ražoti trešās valstīs, kur ĢMO kultivācija ir plaši izplatīta. Šos importa produktus izmanto gan pārtikas, gan barības ražošanā, tomēr lielākā daļa produktu, kuru sastāvā varētu būt ĢMO, ir paredzēti izmantošanai barības nozarē, tāpēc gadījumos, kad dalībvalstis piemēro atšķirīgus oficiālās kontroles noteikumus, šajā nozarē rodas lielāks tirdzniecības traucējumu risks. Tāpēc šķiet lietderīgi šīs regulas darbības jomu attiecināt tikai uz barības nozari, kurā salīdzinājumā ar citām ar pārtikas produktu ražošanu saistītām nozarēm ir lielāka ĢM materiāla klātbūtnes iespējamība. |
| --- | --- |

(3)

ES importē ievērojamu daudzumu produktu, kas ražoti trešās valstīs, kur ĢMO kultivācija ir plaši izplatīta. Šos importa produktus izmanto gan pārtikas, gan barības ražošanā, tomēr lielākā daļa produktu, kuru sastāvā varētu būt ĢMO, ir paredzēti izmantošanai barības nozarē, tāpēc gadījumos, kad dalībvalstis piemēro atšķirīgus oficiālās kontroles noteikumus, šajā nozarē rodas lielāks tirdzniecības traucējumu risks. Tāpēc šķiet lietderīgi šīs regulas darbības jomu attiecināt tikai uz barības nozari, kurā salīdzinājumā ar citām ar pārtikas produktu ražošanu saistītām nozarēm ir lielāka ĢM materiāla klātbūtnes iespējamība.

| (4) | Regulā (EK) Nr. 1829/2003 noteikts, ka pirms ģenētiski modificētas barības laišanas tirgū jāiegūst atļauja. Saskaņā ar atļaujas piešķiršanas procedūru EFSA publicē atzinumu, kura galvenā daļa ir nekaitīguma novērtējums. Lai sagatavotu atzinumu, EFSA pēc derīga pieteikuma saņemšanas konsultējas ar dalībvalstīm, un dalībvalstis trīs mēnešos sniedz atzinumus. EFSA atzinumā jānorāda arī Eiropas Savienības references laboratorijas (ESRL) validēta noteikšanas metode. |
| --- | --- |

(4)

Regulā (EK) Nr. 1829/2003 noteikts, ka pirms ģenētiski modificētas barības laišanas tirgū jāiegūst atļauja. Saskaņā ar atļaujas piešķiršanas procedūru EFSA publicē atzinumu, kura galvenā daļa ir nekaitīguma novērtējums. Lai sagatavotu atzinumu, EFSA pēc derīga pieteikuma saņemšanas konsultējas ar dalībvalstīm, un dalībvalstis trīs mēnešos sniedz atzinumus. EFSA atzinumā jānorāda arī Eiropas Savienības references laboratorijas (ESRL) validēta noteikšanas metode.

| (5) | Praksē Eiropas Savienības references laboratorija (ESRL) validēšanu veic neatkarīgi no pārējiem atļaujas piešķiršanas procedūrā paredzētajiem posmiem. Parasti metodi validē un publicē pirms visu pārējo EFSA atzinuma sagatavošanas posmu pabeigšanas. Metodes publicē ESRL tīmekļa vietnē, kur tās ir pieejamas kompetentajām iestādēm un visām ieinteresētajām personām. |
| --- | --- |

(5)

Praksē Eiropas Savienības references laboratorija (ESRL) validēšanu veic neatkarīgi no pārējiem atļaujas piešķiršanas procedūrā paredzētajiem posmiem. Parasti metodi validē un publicē pirms visu pārējo EFSA atzinuma sagatavošanas posmu pabeigšanas. Metodes publicē ESRL tīmekļa vietnē, kur tās ir pieejamas kompetentajām iestādēm un visām ieinteresētajām personām.

| (6) | Metodi var validēt tikai tad, ja tā atbilst sīki izstrādātajiem noteikumiem par metodes piemērotību, kas izklāstīti Komisijas 2004. gada 6. aprīļa Regulā (EK) Nr. 641/2004 par sīki izstrādātiem Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1829/2003 īstenošanas noteikumiem attiecībā uz jaunas ģenētiski modificētas pārtikas un barības atļauju pieteikumiem, paziņošanu par esošajiem produktiem un tāda ģenētiski modificēta materiāla nejaušu vai tehniski nenovēršamu klātbūtni, par ko saņemts labvēlīgs riska novērtējums (4). Turklāt saskaņā ar šīs regulas prasībām ir noteikti kopīgi kritēriji, kas attiecas uz ĢMO testēšanas analītisko metožu minimālajām veiktspējas prasībām (5). |
| --- | --- |

(6)

Metodi var validēt tikai tad, ja tā atbilst sīki izstrādātajiem noteikumiem par metodes piemērotību, kas izklāstīti Komisijas 2004. gada 6. aprīļa Regulā (EK) Nr. 641/2004 par sīki izstrādātiem Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1829/2003 īstenošanas noteikumiem attiecībā uz jaunas ģenētiski modificētas pārtikas un barības atļauju pieteikumiem, paziņošanu par esošajiem produktiem un tāda ģenētiski modificēta materiāla nejaušu vai tehniski nenovēršamu klātbūtni, par ko saņemts labvēlīgs riska novērtējums (4). Turklāt saskaņā ar šīs regulas prasībām ir noteikti kopīgi kritēriji, kas attiecas uz ĢMO testēšanas analītisko metožu minimālajām veiktspējas prasībām (5).

| (7) | Analīzes metodes, ko ESRL validē saistībā ar atļauju piešķiršanas procedūru esošiem produktiem Regulas (EK) Nr. 1829/2003 20. panta izpratnē un šādu produktu laišanu tirgū, izmantošanu un pārstrādi, ir specifiskas kvantitatīvas metodes. Tās validē, veicot starplaboratoriju salīdzinošo testēšanu saskaņā ar principiem, kas paredzēti starptautiskajā standartā ISO 5725 un/vai Starptautiskās teorētiskās un lietišķās ķīmijas savienības (International Union of Pure and Applied Chemistry – IUPAC) protokolā. Faktiski ESRL pašlaik ir pasaulē vienīgā laboratorija, kas saistībā ar pirmstirdzniecības atļauju piešķiršanas procedūrām saskaņā ar iepriekš minētajiem standartiem validē gadījuma specifiskas kvantitatīvas metodes. Lai nodrošinātu oficiālās kontroles pasākumu saskaņotību, šīs kvantitatīvās metodes uzskata par lietderīgākām nekā kvalitatīvas metodes. Testēšanas procedūrās, kurās izmanto kvalitatīvas metodes, jāizmanto citas paraugu ņemšanas shēmas, jo pastāv lielāks risks iegūt atšķirīgus rezultātus attiecībā uz ģenētiski modificēta materiāla esību vai neesību. Tāpēc, lai dalībvalstu starpā novērstu atšķirīgus analītiskos rezultātus, saistībā ar atļauju piešķiršanas procedūru ir lietderīgi izmantot ESRL validētās analīzes metodes. |
| --- | --- |

(7)

Analīzes metodes, ko ESRL validē saistībā ar atļauju piešķiršanas procedūru esošiem produktiem Regulas (EK) Nr. 1829/2003 20. panta izpratnē un šādu produktu laišanu tirgū, izmantošanu un pārstrādi, ir specifiskas kvantitatīvas metodes. Tās validē, veicot starplaboratoriju salīdzinošo testēšanu saskaņā ar principiem, kas paredzēti starptautiskajā standartā ISO 5725 un/vai Starptautiskās teorētiskās un lietišķās ķīmijas savienības (International Union of Pure and Applied Chemistry – IUPAC) protokolā. Faktiski ESRL pašlaik ir pasaulē vienīgā laboratorija, kas saistībā ar pirmstirdzniecības atļauju piešķiršanas procedūrām saskaņā ar iepriekš minētajiem standartiem validē gadījuma specifiskas kvantitatīvas metodes. Lai nodrošinātu oficiālās kontroles pasākumu saskaņotību, šīs kvantitatīvās metodes uzskata par lietderīgākām nekā kvalitatīvas metodes. Testēšanas procedūrās, kurās izmanto kvalitatīvas metodes, jāizmanto citas paraugu ņemšanas shēmas, jo pastāv lielāks risks iegūt atšķirīgus rezultātus attiecībā uz ģenētiski modificēta materiāla esību vai neesību. Tāpēc, lai dalībvalstu starpā novērstu atšķirīgus analītiskos rezultātus, saistībā ar atļauju piešķiršanas procedūru ir lietderīgi izmantot ESRL validētās analīzes metodes.

| (8) | Lai kontroles laboratorijas varētu veikt analīzi, būtu jābūt pieejamam arī sertificētam references materiālam. |
| --- | --- |

(8)

Lai kontroles laboratorijas varētu veikt analīzi, būtu jābūt pieejamam arī sertificētam references materiālam.

| (9) | Tātad šīs regulas darbības jomai būtu jāaptver tāda ĢM materiāla atklāšana barībā, kura komercializēšana ir atļauta trešā valstī un kura atļaujas piešķiršanas procedūra saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1829/2003 nav pabeigta trīs mēnešos, ar noteikumu, ka pieteikuma iesniedzēja iesniegtās gadījuma specifiskās kvantitatīvās analīzes metodes ir validējusi ESRL un ir pieejams sertificēts references materiāls. |
| --- | --- |

(9)

Tātad šīs regulas darbības jomai būtu jāaptver tāda ĢM materiāla atklāšana barībā, kura komercializēšana ir atļauta trešā valstī un kura atļaujas piešķiršanas procedūra saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1829/2003 nav pabeigta trīs mēnešos, ar noteikumu, ka pieteikuma iesniedzēja iesniegtās gadījuma specifiskās kvantitatīvās analīzes metodes ir validējusi ESRL un ir pieejams sertificēts references materiāls.

| (10) | Šīs regulas darbības jomai būtu jāaptver arī ĢM materiāls, kura atļaujas termiņš ir beidzies. Tāpēc tai būtu jāattiecas uz barību, kas satur kukurūzu SYN-EV176-9 un MON-ØØØ21-9xMON-ØØ81Ø-6 un eļļas rapsi ACS-BNØØ4-7xACS-BNØØ1-4, ACS-BNØØ4-7xACS-BNØØ2-5 un ACS-BNØØ7-1, sastāv no šiem ĢM materiāliem vai kuru ražo no tiem, ar noteikumu, ka Eiropas Savienības references laboratorija ir validējusi attiecīgu kvantitatīvu analīzes metodi un ir pieejams sertificēts references materiāls. Šie ĢM materiāli ir laisti tirgū pirms Regulas (EK) Nr. 1829/2003 piemērošanas, un par tiem saskaņā ar minētās regulas 20. pantu ir paziņots kā par esošiem produktiem. Tā kā sēklas vairs netika komercializētas pasaules mērogā, attiecīgie paziņojumu iesniedzēji informēja Komisiju, ka negatavojas iesniegt pieteikumus, lai atjaunotu attiecīgo produktu atļaujas. Tāpēc Komisija pieņēma lēmumus 2007/304/EK (6), 2007/305/EK (7), 2007/306/EK (8), 2007/307/EK (9) un 2007/308/EK (10) par attiecīgo (novecojušo) produktu izņemšanu no tirgus. Saskaņā ar šiem lēmumiem ierobežotā laikposmā, kas beidzas 2012. gada 25. aprīlī, produktos ir pieļaujama tāda materiāla klātbūtne, kurš satur kukurūzu SYN-EV176-9 un MON-ØØØ21-9xMON-ØØ81Ø-6 un eļļas rapsi ACS-BNØØ4-7xACS-BNØØ1-4, ACS-BNØØ4-7xACS-BNØØ2-5 un ACS-BNØØ7-1, sastāv no šiem ĢM materiāliem vai kuru ražo no tiem, ja šī klātbūtne ir nejauša vai tehniski nenovēršama un nepārsniedz 0,9 %. Ir lietderīgi nodrošināt, lai lēmumos 2007/304/EK, 2007/305/EK, 2007/306/EK, 2007/307/EK un 2007/308/EK paredzētā pielaides laikposma beigās šī regula attiektos arī uz šo novecojušo produktu atklāšanu barībā. Tai būtu jāattiecas arī uz visiem citiem ĢM materiāliem, kuru atļaujas, beidzoties to termiņam, nav atjaunotas, jo produktus pakāpeniski izņem no tirgus. |
| --- | --- |

(10)

Šīs regulas darbības jomai būtu jāaptver arī ĢM materiāls, kura atļaujas termiņš ir beidzies. Tāpēc tai būtu jāattiecas uz barību, kas satur kukurūzu SYN-EV176-9 un MON-ØØØ21-9xMON-ØØ81Ø-6 un eļļas rapsi ACS-BNØØ4-7xACS-BNØØ1-4, ACS-BNØØ4-7xACS-BNØØ2-5 un ACS-BNØØ7-1, sastāv no šiem ĢM materiāliem vai kuru ražo no tiem, ar noteikumu, ka Eiropas Savienības references laboratorija ir validējusi attiecīgu kvantitatīvu analīzes metodi un ir pieejams sertificēts references materiāls. Šie ĢM materiāli ir laisti tirgū pirms Regulas (EK) Nr. 1829/2003 piemērošanas, un par tiem saskaņā ar minētās regulas 20. pantu ir paziņots kā par esošiem produktiem. Tā kā sēklas vairs netika komercializētas pasaules mērogā, attiecīgie paziņojumu iesniedzēji informēja Komisiju, ka negatavojas iesniegt pieteikumus, lai atjaunotu attiecīgo produktu atļaujas. Tāpēc Komisija pieņēma lēmumus 2007/304/EK (6), 2007/305/EK (7), 2007/306/EK (8), 2007/307/EK (9) un 2007/308/EK (10) par attiecīgo (novecojušo) produktu izņemšanu no tirgus. Saskaņā ar šiem lēmumiem ierobežotā laikposmā, kas beidzas 2012. gada 25. aprīlī, produktos ir pieļaujama tāda materiāla klātbūtne, kurš satur kukurūzu SYN-EV176-9 un MON-ØØØ21-9xMON-ØØ81Ø-6 un eļļas rapsi ACS-BNØØ4-7xACS-BNØØ1-4, ACS-BNØØ4-7xACS-BNØØ2-5 un ACS-BNØØ7-1, sastāv no šiem ĢM materiāliem vai kuru ražo no tiem, ja šī klātbūtne ir nejauša vai tehniski nenovēršama un nepārsniedz 0,9 %. Ir lietderīgi nodrošināt, lai lēmumos 2007/304/EK, 2007/305/EK, 2007/306/EK, 2007/307/EK un 2007/308/EK paredzētā pielaides laikposma beigās šī regula attiektos arī uz šo novecojušo produktu atklāšanu barībā. Tai būtu jāattiecas arī uz visiem citiem ĢM materiāliem, kuru atļaujas, beidzoties to termiņam, nav atjaunotas, jo produktus pakāpeniski izņem no tirgus.

| (11) | Lai nodrošinātu saskaņotību attiecībā uz barības oficiālo kontroli, ko veic, lai atklātu ĢM materiālu, uz kuru attiecas šīs regulas darbības joma, būtu jānosaka arī kopējas paraugu ņemšanas metodes. |
| --- | --- |

(11)

Lai nodrošinātu saskaņotību attiecībā uz barības oficiālo kontroli, ko veic, lai atklātu ĢM materiālu, uz kuru attiecas šīs regulas darbības joma, būtu jānosaka arī kopējas paraugu ņemšanas metodes.

| (12) | Šo metožu pamatā būtu jābūt atzītiem zinātniskiem un statistiskiem protokoliem un, attiecīgos gadījumos, starptautiskiem standartiem, un tām būtu jāaptver visi paraugu ņemšanas posmi, tostarp materiāla paraugu ņemšanai piemērojamie noteikumi, paraugu ņemšanas un sagatavošanas laikā veicamie piesardzības pasākumi, nosacījumi, kas jāievēro, ņemot elementārparaugus un paralēlos laboratorijas paraugus, apstrādājot laboratorijas paraugus un veicot paraugu plombēšanu un marķēšanu. Lai nodrošinātu, ka oficiālajai kontrolei ņemtie paraugi ir pietiekami reprezentatīvi, būtu jāparedz arī īpaši nosacījumi, ņemot vērā, ka barības partija var būt lauksaimniecības beramprodukts, fasēts vai mazumtirdzniecībai sagatavots produkts. |
| --- | --- |

(12)

Šo metožu pamatā būtu jābūt atzītiem zinātniskiem un statistiskiem protokoliem un, attiecīgos gadījumos, starptautiskiem standartiem, un tām būtu jāaptver visi paraugu ņemšanas posmi, tostarp materiāla paraugu ņemšanai piemērojamie noteikumi, paraugu ņemšanas un sagatavošanas laikā veicamie piesardzības pasākumi, nosacījumi, kas jāievēro, ņemot elementārparaugus un paralēlos laboratorijas paraugus, apstrādājot laboratorijas paraugus un veicot paraugu plombēšanu un marķēšanu. Lai nodrošinātu, ka oficiālajai kontrolei ņemtie paraugi ir pietiekami reprezentatīvi, būtu jāparedz arī īpaši nosacījumi, ņemot vērā, ka barības partija var būt lauksaimniecības beramprodukts, fasēts vai mazumtirdzniecībai sagatavots produkts.

| (13) | Lai nodrošinātu, ka vienādiem analīzes rezultātiem visā Eiropas Savienībā atbilst vienādi secinājumi, ir lietderīgi saskaņot arī analīzes rezultātu interpretēšanas noteikumus. Šajā kontekstā jāņem vērā arī ar ikvienu analīzes metodi saistītie tehniskie ierobežojumi, jo īpaši atlieku līmenī, jo, samazinoties ĢM materiāla daudzumam, palielinās analītiskā nenoteiktība. |
| --- | --- |

(13)

Lai nodrošinātu, ka vienādiem analīzes rezultātiem visā Eiropas Savienībā atbilst vienādi secinājumi, ir lietderīgi saskaņot arī analīzes rezultātu interpretēšanas noteikumus. Šajā kontekstā jāņem vērā arī ar ikvienu analīzes metodi saistītie tehniskie ierobežojumi, jo īpaši atlieku līmenī, jo, samazinoties ĢM materiāla daudzumam, palielinās analītiskā nenoteiktība.

| (14) | Lai ņemtu vērā šos ierobežojumus, kā arī to, ka kontroles pasākumiem jābūt izpildāmiem, stingriem un samērīgiem, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 28. janvāra Regulā (EK) Nr. 178/2002, ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu (11), kā minimālās vajadzīgās veiktspējas robežu (Minimum Required Performance Limit – MRPL) ir lietderīgi noteikt zemāko ĢM materiāla līmeni, ko ESRL ņem vērā kvantitatīvo metožu validēšanā. Šis līmenis atbilst 0,1 % attiecībā uz ĢM materiāla masas daļu barībā un ir zemākais līmenis, kas oficiālo laboratoriju starpā nodrošina pietiekami reproducējamus rezultātus, ja piemēro atbilstošus paraugu ņemšanas protokolus un analīzes metodes barības paraugu testēšanai. |
| --- | --- |

(14)

Lai ņemtu vērā šos ierobežojumus, kā arī to, ka kontroles pasākumiem jābūt izpildāmiem, stingriem un samērīgiem, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 28. janvāra Regulā (EK) Nr. 178/2002, ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu (11), kā minimālās vajadzīgās veiktspējas robežu (Minimum Required Performance Limit – MRPL) ir lietderīgi noteikt zemāko ĢM materiāla līmeni, ko ESRL ņem vērā kvantitatīvo metožu validēšanā. Šis līmenis atbilst 0,1 % attiecībā uz ĢM materiāla masas daļu barībā un ir zemākais līmenis, kas oficiālo laboratoriju starpā nodrošina pietiekami reproducējamus rezultātus, ja piemēro atbilstošus paraugu ņemšanas protokolus un analīzes metodes barības paraugu testēšanai.

| (15) | ESRL validētās metodes ir specifiskas katrai transformācijai neatkarīgi no tā, vai transformācija izmantota vienā vai vairākos ĢMO, kas izveidoti vienas vai vairāku transformāciju rezultātā. Tāpēc MRPL būtu jāattiecas uz visu ĢM materiālu, kurā izmantota izmērītā transformācija. |
| --- | --- |

(15)

ESRL validētās metodes ir specifiskas katrai transformācijai neatkarīgi no tā, vai transformācija izmantota vienā vai vairākos ĢMO, kas izveidoti vienas vai vairāku transformāciju rezultātā. Tāpēc MRPL būtu jāattiecas uz visu ĢM materiālu, kurā izmantota izmērītā transformācija.

| (16) | Katrai oficiālajai laboratorijai būtu jānosaka mērījumu nenoteiktība un jāapstiprina saskaņā ar Komisijas Kopīgā pētniecības centra (JRC) izstrādātajām vadlīnijām par ĢMO testēšanas laboratoriju mērījumu nenoteiktību (12). |
| --- | --- |

(16)

Katrai oficiālajai laboratorijai būtu jānosaka mērījumu nenoteiktība un jāapstiprina saskaņā ar Komisijas Kopīgā pētniecības centra (JRC) izstrādātajām vadlīnijām par ĢMO testēšanas laboratoriju mērījumu nenoteiktību (12).

| (17) | Tāpēc lēmums par barības neatbilstību būtu jāpieņem tikai tad, ja tāda ĢM materiāla, uz kuru attiecas šīs regulas darbības joma, klātbūtnes līmenis ir vienāds ar MRPL vai to pārsniedz, ņemot vērā mērījumu nenoteiktību. |
| --- | --- |

(17)

Tāpēc lēmums par barības neatbilstību būtu jāpieņem tikai tad, ja tāda ĢM materiāla, uz kuru attiecas šīs regulas darbības joma, klātbūtnes līmenis ir vienāds ar MRPL vai to pārsniedz, ņemot vērā mērījumu nenoteiktību.

| (18) | Šajā regulā paredzētajiem noteikumiem nebūtu jāietekmē Komisijas un attiecīgos gadījumos dalībvalstu tiesības noteikt ārkārtas pasākumus saskaņā ar 53. un 54. pantu Regulā (EK) Nr. 178/2002. |
| --- | --- |

(18)

Šajā regulā paredzētajiem noteikumiem nebūtu jāietekmē Komisijas un attiecīgos gadījumos dalībvalstu tiesības noteikt ārkārtas pasākumus saskaņā ar 53. un 54. pantu Regulā (EK) Nr. 178/2002.

| (19) | Šie īstenošanas noteikumi vajadzības gadījumā būtu jāpielāgo, lai ņemtu vērā jaunas izstrādes, jo īpaši to ietekmi uz iekšējo tirgu un pārtikas un barības nozares uzņēmējiem. |
| --- | --- |

(19)

Šie īstenošanas noteikumi vajadzības gadījumā būtu jāpielāgo, lai ņemtu vērā jaunas izstrādes, jo īpaši to ietekmi uz iekšējo tirgu un pārtikas un barības nozares uzņēmējiem.

| (20) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, un Eiropas Parlaments un Padome pret tiem nav iebilduši, |
| --- | --- |

(20)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, un Eiropas Parlaments un Padome pret tiem nav iebilduši,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Definīcijas

1.   Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

| 1) | “precizitāte – relatīvā atkārtojamības standartnovirze (RSDr)” ir atkārtojamības apstākļos iegūtu testēšanas rezultātu relatīvā standartnovirze. Atkārtojamības apstākļi ir apstākļi, kuros testēšanas rezultātus iegūst ar vienu un to pašu metodi, ar īsiem starplaikiem, izmantojot identiskus paraugus, to pašu laboratoriju, to pašu testētāju un to pašu aprīkojumu; |
| --- | --- |

1)

“precizitāte – relatīvā atkārtojamības standartnovirze (RSDr)” ir atkārtojamības apstākļos iegūtu testēšanas rezultātu relatīvā standartnovirze. Atkārtojamības apstākļi ir apstākļi, kuros testēšanas rezultātus iegūst ar vienu un to pašu metodi, ar īsiem starplaikiem, izmantojot identiskus paraugus, to pašu laboratoriju, to pašu testētāju un to pašu aprīkojumu;

| 2) | “minimālās vajadzīgās veiktspējas robeža (MRPL)” ir analizējamās vielas mazākais daudzums vai koncentrācija paraugā, kas ticami jānosaka un jāapstiprina oficiālām laboratorijām; |
| --- | --- |

2)

“minimālās vajadzīgās veiktspējas robeža (MRPL)” ir analizējamās vielas mazākais daudzums vai koncentrācija paraugā, kas ticami jānosaka un jāapstiprina oficiālām laboratorijām;

| 3) | “ĢM materiāls” ir materiāls, kas satur ĢMO, sastāv no tiem vai ko ražo no ĢMO. |
| --- | --- |

3)

“ĢM materiāls” ir materiāls, kas satur ĢMO, sastāv no tiem vai ko ražo no ĢMO.

2.   Piemēro Regulas (EK) Nr. 1829/2003 2. pantā un Regulas (EK) Nr. 152/2009 I pielikumā izmantotās definīcijas.

2. pants

Darbības joma

Šo regulu piemēro barības oficiālajai kontrolei attiecībā uz:

| a) | tāda ĢM materiāla klātbūtni, kura komercializēšana ir atļauta trešā valstī un par kuru saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 17. pantu ir iesniegts derīgs pieteikums, un kura atļaujas piešķiršanas procedūra nav pabeigta trīs mēnešos, ja ir ievēroti šādi nosacījumi:






  i) | EFSA nav konstatējusi, ka ĢM materiāls varētu negatīvi ietekmēt veselību vai vidi, ja tā klātbūtne nepārsniedz MRPL; |
| --- | --- | --- |

a)

tāda ĢM materiāla klātbūtni, kura komercializēšana ir atļauta trešā valstī un par kuru saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 17. pantu ir iesniegts derīgs pieteikums, un kura atļaujas piešķiršanas procedūra nav pabeigta trīs mēnešos, ja ir ievēroti šādi nosacījumi:

i)

EFSA nav konstatējusi, ka ĢM materiāls varētu negatīvi ietekmēt veselību vai vidi, ja tā klātbūtne nepārsniedz MRPL;

| ii) | saskaņā ar minēto pantu iesniegto kvantitatīvo metodi ir validējusi un publicējusi Eiropas Savienības references laboratorija; |
| --- | --- |

ii)

saskaņā ar minēto pantu iesniegto kvantitatīvo metodi ir validējusi un publicējusi Eiropas Savienības references laboratorija;

| iii) | sertificētais references materiāls atbilst 3. panta nosacījumiem; |
| --- | --- |

iii)

sertificētais references materiāls atbilst 3. panta nosacījumiem;

| b) | pēc 2012. gada 25. aprīļa attiecībā uz tāda ĢM materiāla klātbūtni, par kuru paziņots saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 20. pantu un kura atļaujas termiņš ir beidzies, ar noteikumu, ka Eiropas Savienības references laboratorija ir validējusi un publicējusi attiecīgu kvantitatīvu metodi un sertificētais references materiāls atbilst 3. panta nosacījumiem; |
| --- | --- |

b)

pēc 2012. gada 25. aprīļa attiecībā uz tāda ĢM materiāla klātbūtni, par kuru paziņots saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 20. pantu un kura atļaujas termiņš ir beidzies, ar noteikumu, ka Eiropas Savienības references laboratorija ir validējusi un publicējusi attiecīgu kvantitatīvu metodi un sertificētais references materiāls atbilst 3. panta nosacījumiem;

| c) | tāda ĢM materiāla klātbūtni, kura atļaujas termiņš ir beidzies, jo saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 23. pantu nav iesniegts pieteikums par atļaujas atjaunošanu, ar noteikumu, ka sertificētais references materiāls atbilst 3. panta nosacījumiem. |
| --- | --- |

c)

tāda ĢM materiāla klātbūtni, kura atļaujas termiņš ir beidzies, jo saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 23. pantu nav iesniegts pieteikums par atļaujas atjaunošanu, ar noteikumu, ka sertificētais references materiāls atbilst 3. panta nosacījumiem.

3. pants

Sertificētais references materiāls

1.   Dalībvalstīm un ikvienai trešai personai jābūt pieejamam sertificētam references materiālam.

2.   Sertificēto references materiālu iegūst un sertificē saskaņā ar ISO 30.–35. norādījumiem.

3.   Sertificētajam references materiālam pievienotajā informācijā sniedz ziņas par sertificētā references materiāla iegūšanai izmantotā auga selekciju un par inserta(-u) zigotitāti. ĢMO satura sertificēto vērtību izsaka kā masas daļu un attiecīgos gadījumos kā kopiju skaita uz haploīdu genomu ekvivalentu.

4. pants

Paraugu ņemšanas metodes

Paraugus barības oficiālajai kontrolei attiecībā uz 2. pantā minētā ĢM materiāla klātbūtni ņem, izmantojot I pielikumā aprakstītās paraugu ņemšanas metodes.

5. pants

Paraugu sagatavošana, analīzes metodes un rezultātu interpretēšana

Laboratorijas paraugu sagatavošana, analīzes metodes un rezultātu interpretēšana atbilst II pielikumā izklāstītajām prasībām.

6. pants

2. pantā minētā ĢM materiāla atklāšanas gadījumā veicamie pasākumi

1.   Ja analītisko testu rezultāti liecina, ka 2. pantā minētā ĢM materiāla klātbūtne saskaņā ar II pielikuma B daļā izklāstītajiem interpretēšanas noteikumiem ir vienāda ar MRPL vai to pārsniedz, uzskata, ka barība neatbilst Regulas (EK) Nr. 1829/2003 prasībām. Dalībvalstis saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 178/2002 50. pantu nekavējoties paziņo šo informāciju, izmantojot RASFF.

2.   Ja analītisko testu rezultāti liecina, ka 2. pantā minētā ĢM materiāla klātbūtne saskaņā ar II pielikuma B daļā izklāstītajiem interpretēšanas noteikumiem nepārsniedz MRPL, dalībvalstis reģistrē šo informāciju un katru gadu līdz 30. jūnijam paziņo to Komisijai un pārējām dalībvalstīm. Ja klātbūtni trīs mēnešu laikposmā konstatē atkārtoti, par to paziņo nekavējoties.

3.   Komisija nosaka un dalībvalstis attiecīgos gadījumos var noteikt ārkārtas pasākumus saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 178/2002 53. un 54. pantu.

7. pants

2. pantā minētā ĢM materiāla saraksts

Komisija savā tīmekļa vietnē publicē 2. panta nosacījumiem atbilstošā ĢM materiāla sarakstu. Sarakstā norāda vietu, kur saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 17. panta 3. punkta j) apakšpunktu var iegūt sertificēto references materiālu, un attiecīgos gadījumos informāciju par pasākumiem, kas noteikti saskaņā ar šīs regulas 6. panta 3. punktu.

8. pants

Pārskatīšana

Komisija uzrauga šīs regulas piemērošanu un tās ietekmi uz iekšējo tirgu, kā arī uz barības, lopkopības un citu nozaru uzņēmējiem un vajadzības gadījumā ierosina priekšlikumus šīs regulas pārskatīšanai.

9. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 24. jūnijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 165, 30.4.2004., 1. lpp.

1

(2)  OV L 54, 26.2.2009., 1. lpp.

2

(3)  OV L 268, 18.10.2003., 1. lpp.

3

(4)  OV L 102, 7.4.2004., 14. lpp.

4

(5)  http://gmo-crl.jrc.ec.europa.eu/doc/Min_Perf_Requirements_Analytical_methods.pdf.

5

(6)  OV L 117, 5.5.2007., 14. lpp.

6

(7)  OV L 117, 5.5.2007., 17. lpp.

7

(8)  OV L 117, 5.5.2007., 20. lpp.

8

(9)  OV L 117, 5.5.2007., 23. lpp.

9

(10)  OV L 117, 5.5.2007., 25. lpp.

10

(11)  OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp.

11

(12)  http://www.irmm.jrc.be/html/reference_materials_catalogue/user_support/EUR22756EN.pdf.

12

---

I PIELIKUMS

PARAUGU ŅEMŠANAS METODES

| 1. | Piemērojot Regulas (EK) Nr. 152/2009 I pielikumu, ĢM materiālu uzskata par vielu, kas barībā varētu būt sadalīta nevienmērīgi. |
| --- | --- |

1.

Piemērojot Regulas (EK) Nr. 152/2009 I pielikumu, ĢM materiālu uzskata par vielu, kas barībā varētu būt sadalīta nevienmērīgi.

| 2. | Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 152/2009 I pielikuma 5.B.3., 5.B.4. un 6.4. punkta, barības materiālu kopparaugu lielums atbilst vismaz 35 000 graudu/sēklu svaram, bet galīgā parauga lielums atbilst vismaz 10 000 graudu/sēklu svaram.
  Tabulā norādīts 10 000 graudu/sēklu masas ekvivalents.

  1.   tabula

  Dažādu augu 10 000 graudu/sēklu masas ekvivalents






  Augi | 10 000 graudu/sēklu masas ekvivalents (gramos) |
| --- | --- | --- |
| Mieži, prosa, auzas, rīsi, rudzi, kvieši | 400 |
| Kukurūza | 3 000 |
| Soja | 2 000 |
| Rapsis | 40 |

2.

Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 152/2009 I pielikuma 5.B.3., 5.B.4. un 6.4. punkta, barības materiālu kopparaugu lielums atbilst vismaz 35 000 graudu/sēklu svaram, bet galīgā parauga lielums atbilst vismaz 10 000 graudu/sēklu svaram.

Tabulā norādīts 10 000 graudu/sēklu masas ekvivalents.

1.   tabula

Dažādu augu 10 000 graudu/sēklu masas ekvivalents

Augi

10 000 graudu/sēklu masas ekvivalents (gramos)

Mieži, prosa, auzas, rīsi, rudzi, kvieši

400

Kukurūza

3 000

Soja

2 000

Rapsis

40

---

II PIELIKUMS

PARAUGU SAGATAVOŠANAS KRITĒRIJI UN ANALĪZES METODES

Lai barībā atklātu 2. pantā minētā ĢM materiāla klātbūtni, oficiālās laboratorijas izmanto šajā pielikumā aprakstītās analīzes metodes un kontroles prasības.

A.   PARAUGU SAGATAVOŠANA ANALĪZEI

Papildus Regulas (EK) Nr. 152/2009 II pielikuma A daļas prasībām piemēro šādus noteikumus.

1.   Galīgo paraugu apstrāde

Oficiālās laboratorijas izmanto standartus EN ISO 24276, ISO 21570, ISO 21569 un ISO 21571, kuros norādītas stratēģijas attiecībā uz galīgā parauga (ISO standartos to sauc arī par “laboratorijas paraugu”) homogenizāciju, galīgā parauga samazināšanu līdz analizējamajam paraugam, testa parauga sagatavošanu un mērķa analizējamās vielas ekstrakciju un analīzi.

2.   Analizējamā parauga lielums

Analizējamā parauga lielums ļauj nodrošināt ĢM materiāla kvantitatīvu analīzi ar statistiskās ticamības pakāpi 95 %, ja ĢM materiāla klātbūtne atbilst MRPL.

B.   ANALĪZES METOŽU PIEMĒROŠANA UN REZULTĀTU IZTEIKŠANA

Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 152/2009 II pielikuma C daļas, attiecībā uz analīzes metožu piemērošanu un rezultātu izteikšanu piemēro šādus noteikumus.

1.   Vispārīgi nosacījumi

Oficiālās laboratorijas ievēro standarta ISO 17025 prasības un izmanto kvantitatīvas metodes, ko validējusi Eiropas Savienības references laboratorija sadarbībā ar Eiropas ĢMO laboratoriju tīklu. Tās nodrošina, ka, ņemot vērā visu analītisko metodi, sākot no barības laboratorijas parauga apstrādes, tās spēj ar atbilstošu precizitāti (relatīvajai atkārtojamības standartnovirzei nepārsniedzot 25 %) veikt analīzi 0,1 % līmenī attiecībā uz ĢM materiāla masas daļu barībā.

2.   Rezultātu interpretēšanas noteikumi

Lai nodrošinātu aptuveni 95 % ticamības pakāpi, analīzes rezultātus paziņo kā x +/– U, kur x ir vienas izmērītas transformācijas analītiskais rezultāts, bet U ir atbilstošā paplašinātā mērījumu nenoteiktība.

U visai analītiskajai metodei nosaka oficiālā laboratorija un apstiprina saskaņā ar JRC izstrādātajām vadlīnijām par ĢMO testēšanas laboratoriju mērījumu nenoteiktību (1).

Uzskata, ka barības materiāls, barības piedeva vai katrs barības materiāls un barības piedeva, kas ir kombinētās barības sastāvā, neatbilst Regulas (EK) Nr. 1829/2003 prasībām, ja vienas izmērītas transformācijas analītiskais rezultāts (x), no kura atņemta paplašinātā mērījumu nenoteiktība (U), ir vienāds ar 0,1 % attiecībā uz ĢM materiāla masas daļu vai pārsniedz šo līmeni. Ja rezultāti sākotnēji izteikti kā ĢM DNS kopiju skaits attiecībā uz mērķa taksona konkrēto DNS kopiju skaitu, kas aprēķināts haploīdu genomu izteiksmē, tos saskaņā ar katrā ESRL validācijas pārskatā sniegto informāciju pārveido masas daļā.

---

(1)  http://www.irmm.jrc.be/html/reference_materials_catalogue/user_support/EUR22756EN.pdf.

---

| 25.6.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 166/16 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 166/16

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 620/2011

(2011. gada 24. jūnijs),

ar ko groza I pielikumu Padomes Regulai (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 1987. gada 23. jūlija Regulu (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (1) un jo īpaši tās 9. panta 1. punkta d) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Pēc sūdzības saņemšanas, ko dažas valstis iesniegušas Pasaules Tirdzniecības organizācijā (PTO), šķīrējtiesas ziņojumā, ko PTO Strīdu izšķiršanas organizācija pieņēma 2010. gada 21. septembrī (2), secināts, ka Eiropas Savienība ir rīkojusies, inter alia, pretrunā ar 1994. gada Vispārējo vienošanos par tarifiem un tirdzniecību (VVTT 1994), vienojoties par mazāk labvēlīgu tarifa režīmu salīdzinājumā ar to, kā tas paredzēts tarifu saistībās attiecībā uz dažiem Eiropas Savienības informācijas tehnoloģiju produktiem saskaņā ar Nolīgumu par tirdzniecību ar informācijas tehnoloģiju produktiem (ITA). Būtu jāgroza Regulas (EEK) Nr. 2658/87 I pielikums, lai panāktu tā atbilstību Eiropas Savienības starptautiskajām saistībām atbilstoši VVTT 1994. Nepieciešamie grozījumi ir saskaņā ar Padomes 1997. gada 24. marta Lēmumu 97/359/EK par nodokļu atcelšanu informācijas tehnoloģiju produktiem (3), ar ko apstiprināja ITA. |
| --- | --- |

(1)

Pēc sūdzības saņemšanas, ko dažas valstis iesniegušas Pasaules Tirdzniecības organizācijā (PTO), šķīrējtiesas ziņojumā, ko PTO Strīdu izšķiršanas organizācija pieņēma 2010. gada 21. septembrī (2), secināts, ka Eiropas Savienība ir rīkojusies, inter alia, pretrunā ar 1994. gada Vispārējo vienošanos par tarifiem un tirdzniecību (VVTT 1994), vienojoties par mazāk labvēlīgu tarifa režīmu salīdzinājumā ar to, kā tas paredzēts tarifu saistībās attiecībā uz dažiem Eiropas Savienības informācijas tehnoloģiju produktiem saskaņā ar Nolīgumu par tirdzniecību ar informācijas tehnoloģiju produktiem (ITA). Būtu jāgroza Regulas (EEK) Nr. 2658/87 I pielikums, lai panāktu tā atbilstību Eiropas Savienības starptautiskajām saistībām atbilstoši VVTT 1994. Nepieciešamie grozījumi ir saskaņā ar Padomes 1997. gada 24. marta Lēmumu 97/359/EK par nodokļu atcelšanu informācijas tehnoloģiju produktiem (3), ar ko apstiprināja ITA.

| (2) | Ņemot vērā PTO šķīrējtiesas ziņojumu, digitālo kopēšanu nevar uzskatīt par kopēšanu saskaņā ar VVTT 1994 un kopēšanas ātrums nedrīkst būt vienīgais klasifikācijas kritērijs. Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Regulas (EEK) Nr. 2658/87 I pielikuma apakšpozīcija 8443 31 un atbilstīgā nodokļa likme. |
| --- | --- |

(2)

Ņemot vērā PTO šķīrējtiesas ziņojumu, digitālo kopēšanu nevar uzskatīt par kopēšanu saskaņā ar VVTT 1994 un kopēšanas ātrums nedrīkst būt vienīgais klasifikācijas kritērijs. Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Regulas (EEK) Nr. 2658/87 I pielikuma apakšpozīcija 8443 31 un atbilstīgā nodokļa likme.

| (3) | KN koda apakšpozīcijas 8528 71 15 (iepriekš 8528 71 13) teksts būtu jāgroza, lai iekļautu dekoderus, kuri līdztekus komunikācijas funkcijas veikšanai var būt spējīgi veikt ierakstīšanas vai atskaņošanas papildu funkcijas ar nosacījumu, ka tā rezultātā tie nezaudē savu dekodera pamatīpašību – komunikācijas funkciju. |
| --- | --- |

(3)

KN koda apakšpozīcijas 8528 71 15 (iepriekš 8528 71 13) teksts būtu jāgroza, lai iekļautu dekoderus, kuri līdztekus komunikācijas funkcijas veikšanai var būt spējīgi veikt ierakstīšanas vai atskaņošanas papildu funkcijas ar nosacījumu, ka tā rezultātā tie nezaudē savu dekodera pamatīpašību – komunikācijas funkciju.

| (4) | Šai regulai būtu jāstājas spēkā 2011. gada 1. jūlijā – saprātīga termiņa beigās, par ko vienojusies Eiropas Savienība ar sūdzību ierosinājušajām pusēm, lai Eiropas Savienība varētu nodrošināt atbilstību PTO saistībām. |
| --- | --- |

(4)

Šai regulai būtu jāstājas spēkā 2011. gada 1. jūlijā – saprātīga termiņa beigās, par ko vienojusies Eiropas Savienība ar sūdzību ierosinājušajām pusēm, lai Eiropas Savienība varētu nodrošināt atbilstību PTO saistībām.

| (5) | Tā kā ieteikumi PTO Strīdu izšķiršanas organizācijas pieņemtajos ziņojumos ir vērsti tikai uz nākotni, šai regulai nav jābūt ar atpakaļejošu spēku un tai nav jāparedz interpretācija ar atpakaļejošu spēku. Tā kā šī regula nevar sniegt interpretāciju par to preču klasifikāciju, kas tika laistas brīvā apgrozībā pirms 2011. gada 1. jūlija, tā nevar būt par pamatu visu to nodevu atmaksai, kas ir samaksātas pirms minētā datuma. |
| --- | --- |

(5)

Tā kā ieteikumi PTO Strīdu izšķiršanas organizācijas pieņemtajos ziņojumos ir vērsti tikai uz nākotni, šai regulai nav jābūt ar atpakaļejošu spēku un tai nav jāparedz interpretācija ar atpakaļejošu spēku. Tā kā šī regula nevar sniegt interpretāciju par to preču klasifikāciju, kas tika laistas brīvā apgrozībā pirms 2011. gada 1. jūlija, tā nevar būt par pamatu visu to nodevu atmaksai, kas ir samaksātas pirms minētā datuma.

| (6) | Muitas kodeksa komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā, |
| --- | --- |

(6)

Muitas kodeksa komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EEK) Nr. 2658/87 I pielikuma XVI sadaļas otrā daļa ir grozīta, kā izklāstīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2011. gada 1. jūlijā.

Tai nav atpakaļejoša spēka, un tā neparedz interpretāciju ar atpakaļejošu spēku.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 24. jūnijā

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

Komisijas loceklis

Algirdas ŠEMETA

---

(1)  OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp.

1

(2)  WT/DS375/R, WT/DS376/R, WT/DS377/R.

2

(3)  OV L 155, 12.6.1997., 1. lpp.

3

---

PIELIKUMS

Regulas (EEK) Nr. 2658/87 I pielikuma XVI sadaļas otro daļu groza šādi:

| 1) | 84. nodaļu groza šādi:






  a) | rindu ar KN kodu 8443 31 10 svītro; |
| --- | --- | --- |

1)

84. nodaļu groza šādi:

a)

rindu ar KN kodu 8443 31 10 svītro;

| b) | tekstu “– – – citādas” starp rindu ar KN kodu 8443 31 10 un rindu ar KN kodu 8443 31 91 svītro; |
| --- | --- |

b)

tekstu “– – – citādas” starp rindu ar KN kodu 8443 31 10 un rindu ar KN kodu 8443 31 91 svītro;

| c) | iekļauj rindu ar KN kodu 8443 31 20:








  “8443 31 20 | – – – Mašīnas, kuru galvenā funkcija ir digitālā kopēšana, ja kopēšanu veic, skenējot oriģinālu un drukājot kopijas ar elektrostatisko iespiedmašīnu... | 2,2 % | p/st” |
| --- | --- | --- | --- | --- |

c)

iekļauj rindu ar KN kodu 8443 31 20:

“8443 31 20

– – – Mašīnas, kuru galvenā funkcija ir digitālā kopēšana, ja kopēšanu veic, skenējot oriģinālu un drukājot kopijas ar elektrostatisko iespiedmašīnu...

2,2 %

p/st”

| d) | iekļauj šādu rindu ar KN kodu 8443 31 80:








  “8443 31 80 | “– – – citādas” ... | bez nod. | p/st” |
| --- | --- | --- | --- | --- |

d)

iekļauj šādu rindu ar KN kodu 8443 31 80:

“8443 31 80

“– – – citādas” ...

bez nod.

p/st”

| e) | rindu ar KN kodu 8443 31 91 svītro; |
| --- | --- |

e)

rindu ar KN kodu 8443 31 91 svītro;

| f) | rindu ar KN kodu 8443 31 99 svītro; |
| --- | --- |

f)

rindu ar KN kodu 8443 31 99 svītro;

| 2) | 85. nodaļu groza šādi:






  a) | rindu ar KN kodu 8528 71 13 svītro; |
| --- | --- | --- |

2)

85. nodaļu groza šādi:

a)

rindu ar KN kodu 8528 71 13 svītro;

| b) | iekļauj šādu rindu ar KN kodu 8528 71 15:








  “8528 71 15 | – – – – aparatūra ar mikroprocesoru, kas apvienota ar modemu pieejai internetam un kas veic informācijas interaktīvu apmaiņu, un kas var uztvert televīzijas signālus (tā sauktie “dekoderi, kas veic komunikācijas funkcijas”, tostarp tādi, kuros ir ierīce, kas veic ierakstīšanas vai atskaņošanas papildu funkcijas ar nosacījumu, ka tā rezultātā tie nezaudē savu dekodera pamatīpašību – komunikācijas funkciju) ... | bez nod. | p/st” |
| --- | --- | --- | --- | --- |

b)

iekļauj šādu rindu ar KN kodu 8528 71 15:

“8528 71 15

– – – – aparatūra ar mikroprocesoru, kas apvienota ar modemu pieejai internetam un kas veic informācijas interaktīvu apmaiņu, un kas var uztvert televīzijas signālus (tā sauktie “dekoderi, kas veic komunikācijas funkcijas”, tostarp tādi, kuros ir ierīce, kas veic ierakstīšanas vai atskaņošanas papildu funkcijas ar nosacījumu, ka tā rezultātā tie nezaudē savu dekodera pamatīpašību – komunikācijas funkciju) ...

bez nod.

p/st”

| c) | rindu ar KN kodu 8528 71 90 svītro; |
| --- | --- |

c)

rindu ar KN kodu 8528 71 90 svītro;

| d) | pēc KN koda 8528 71 19 iekļauj šādas rindas: | – – – citādi: | | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| “8528 71 91 | – – – – aparatūra ar mikroprocesoru, kas apvienota ar modemu pieejai internetam un kas veic informācijas interaktīvu apmaiņu, un kas var uztvert televīzijas signālus (tā sauktie “dekoderi, kas veic komunikācijas funkcijas”, tostarp tādi, kuros ir ierīce, kas veic ierakstīšanas vai atskaņošanas papildu funkcijas ar nosacījumu, ka tā rezultātā tie nezaudē savu dekodera pamatīpašību – komunikācijas funkciju) ... | bez nod. | p/st |
| 8528 71 99 | “– – – – citādi” ... | 14 | p/st” |

d)

pēc KN koda 8528 71 19 iekļauj šādas rindas:

– – – citādi:

“8528 71 91

– – – – aparatūra ar mikroprocesoru, kas apvienota ar modemu pieejai internetam un kas veic informācijas interaktīvu apmaiņu, un kas var uztvert televīzijas signālus (tā sauktie “dekoderi, kas veic komunikācijas funkcijas”, tostarp tādi, kuros ir ierīce, kas veic ierakstīšanas vai atskaņošanas papildu funkcijas ar nosacījumu, ka tā rezultātā tie nezaudē savu dekodera pamatīpašību – komunikācijas funkciju) ...

bez nod.

p/st

8528 71 99

“– – – – citādi” ...

14

p/st”

---

| 25.6.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 166/18 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 166/18

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 621/2011

(2011. gada 24. jūnijs),

ar ko 151. reizi groza Padomes Regulu (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kas saistītas ar Osamu Bin Ladenu, Al-Qaida tīklu un Taliban

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2002. gada 27. maija Regulu (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kas saistītas ar Osamu Bin Ladenu, Al-Qaida tīklu un Taliban, un ar kuru atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 467/2001, ar ko aizliedz eksportēt noteiktas preces un pakalpojumus uz Afganistānu, pastiprina lidojumu aizliegumu un attiecina uz Afganistānas Taliban līdzekļu un citu finanšu resursu iesaldēšanu (1), un jo īpaši tās 7. panta 1. punkta a) apakšpunktu, 7.a panta 1. punktu un 7.a panta 5. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikumā uzskaitītas personas, grupas un organizācijas, uz kurām saskaņā ar minēto regulu attiecas līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikumā uzskaitītas personas, grupas un organizācijas, uz kurām saskaņā ar minēto regulu attiecas līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana.

| (2) | Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Sankciju komiteja 2011. gada 14. jūnijā nolēma svītrot divas fiziskās personas no to personu, grupu un organizāciju saraksta, uz kurām jāattiecina līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana. 2011. gada 16. jūnijā tā nolēma sarakstam pievienot vienu fizisko personu un grozīt vienu ierakstu sarakstā. |
| --- | --- |

(2)

Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Sankciju komiteja 2011. gada 14. jūnijā nolēma svītrot divas fiziskās personas no to personu, grupu un organizāciju saraksta, uz kurām jāattiecina līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana. 2011. gada 16. jūnijā tā nolēma sarakstam pievienot vienu fizisko personu un grozīt vienu ierakstu sarakstā.

| (3) | Tāpēc attiecīgi būtu jāatjaunina Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikums, |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc attiecīgi būtu jāatjaunina Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikums,

| (4) | Lai nodrošinātu šajā regulā paredzēto pasākumu efektivitāti, šai regulai būtu jāstājas spēkā nekavējoties, |
| --- | --- |

(4)

Lai nodrošinātu šajā regulā paredzēto pasākumu efektivitāti, šai regulai būtu jāstājas spēkā nekavējoties,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 24. jūnijā

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

Ārpolitikas instrumentu dienesta vadītājs

---

(1)  OV L 139, 29.5.2002., 9. lpp.

1

---

PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikumu groza šādi.

| (1) | Sadaļā “Fiziskās personas” svītro šādus ierakstus:






  (a) | “Tarek Ben Al-Bechir Ben Amara Al-Charaabi
  (alias a) Tarek Sharaabi, b) Haroun, c) Frank). Adrese: Vordere Gasse 29, 7012, Felsberg, Šveice. Dzimšanas datums: 31.3.1970. Dzimšanas vieta: Tunisa, Tunisija. Valstspiederība: Tunisijas. Pases Nr. L579603 (Tunisijas pase, izdota Milānā 19.11.1997., derīga līdz 18.11.2002.). Valsts identifikācijas Nr.: 007-99090. Papildu informācija: a) Itālijas nodokļu maksātāja reģistrācijas numurs: CHRTRK70C31Z352U, b) mātes vārds ir Charaabi Hedia. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 24.4.2002.” |
| --- | --- | --- |

(1)

Sadaļā “Fiziskās personas” svītro šādus ierakstus:

(a)

“Tarek Ben Al-Bechir Ben Amara Al-Charaabi
  (alias a) Tarek Sharaabi, b) Haroun, c) Frank). Adrese: Vordere Gasse 29, 7012, Felsberg, Šveice. Dzimšanas datums: 31.3.1970. Dzimšanas vieta: Tunisa, Tunisija. Valstspiederība: Tunisijas. Pases Nr. L579603 (Tunisijas pase, izdota Milānā 19.11.1997., derīga līdz 18.11.2002.). Valsts identifikācijas Nr.: 007-99090. Papildu informācija: a) Itālijas nodokļu maksātāja reģistrācijas numurs: CHRTRK70C31Z352U, b) mātes vārds ir Charaabi Hedia. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 24.4.2002.”

| (b) | “Safet Ekrem Durguti
  . Adrese: 175 Bosanska Street, Travnik, Bosnia and Hezegovina. Dzimšanas datums: 10.5.1967. Dzimšanas vieta: Orahovac, Kosovo. Valstspiederība: Bosnija un Hercegovina. Pases Nr. 6371551 (Bosnijas un Hercegovinas biometriskā pase, izdota Travnik9.4.2009. un derīga līdz 4.9.2014.). Valsts identifikācijas numurs: a) JMB 1005967953038 (Bosnijas un Hercegovinas personas identifikācijas numurs), b) 04DFC71259 (Bosnijas un Hercegovinas personas apliecība), c) 04DFA8802 Bosnijas un Hercegovinas autovadītāja apliecība, ko izdevusi Centrālās Bosnijas kantona Iekšlietu ministrija, Travnik, Bosnija un Hercegovina). Papildu informācija: a) tēva vārds ir Ekrem; b) Al-Haramain Islamic Foundation dibinātājs un vadītājs no 1998. gada līdz 2002. gadam; c) strādā par skolotāju Elci Ibrahim Pasha’s Madrasah, Travnik, Bosnija un Hercegovina. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 26.12.2003.” |
| --- | --- |

(b)

“Safet Ekrem Durguti
  . Adrese: 175 Bosanska Street, Travnik, Bosnia and Hezegovina. Dzimšanas datums: 10.5.1967. Dzimšanas vieta: Orahovac, Kosovo. Valstspiederība: Bosnija un Hercegovina. Pases Nr. 6371551 (Bosnijas un Hercegovinas biometriskā pase, izdota Travnik9.4.2009. un derīga līdz 4.9.2014.). Valsts identifikācijas numurs: a) JMB 1005967953038 (Bosnijas un Hercegovinas personas identifikācijas numurs), b) 04DFC71259 (Bosnijas un Hercegovinas personas apliecība), c) 04DFA8802 Bosnijas un Hercegovinas autovadītāja apliecība, ko izdevusi Centrālās Bosnijas kantona Iekšlietu ministrija, Travnik, Bosnija un Hercegovina). Papildu informācija: a) tēva vārds ir Ekrem; b) Al-Haramain Islamic Foundation dibinātājs un vadītājs no 1998. gada līdz 2002. gadam; c) strādā par skolotāju Elci Ibrahim Pasha’s Madrasah, Travnik, Bosnija un Hercegovina. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 26.12.2003.”

| (2) | Sadaļā “Fiziskās personas“ pievieno šādu ierakstu:

  Othman Ahmed Othman Al-Ghamdi
  (alias a) Othman al-Ghamdi, b) Uthman al-Ghamdi, c) Uthman al-Ghamidi, d) Othman bin Ahmed bin Othman Alghamdi, e) Othman Ahmed Othman Al Omairah, f) Uthman Ahmad Uthman al-Ghamdi, g) Othman Ahmed Othman al-Omirah, h) Al Umairah al-Ghamdi, i) Othman Bin Ahmed Bin Othman). Adrese: Jemena. Dzimšanas datums: a) 27.5.1979., b) 1973. g. (Othman Ahmed Othman Al Omairah). Dzimšanas vieta: a) Saūda Arābija, b) Jemena (Othman Ahmed Othman Al Omairah). Valstspiederība: a) Saūda Arābija, b) Jemena (Othman Ahmed Othman Al Omairah). Valsts identifikācijas Nr.: 1089516791 (Saūda Arābijas valsts personas apliecība.) Papildu informācija: a) tēva vārds ir Ahmed Othman Al Omirah, b) Al-Qaida komandieris Arābijas pussalā (AQAP). Bijis iesaistīts līdzekļu vākšanā un ieroču krājumu veidošanā AQAP operācijām un darbībām Jemenā, c) sadarbojies ar Qasim Yahya Mahdi al-Rimi un Fahd Mohammed Ahmed al-Quso, d) INTERPOL oranžais paziņojums (lietas numurs 2009/52/OS/CCC, #14). INTERPOL sarkanais paziņojums (kontroles numurs A-596/3-2009, lietas numurs 2009/3731), e) 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 16.6.2011. |
| --- | --- |

(2)

Sadaļā “Fiziskās personas“ pievieno šādu ierakstu:

Othman Ahmed Othman Al-Ghamdi
  (alias a) Othman al-Ghamdi, b) Uthman al-Ghamdi, c) Uthman al-Ghamidi, d) Othman bin Ahmed bin Othman Alghamdi, e) Othman Ahmed Othman Al Omairah, f) Uthman Ahmad Uthman al-Ghamdi, g) Othman Ahmed Othman al-Omirah, h) Al Umairah al-Ghamdi, i) Othman Bin Ahmed Bin Othman). Adrese: Jemena. Dzimšanas datums: a) 27.5.1979., b) 1973. g. (Othman Ahmed Othman Al Omairah). Dzimšanas vieta: a) Saūda Arābija, b) Jemena (Othman Ahmed Othman Al Omairah). Valstspiederība: a) Saūda Arābija, b) Jemena (Othman Ahmed Othman Al Omairah). Valsts identifikācijas Nr.: 1089516791 (Saūda Arābijas valsts personas apliecība.) Papildu informācija: a) tēva vārds ir Ahmed Othman Al Omirah, b) Al-Qaida komandieris Arābijas pussalā (AQAP). Bijis iesaistīts līdzekļu vākšanā un ieroču krājumu veidošanā AQAP operācijām un darbībām Jemenā, c) sadarbojies ar Qasim Yahya Mahdi al-Rimi un Fahd Mohammed Ahmed al-Quso, d) INTERPOL oranžais paziņojums (lietas numurs 2009/52/OS/CCC, #14). INTERPOL sarkanais paziņojums (kontroles numurs A-596/3-2009, lietas numurs 2009/3731), e) 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 16.6.2011.

Othman Ahmed Othman Al-Ghamdi

alias

Othman al-Ghamdi

Uthman al-Ghamdi

Uthman al-Ghamidi

Othman bin Ahmed bin Othman Alghamdi

Othman Ahmed Othman Al Omairah

Uthman Ahmad Uthman al-Ghamdi

Othman Ahmed Othman al-Omirah

Al Umairah al-Ghamdi

Othman Bin Ahmed Bin Othman

Othman Ahmed Othman Al Omairah

Othman Ahmed Othman Al Omairah

Othman Ahmed Othman Al Omairah

Ahmed Othman Al Omirah

Al-Qaida

AQAP

AQAP

Qasim Yahya Mahdi al-Rimi

Fahd Mohammed Ahmed al-Quso

INTERPOL

INTERPOL

| (3) | Ierakstu “Al-Haramain Islamic Foundation (alias a) Vazir, b) Vezir). Adrese: a) 64 Poturmahala, Travnik, Bosnia and Herzegovina; b) Sarajevo, Bosnia and Herzegovina. Papildu informācija: darbinieku un dalībnieku vidū ir Najib Ben Mohamed Ben Salem Al-Waz un Safet Durguti. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 13.3.2002.” pozīcijā “Juridiskās personas, grupas un organizācijas” aizstāj ar šādu ierakstu:
  “Al-Haramain Islamic Foundation (alias a) Vazir, b) Vezir). Adrese: a) 64 Poturmahala, Travnik, Bosnia and Herzegovina; b) Sarajevo, Bosnia and Herzegovina. Papildu informācija: darbinieku un dalībnieku vidū ir Najib Ben Mohamed Ben Salem Al-Waz. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 13.3.2002.” |
| --- | --- |

(3)

Ierakstu “Al-Haramain Islamic Foundation (alias a) Vazir, b) Vezir). Adrese: a) 64 Poturmahala, Travnik, Bosnia and Herzegovina; b) Sarajevo, Bosnia and Herzegovina. Papildu informācija: darbinieku un dalībnieku vidū ir Najib Ben Mohamed Ben Salem Al-Waz un Safet Durguti. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 13.3.2002.” pozīcijā “Juridiskās personas, grupas un organizācijas” aizstāj ar šādu ierakstu:

Al-Haramain Islamic Foundation

Vazir

Vezir

64 Poturmahala, Travnik, Bosnia and Herzegovina

Sarajevo, Bosnia and Herzegovina

Najib Ben Mohamed Ben Salem Al-Waz

Safet Durguti

“Al-Haramain Islamic Foundation (alias a) Vazir, b) Vezir). Adrese: a) 64 Poturmahala, Travnik, Bosnia and Herzegovina; b) Sarajevo, Bosnia and Herzegovina. Papildu informācija: darbinieku un dalībnieku vidū ir Najib Ben Mohamed Ben Salem Al-Waz. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 13.3.2002.”

Al-Haramain Islamic Foundation

Vazir

Vezir

64 Poturmahala, Travnik, Bosnia and Herzegovina

Sarajevo, Bosnia and Herzegovina

Najib Ben Mohamed Ben Salem Al-Waz

---

| 25.6.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 166/20 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 166/20

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 622/2011

(2011. gada 24. jūnijs),

ar ko nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,

tā kā:

Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas minētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2011. gada 25. jūnijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 24. jūnijā

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | AR | 23,1 |
| MK | 54,8 |
| TR | 73,2 |
| ZZ | 50,4 |
| 0707 00 05 | TR | 83,7 |
| ZZ | 83,7 |
| 0709 90 70 | TR | 97,5 |
| ZZ | 97,5 |
| 0805 50 10 | AR | 62,3 |
| BR | 40,6 |
| TR | 65,0 |
| UY | 65,6 |
| ZA | 110,3 |
| ZZ | 68,8 |
| 0808 10 80 | AR | 132,6 |
| BR | 78,0 |
| CA | 105,9 |
| CL | 99,5 |
| CN | 118,6 |
| NZ | 109,7 |
| US | 166,4 |
| UY | 91,7 |
| ZA | 92,9 |
| ZZ | 110,6 |
| 0809 10 00 | AR | 89,7 |
| TR | 241,9 |
| ZZ | 165,8 |
| 0809 20 95 | TR | 327,3 |
| XS | 382,4 |
| ZZ | 354,9 |
| 0809 30 | EC | 116,4 |
| TR | 179,1 |
| ZZ | 147,8 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

AR

23,1

MK

54,8

TR

73,2

ZZ

50,4

0707 00 05

TR

83,7

ZZ

83,7

0709 90 70

TR

97,5

ZZ

97,5

0805 50 10

AR

62,3

BR

40,6

TR

65,0

UY

65,6

ZA

110,3

ZZ

68,8

0808 10 80

AR

132,6

BR

78,0

CA

105,9

CL

99,5

CN

118,6

NZ

109,7

US

166,4

UY

91,7

ZA

92,9

ZZ

110,6

0809 10 00

AR

89,7

TR

241,9

ZZ

165,8

0809 20 95

TR

327,3

XS

382,4

ZZ

354,9

0809 30

EC

116,4

TR

179,1

ZZ

147,8

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

LĒMUMI

| 25.6.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 166/22 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 166/22

---

PADOMES LĒMUMS

(2011. gada 9. jūnijs),

ar ko izdara grozījumus Šengenas Konsultāciju tīklā (tehniskās specifikācijas)

(2011/369/ES)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 789/2001 (2001. gada 24. aprīlis), ar ko Padomei rezervē izpildu pilnvaras attiecībā uz dažiem sīki izstrādātiem noteikumiem un praktiskām procedūrām vīzu pieteikumu izskatīšanā (1), un jo īpaši tās 1. panta 2. punktu,

ņemot vērā Beļģijas Karalistes iniciatīvu,

tā kā:

| (1) | Šengenas Konsultāciju tīkls (tehniskās specifikācijas) ir izveidots, lai dalībvalstu centrālās iestādes varētu savā starpā konsultēties par vīzu pieteikumiem, ko iesniedz dažu trešo valstu valstspiederīgie. |
| --- | --- |

(1)

Šengenas Konsultāciju tīkls (tehniskās specifikācijas) ir izveidots, lai dalībvalstu centrālās iestādes varētu savā starpā konsultēties par vīzu pieteikumiem, ko iesniedz dažu trešo valstu valstspiederīgie.

| (2) | Būtu jāgroza pozīciju formāti veidlapām, kuras ir pārsūtītas ar mērķi, lai dalībvalstis varētu savstarpēji konsultēties, un ar dažiem izņēmumiem šajās konsultācijās būtu jāizmanto atjauninātais Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas (ICAO) trīs burtu kodu (“(ICAO) trīs burtu kodi”) saraksts, kas attiecas uz valstīm, vienībām, teritorijām, valstspiederību un organizācijām, saskaņā ar sarakstu Padomes Regulā (EK) Nr. 539/2001 (2001. gada 15. marts), ar ko izveido to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņiem, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas (2). ICAO trīs burtu kodu izmantošana ar dažiem izņēmumiem neietekmē un neskar dalībvalstu kompetenci atzīt vai neatzīt valstis vai struktūras. Kodus, kas noteikti Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikai un Kosovai (3), izmanto tikai saistībā ar VISION konsultācijām. |
| --- | --- |

(2)

Būtu jāgroza pozīciju formāti veidlapām, kuras ir pārsūtītas ar mērķi, lai dalībvalstis varētu savstarpēji konsultēties, un ar dažiem izņēmumiem šajās konsultācijās būtu jāizmanto atjauninātais Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas (ICAO) trīs burtu kodu (“(ICAO) trīs burtu kodi”) saraksts, kas attiecas uz valstīm, vienībām, teritorijām, valstspiederību un organizācijām, saskaņā ar sarakstu Padomes Regulā (EK) Nr. 539/2001 (2001. gada 15. marts), ar ko izveido to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņiem, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas (2). ICAO trīs burtu kodu izmantošana ar dažiem izņēmumiem neietekmē un neskar dalībvalstu kompetenci atzīt vai neatzīt valstis vai struktūras. Kodus, kas noteikti Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikai un Kosovai (3), izmanto tikai saistībā ar VISION konsultācijām.

| (3) | Attiecīgi būtu jāgroza Šengenas Konsultāciju tīkla (tehniskās specifikācijas) tehniskās specifikācijas. |
| --- | --- |

(3)

Attiecīgi būtu jāgroza Šengenas Konsultāciju tīkla (tehniskās specifikācijas) tehniskās specifikācijas.

| (4) | Šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Apvienotā Karaliste nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2000/365/EK (2000. gada 29. maijs) par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (4); tādēļ Apvienotā Karaliste nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un Apvienotajai Karalistei tas nav saistošs un nav jāpiemēro. |
| --- | --- |

(4)

Šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Apvienotā Karaliste nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2000/365/EK (2000. gada 29. maijs) par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (4); tādēļ Apvienotā Karaliste nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un Apvienotajai Karalistei tas nav saistošs un nav jāpiemēro.

| (5) | Šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Īrija nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2002/192/EK (2002. gada 28. februāris) par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (5); tādēļ Īrija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un Īrijai tas nav saistošs un nav jāpiemēro. |
| --- | --- |

(5)

Šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Īrija nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2002/192/EK (2002. gada 28. februāris) par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (5); tādēļ Īrija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un Īrijai tas nav saistošs un nav jāpiemēro.

| (6) | Saskaņā ar 1. un 2. pantu 22. protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un Dānijai tas nav saistošs un nav jāpiemēro. Tā kā šis lēmums pilnveido Šengenas acquis, Dānija saskaņā ar minētā protokola 4. pantu sešos mēnešos pēc tam, kad Padome ir pieņēmusi šo lēmumu, izlemj, vai tā šo lēmumu ieviesīs savos tiesību aktos. |
| --- | --- |

(6)

Saskaņā ar 1. un 2. pantu 22. protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un Dānijai tas nav saistošs un nav jāpiemēro. Tā kā šis lēmums pilnveido Šengenas acquis, Dānija saskaņā ar minētā protokola 4. pantu sešos mēnešos pēc tam, kad Padome ir pieņēmusi šo lēmumu, izlemj, vai tā šo lēmumu ieviesīs savos tiesību aktos.

| (7) | Attiecībā uz Islandi un Norvēģiju – saskaņā ar Nolīgumu, kas noslēgts starp Eiropas Savienības Padomi un Islandes Republiku un Norvēģijas Karalisti par šo valstu asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (6), šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta 1. panta A punktā Padomes Lēmumā 1999/437/EK (1999. gada 17. maijs) par dažiem pasākumiem minētā nolīguma piemērošanai (7). |
| --- | --- |

(7)

Attiecībā uz Islandi un Norvēģiju – saskaņā ar Nolīgumu, kas noslēgts starp Eiropas Savienības Padomi un Islandes Republiku un Norvēģijas Karalisti par šo valstu asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (6), šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta 1. panta A punktā Padomes Lēmumā 1999/437/EK (1999. gada 17. maijs) par dažiem pasākumiem minētā nolīguma piemērošanai (7).

| (8) | Attiecībā uz Šveici – saskaņā ar Nolīgumu, kas noslēgts starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (8), šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta Lēmuma 1999/437/EK 1. panta A punktā, to lasot saistībā ar Padomes Lēmuma 2008/146/EK (9) 3. pantu. |
| --- | --- |

(8)

Attiecībā uz Šveici – saskaņā ar Nolīgumu, kas noslēgts starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (8), šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta Lēmuma 1999/437/EK 1. panta A punktā, to lasot saistībā ar Padomes Lēmuma 2008/146/EK (9) 3. pantu.

| (9) | Attiecībā uz Lihtenšteinu – saskaņā ar Protokolu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (10), šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta Lēmuma 1999/437/EK 1. panta A punktā, to lasot saistībā ar Padomes Lēmuma 2011/349/ES (11) 3. pantu. |
| --- | --- |

(9)

Attiecībā uz Lihtenšteinu – saskaņā ar Protokolu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (10), šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta Lēmuma 1999/437/EK 1. panta A punktā, to lasot saistībā ar Padomes Lēmuma 2011/349/ES (11) 3. pantu.

| (10) | Attiecībā uz Kipru šis lēmums ir akts, kas pilnveido Šengenas acquis, vai ir citādi ar to saistīts, kā noteikts 2003. gada Pievienošanās akta 3. panta 2. punktā. |
| --- | --- |

(10)

Attiecībā uz Kipru šis lēmums ir akts, kas pilnveido Šengenas acquis, vai ir citādi ar to saistīts, kā noteikts 2003. gada Pievienošanās akta 3. panta 2. punktā.

| (11) | Šis lēmums ir akts, kas pilnveido Šengenas acquis, vai ir kā citādi ar to saistīts, kā noteikts 2005. gada Pievienošanās akta 4. panta 2. punktā. |
| --- | --- |

(11)

Šis lēmums ir akts, kas pilnveido Šengenas acquis, vai ir kā citādi ar to saistīts, kā noteikts 2005. gada Pievienošanās akta 4. panta 2. punktā.

| (12) | Atbilstīgi 58. panta 4. punktam Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 810/2009 (2009. gada 13. jūlijs), ar ko izveido Kopienas Vīzu kodeksu (Vīzu kodekss) (12), līdz dienai, kas minēta 46. pantā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 767/2008 par Vīzu informācijas sistēmu (VIS) un datu apmaiņu starp dalībvalstīm saistībā ar īstermiņa vīzām (VIS Regula) (13), būtu jāturpina piemērot Regulas (EK) Nr. 789/2001 1. panta 2. punktā paredzētā procedūra, ja nepieciešams izdarīt grozījumus atsevišķās Šengenas Konsultāciju tīkla (tehniskās specifikācijas) daļās, |
| --- | --- |

(12)

Atbilstīgi 58. panta 4. punktam Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 810/2009 (2009. gada 13. jūlijs), ar ko izveido Kopienas Vīzu kodeksu (Vīzu kodekss) (12), līdz dienai, kas minēta 46. pantā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 767/2008 par Vīzu informācijas sistēmu (VIS) un datu apmaiņu starp dalībvalstīm saistībā ar īstermiņa vīzām (VIS Regula) (13), būtu jāturpina piemērot Regulas (EK) Nr. 789/2001 1. panta 2. punktā paredzētā procedūra, ja nepieciešams izdarīt grozījumus atsevišķās Šengenas Konsultāciju tīkla (tehniskās specifikācijas) daļās,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Šengenas Konsultāciju tīkla (tehniskās specifikācijas) 1., 2. un 3. daļa ar šo tiek grozīta, kā izklāstīts I, II, un III pielikumā.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā 2011. gada 9. jūnijā.

To piemēro no 2011. gada 10. jūlija.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm saskaņā ar Līgumiem.

Luksemburgā, 2011. gada 9. jūnijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

PINTÉR S.

---

(1)  OV L 116, 26.4.2001., 2. lpp.

1

(2)  OV L 81, 21.3.2001., 1. lpp.

2

(3)  Atbilstīgi Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes rezolūcijai 1244 (1999).

3

(4)  OV L 131, 1.6.2000., 43. lpp.

4

(5)  OV L 64, 7.3.2002., 20. lpp.

5

(6)  OV L 176, 10.7.1999., 36. lpp.

6

(7)  OV L 176, 10.7.1999., 31. lpp.

7

(8)  OV L 53, 27.2.2008., 52. lpp.

8

(9)  OV L 53, 27.2.2008., 1. lpp.

9

(10)  OV L 160, 18.6.2011., 3. lpp.

10

(11)  OV L 160, 18.6.2011., 1. lpp.

11

(12)  OV L 243, 15.9.2009., 1. lpp.

12

(13)  OV L 218, 13.8.2008., 60. lpp.

13

---

I PIELIKUMS

Šengenas Konsultāciju tīkla (tehniskās specifikācijas) 1. daļas 1.3. punktu aizstāj ar šādu:

“1.3.   DEFINING MESSAGE CHARACTERISTICS

For every message to be sent via the network, the following structural characteristics should be met:

| | The ‘From’ item of the message contains the senders applications address.
  For example:
  From: vision@vision-mailer.nl |
| --- | --- |

The ‘From’ item of the message contains the senders applications address.

For example:

From: vision@vision-mailer.nl

| | The ‘To’ item of the message contains the recipients application address.
  For example:
  To: vision@vision-mailer.de
  Implementation tip: be aware that it is possible to make use of multiple recipients delimited by commas. But if the application does so, on received FORMs R it has to determine the FORM R sender, because it will receive references to identical message-identifiers (heading ‘000’). Sending separate messages to each partner State with different ‘000’ headings is less confusing. |
| --- | --- |

The ‘To’ item of the message contains the recipients application address.

For example:

To: vision@vision-mailer.de

Implementation tip: be aware that it is possible to make use of multiple recipients delimited by commas. But if the application does so, on received FORMs R it has to determine the FORM R sender, because it will receive references to identical message-identifiers (heading ‘000’). Sending separate messages to each partner State with different ‘000’ headings is less confusing.

| | The ‘Subject’ item of the message contains a ‘file number’ and a full stop (‘.’) followed by the form-type identifier (Letter: ‘A’, ‘B’, ‘C’, ‘E’, ‘F’, ‘G’, ‘H’ or ‘R’). For the respective forms, the ‘file number’ equals the content of its heading: ‘001’ in FORM ‘A’, ‘B’, ‘C’, ‘F’, ‘G’, ‘H’ and the content of heading ‘048’ in a FORM E. For heading definitions see 2.1.2.
  Examples: | Subject:AUT0000010106AJKT00.B |
| --- | --- | --- |

The ‘Subject’ item of the message contains a ‘file number’ and a full stop (‘.’) followed by the form-type identifier (Letter: ‘A’, ‘B’, ‘C’, ‘E’, ‘F’, ‘G’, ‘H’ or ‘R’). For the respective forms, the ‘file number’ equals the content of its heading: ‘001’ in FORM ‘A’, ‘B’, ‘C’, ‘F’, ‘G’, ‘H’ and the content of heading ‘048’ in a FORM E. For heading definitions see 2.1.2.

Examples:

Subject:AUT0000010106AJKT00.B

| | Subject:FRA2007022457471104.E |
| --- | --- |

Subject:FRA2007022457471104.E

If a Member State receives a message with an incorrectly formulated subject, it has to discard that message without processing it. If the problem persists it has to be solved bilaterally by the technical staff.

| | The mail body has to be structured as follows:






  — | ‘text/plain’ is used as the ‘Media Type’ or ‘Mime Type’ see RFC2046 (http://tools.ietf.org/html/rfc2046), |
| --- | --- | --- |

The mail body has to be structured as follows:

—

‘text/plain’ is used as the ‘Media Type’ or ‘Mime Type’ see RFC2046 (http://tools.ietf.org/html/rfc2046),

| — | ‘ISO-8859-15’ is used as the ‘charset’. |
| --- | --- |

—

‘ISO-8859-15’ is used as the ‘charset’.

| | Hence in the ‘Header’ of every mail, the following line will appear:
  Content-Type: text/plain; charset = ISO-8859-15.”. |
| --- | --- |

Hence in the ‘Header’ of every mail, the following line will appear:

Content-Type: text/plain; charset = ISO-8859-15.”.

---

II PIELIKUMS

Šengenas Konsultāciju tīkla (tehniskās specifikācijas) 2. daļas 2.2.1. punktu aizstāj ar šādu:

“2.2.1.   Three-letter codes (ICAO)

Codes for States, entities, territories, nationalities and organisations as well as further designations for the VISION consultation procedure.

Three-letter codes, as set out in ICAO Document 9303 on Machine-Readable Travel Documents, shall be used except in the following cases:

| 1. | for the Former Yugoslav Republic of Macedonia, XXG shall be used; |
| --- | --- |

1.

for the Former Yugoslav Republic of Macedonia, XXG shall be used;

| 2. | for Kosovo (1), XXD shall be used; |
| --- | --- |

2.

for Kosovo (1), XXD shall be used;

| 3. | for the Federal Republic of Germany, DEU shall be used. |
| --- | --- |

3.

for the Federal Republic of Germany, DEU shall be used.

Two lists will be made available on CIRCA:

1.   An ICAO-based code list (2): the latest version of the ICAO-based codes with the three exceptions mentioned above to be used for VISION consultation. This list shall be used in line with the list established by Regulation (EC) No 539/2001.

2.   A special VISION code list: the limited list of special VISION three-letter codes for specific cases.

Both lists will contain, next to the appropriate three-letter codes to be used for VISION consultation ‘valid from’ and ‘valid until’-values for these codes:

—   Valid-Until: Date from which the code becomes obsolete for VISION consultation,

—   Valid-From: Date from which the code becomes applicable to be used for VISION consultation.

If ICAO-updates are detected by a Member State or the Commission, it will immediately notify the General Secretariat of the Council. The ICAO-based code list will be updated by the Presidency as follows:

| — | new ICAO-codes shall be added with a ‘valid from’ date 30 days after publication of the updated list on CIRCA, |
| --- | --- |

—

new ICAO-codes shall be added with a ‘valid from’ date 30 days after publication of the updated list on CIRCA,

| — | for removed ICAO-codes the ‘valid until’ date shall be set 30 days after publication of the updated list on CIRCA and shall be kept for archival purposes. |
| --- | --- |

—

for removed ICAO-codes the ‘valid until’ date shall be set 30 days after publication of the updated list on CIRCA and shall be kept for archival purposes.

If, for technical reasons (e.g. old passports that are still valid), an expired ICAO-code has to be used further in the VISION Consultation Network, or in general if, for technical reasons, a new three-letter code is deemed necessary, this code shall be added to the special VISION code list after agreement in the Visa/VISION Working Party.

The General Secretariat of the Council shall notify Member States every time an updated list has been published on CIRCA.

---

(1)  Under United Nations Security Council Resolution 1244 (1999).

1

(2)  A table containing the current ICAO-codes can be found at the ICAO web site.”.

2

---

III PIELIKUMS

Šengenas Konsultāciju tīkla (tehniskās specifikācijas) 3. daļas 3.2.5. punkta pēdējo daļu svītro.

---

| 25.6.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 166/26 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 166/26

---

PADOMES LĒMUMS

(2011. gada 20. jūnijs),

ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekļa aizstājēju no Spānijas

(2011/370/ES)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 305. pantu,

ņemot vērā Spānijas valdības priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Padome 2009. gada 22. decembrī un 2010. gada 18. janvārī pieņēma Lēmumu 2009/1014/ES (1) un Lēmumu 2010/29/ES (2), ar ko laikposmam no 2010. gada 26. janvāra līdz 2015. gada 25. janvārim ieceļ Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2009. gada 22. decembrī un 2010. gada 18. janvārī pieņēma Lēmumu 2009/1014/ES (1) un Lēmumu 2010/29/ES (2), ar ko laikposmam no 2010. gada 26. janvāra līdz 2015. gada 25. janvārim ieceļ Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus.

| (2) | Pēc Albert MORENO HUMET kunga pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojusies Reģionu komitejas locekļa aizstājēja vieta, |
| --- | --- |

(2)

Pēc Albert MORENO HUMET kunga pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojusies Reģionu komitejas locekļa aizstājēja vieta,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2015. gada 25. janvārim, Reģionu komitejā par locekļa aizstājēju tiek iecelts:

| — | Senén FLORENSA I PALAU kungs, Secretario de Asuntos Exteriores, Generalitat de Cataluña. |
| --- | --- |

—

Senén FLORENSA I PALAU kungs, Secretario de Asuntos Exteriores, Generalitat de Cataluña.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Luksemburgā, 2011. gada 20. jūnijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

MATOLCSY Gy.

---

(1)  OV L 348, 29.12.2009., 22. lpp.

1

(2)  OV L 12, 19.1.2010., 11. lpp.

2

---

| 25.6.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 166/27 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 166/27

---

PADOMES LĒMUMS

(2011. gada 20. jūnijs),

ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekļa aizstājēju no Austrijas

(2011/371/ES)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 305. pantu,

ņemot vērā Austrijas valdības priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Padome 2009. gada 22. decembrī un 2010. gada 18. janvārī pieņēma Lēmumu 2009/1014/ES (1) un Lēmumu 2010/29/ES (2), ar ko laikposmam no 2010. gada 26. janvāra līdz 2015. gada 25. janvārim ieceļ Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2009. gada 22. decembrī un 2010. gada 18. janvārī pieņēma Lēmumu 2009/1014/ES (1) un Lēmumu 2010/29/ES (2), ar ko laikposmam no 2010. gada 26. janvāra līdz 2015. gada 25. janvārim ieceļ Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus.

| (2) | Pēc Johanna MIKL-LEITNER kundzes pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojusies viena Reģionu komitejas locekļa aizstājēja vieta. |
| --- | --- |

(2)

Pēc Johanna MIKL-LEITNER kundzes pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojusies viena Reģionu komitejas locekļa aizstājēja vieta.

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo uz atlikušo pilnvaru laiku līdz 2015. gada 25. janvārim Reģionu komitejā par locekļa aizstājēju tiek iecelta:

| — | Barbara SCHWARZ kundze, Amt der NÖ Landesregierung. |
| --- | --- |

—

Barbara SCHWARZ kundze, Amt der NÖ Landesregierung.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Luksemburgā, 2011. gada 20. jūnijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

MATOLCSY Gy.

---

(1)  OV L 348, 29.12.2009., 22. lpp.

1

(2)  OV L 12, 19.1.2010., 11. lpp.

2

---

| 25.6.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 166/28 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 166/28

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS

(2011. gada 24. jūnijs),

ar kuru naftas un gāzes izpētei un naftas ieguvei Itālijā piemēro atbrīvojumu no Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/17/EK, ar ko koordinē iepirkuma procedūras, kuras piemēro subjekti, kas darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs

(izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 4253)

(Autentisks ir tikai teksts itāļu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2011/372/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Direktīvu 2004/17/EK, ar ko koordinē iepirkuma procedūras, kuras piemēro subjekti, kas darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs (1), un jo īpaši tās 30. panta 5. un 6. punktu,

tā kā:

I.   FAKTI

| (1) | Itālijas Naftas un kalnrūpniecības nozares asociācija – Assomineraria – 2011. gada 23. martā pa e-pastu nosūtīja Komisijai pieprasījumu atbilstīgi Direktīvas 2004/17/EK 30. panta 5. punktam. Saskaņā ar 30. panta 5. punkta pirmo daļu Komisija par to informēja Itālijas iestādes 2011. gada 1. aprīļa vēstulē, uz kuru minētās iestādes atbildēja 2011. gada 19. aprīlī. Assomineraria iesniegtais pieprasījums attiecas uz naftas un gāzes izpēti un naftas ieguvi Itālijā. Atbilstīgi agrākajiem Komisijas lēmumiem par uzņēmumu apvienošanos (2) pieprasījumā aprakstītas divas atsevišķas darbības, proti:






  a) | naftas un dabasgāzes izpēte; un |
| --- | --- | --- |

(1)

Itālijas Naftas un kalnrūpniecības nozares asociācija – Assomineraria – 2011. gada 23. martā pa e-pastu nosūtīja Komisijai pieprasījumu atbilstīgi Direktīvas 2004/17/EK 30. panta 5. punktam. Saskaņā ar 30. panta 5. punkta pirmo daļu Komisija par to informēja Itālijas iestādes 2011. gada 1. aprīļa vēstulē, uz kuru minētās iestādes atbildēja 2011. gada 19. aprīlī. Assomineraria iesniegtais pieprasījums attiecas uz naftas un gāzes izpēti un naftas ieguvi Itālijā. Atbilstīgi agrākajiem Komisijas lēmumiem par uzņēmumu apvienošanos (2) pieprasījumā aprakstītas divas atsevišķas darbības, proti:

a)

naftas un dabasgāzes izpēte; un

| b) | naftas ieguve. |
| --- | --- |

b)

naftas ieguve.

| (2) | Saskaņā ar minētajiem Komisijas lēmumiem šajā lēmumā ar “ieguvi” saprot arī “izbūvi”, t. i., atbilstīgas infrastruktūras izveidi turpmākajai ieguvei (naftas platformas, cauruļvadi, termināļi utt.). Turklāt saskaņā ar iedibināto Komisijas praksi “jēlnaftas izpēte, ieguve un pārdošana” ir “viens produktu tirgus” (3). Tādēļ šā lēmuma nolūkos ar “ieguvi” saprot arī “izbūvi”, kā arī naftas (pirmo) pārdošanu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar minētajiem Komisijas lēmumiem šajā lēmumā ar “ieguvi” saprot arī “izbūvi”, t. i., atbilstīgas infrastruktūras izveidi turpmākajai ieguvei (naftas platformas, cauruļvadi, termināļi utt.). Turklāt saskaņā ar iedibināto Komisijas praksi “jēlnaftas izpēte, ieguve un pārdošana” ir “viens produktu tirgus” (3). Tādēļ šā lēmuma nolūkos ar “ieguvi” saprot arī “izbūvi”, kā arī naftas (pirmo) pārdošanu.

| (3) | Assomineraria ir tirdzniecības asociācija, kas šajā sakarā rīkojas to galveno uzņēmumu vārdā, kuri Itālijā darbojas ogļūdeņražu izpētes un ieguves nozarē. Četri galvenie uzņēmumi, kas apvienojušies asociācijā, ir ENI S.p.A., Edison S.p.A, Shell Italia E&P S.p.A un Total E&P Italia S.p.A. |
| --- | --- |

(3)

Assomineraria ir tirdzniecības asociācija, kas šajā sakarā rīkojas to galveno uzņēmumu vārdā, kuri Itālijā darbojas ogļūdeņražu izpētes un ieguves nozarē. Četri galvenie uzņēmumi, kas apvienojušies asociācijā, ir ENI S.p.A., Edison S.p.A, Shell Italia E&P S.p.A un Total E&P Italia S.p.A.

II.   TIESISKAIS REGULĒJUMS

| (4) | Direktīvas 2004/17/EK 30. pantā noteikts, ka direktīva neattiecas uz līgumiem, kas paredzēti, lai dotu tiesības veikt kādu no darbībām, uz kurām attiecas minētā direktīva, ja dalībvalstī, kurā attiecīgo darbību veic, uz to attiecas tieša konkurence tirgos ar neierobežotu piekļuvi. To, vai uz kādu darbību attiecas tieša konkurence, novērtē, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem, ņemot vērā attiecīgās nozares īpatnības. Piekļuvi tirgum uzskata par neierobežotu, ja dalībvalsts ir īstenojusi un piemērojusi attiecīgos ES tiesību aktus, atverot konkrēto nozari vai tās daļu. |
| --- | --- |

(4)

Direktīvas 2004/17/EK 30. pantā noteikts, ka direktīva neattiecas uz līgumiem, kas paredzēti, lai dotu tiesības veikt kādu no darbībām, uz kurām attiecas minētā direktīva, ja dalībvalstī, kurā attiecīgo darbību veic, uz to attiecas tieša konkurence tirgos ar neierobežotu piekļuvi. To, vai uz kādu darbību attiecas tieša konkurence, novērtē, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem, ņemot vērā attiecīgās nozares īpatnības. Piekļuvi tirgum uzskata par neierobežotu, ja dalībvalsts ir īstenojusi un piemērojusi attiecīgos ES tiesību aktus, atverot konkrēto nozari vai tās daļu.

| (5) | Tā kā Itālija ir īstenojusi un piemērojusi Eiropas Parlamenta un Padomes 1994. gada 30. maija Direktīvu 94/22/EK par atļauju piešķiršanas un izmantošanas noteikumiem ogļūdeņražu meklēšanai, izpētei un ieguvei (4), piekļuve tirgum jāuzskata par neierobežotu Direktīvas 2004/17/EK 30. panta 3. punkta pirmās daļas nozīmē. Tas, vai konkrētā tirgū uz darbību attiecas tieša konkurence, jānovērtē, pamatojoties uz dažādiem kritērijiem, no kuriem neviens obligāti un pats par sevi nav izšķirīgs. |
| --- | --- |

(5)

Tā kā Itālija ir īstenojusi un piemērojusi Eiropas Parlamenta un Padomes 1994. gada 30. maija Direktīvu 94/22/EK par atļauju piešķiršanas un izmantošanas noteikumiem ogļūdeņražu meklēšanai, izpētei un ieguvei (4), piekļuve tirgum jāuzskata par neierobežotu Direktīvas 2004/17/EK 30. panta 3. punkta pirmās daļas nozīmē. Tas, vai konkrētā tirgū uz darbību attiecas tieša konkurence, jānovērtē, pamatojoties uz dažādiem kritērijiem, no kuriem neviens obligāti un pats par sevi nav izšķirīgs.

| (6) | Lai novērtētu, vai attiecīgie uzņēmumi pakļauti tiešai konkurencei tirgos, uz kuriem attiecas šis lēmums, jāņem vērā galveno dalībnieku tirgus daļa un šo tirgu koncentrācijas līmenis. Tā kā atšķiras to dažādo darbību apstākļi, uz kurām attiecas šis lēmums, tad katrai darbībai/tirgum jāveic atsevišķs novērtējums. |
| --- | --- |

(6)

Lai novērtētu, vai attiecīgie uzņēmumi pakļauti tiešai konkurencei tirgos, uz kuriem attiecas šis lēmums, jāņem vērā galveno dalībnieku tirgus daļa un šo tirgu koncentrācijas līmenis. Tā kā atšķiras to dažādo darbību apstākļi, uz kurām attiecas šis lēmums, tad katrai darbībai/tirgum jāveic atsevišķs novērtējums.

| (7) | Šis lēmums neskar konkurences noteikumu piemērošanu. |
| --- | --- |

(7)

Šis lēmums neskar konkurences noteikumu piemērošanu.

III.   NOVĒRTĒJUMS

| (8) | Agrākajos Komisijas lēmumos, kas minēti 1. un 2. apsvērumā, tika uzskatīts, ka katra no abām darbībām, uz kurām attiecas minētais pieprasījums (naftas un dabasgāzes izpēte un naftas ieguve), veido atsevišķu produktu tirgu. Tāpēc šīs darbības jāizskata katra atsevišķi. |
| --- | --- |

(8)

Agrākajos Komisijas lēmumos, kas minēti 1. un 2. apsvērumā, tika uzskatīts, ka katra no abām darbībām, uz kurām attiecas minētais pieprasījums (naftas un dabasgāzes izpēte un naftas ieguve), veido atsevišķu produktu tirgu. Tāpēc šīs darbības jāizskata katra atsevišķi.

| (9) | Saskaņā ar Komisijas praksi (5) naftas un dabasgāzes izpēte veido vienotu produktu tirgu, jo izpētes sākumā nav iespējams noteikt, vai izpētes rezultātā tiks atrasta nafta vai dabasgāze. Izpētes tirgū izpētes uzņēmumi saņem izpētes licences no “uzņēmējas valsts”, parasti izmantojot konkursa procedūru (6). Turklāt saskaņā ar to pašu ilgstoši piemēroto Komisijas praksi attiecīgais tirgus ģeogrāfiskā ziņā aptver visu pasauli. Tā kā nav nekādu norādījumu, ka šoreiz definīcija būs citāda, šā lēmuma nolūkiem to saglabā. |
| --- | --- |

(9)

Saskaņā ar Komisijas praksi (5) naftas un dabasgāzes izpēte veido vienotu produktu tirgu, jo izpētes sākumā nav iespējams noteikt, vai izpētes rezultātā tiks atrasta nafta vai dabasgāze. Izpētes tirgū izpētes uzņēmumi saņem izpētes licences no “uzņēmējas valsts”, parasti izmantojot konkursa procedūru (6). Turklāt saskaņā ar to pašu ilgstoši piemēroto Komisijas praksi attiecīgais tirgus ģeogrāfiskā ziņā aptver visu pasauli. Tā kā nav nekādu norādījumu, ka šoreiz definīcija būs citāda, šā lēmuma nolūkiem to saglabā.

| (10) | To uzņēmumu tirgus daļas, kuri veic izpēti, var aprēķināt, izmantojot trīs mainīgos lielumus: kapitālizdevumus, pierādītās rezerves un gaidāmo ieguves apjomu. Kapitālizdevumu izmantošana, lai noteiktu uzņēmumu tirgus daļu izpētes tirgū, ir atzīta par nepiemērotu, un tam viens no iemesliem bija lielās atšķirības starp dažādos ģeogrāfiskajos apgabalos nepieciešamo ieguldījumu apjomiem. Naftas un gāzes izpētei Ziemeļjūrā ir vajadzīgi lielāki ieguldījumi nekā izpētei, piemēram, Tuvajos Austrumos. |
| --- | --- |

(10)

To uzņēmumu tirgus daļas, kuri veic izpēti, var aprēķināt, izmantojot trīs mainīgos lielumus: kapitālizdevumus, pierādītās rezerves un gaidāmo ieguves apjomu. Kapitālizdevumu izmantošana, lai noteiktu uzņēmumu tirgus daļu izpētes tirgū, ir atzīta par nepiemērotu, un tam viens no iemesliem bija lielās atšķirības starp dažādos ģeogrāfiskajos apgabalos nepieciešamo ieguldījumu apjomiem. Naftas un gāzes izpētei Ziemeļjūrā ir vajadzīgi lielāki ieguldījumi nekā izpētei, piemēram, Tuvajos Austrumos.

| (11) | Uzņēmumu tirgus daļu novērtēšanai šajā nozarē parasti piemēro abus pārējos parametrus – pierādīto rezervju daļu un gaidāmo ieguves apjomu (7). |
| --- | --- |

(11)

Uzņēmumu tirgus daļu novērtēšanai šajā nozarē parasti piemēro abus pārējos parametrus – pierādīto rezervju daļu un gaidāmo ieguves apjomu (7).

| (12) | Saskaņā ar pieejamo informāciju (8)2009. gada 31. decembrī naftas un gāzes pierādītās rezerves visā pasaulē bija 385,58 miljardi normālkubikmetru naftas ekvivalenta (turpmāk– nm3 n. e.). Naftas un gāzes kopējās pierādītās rezerves Itālijā 2010. gada 1. janvārī bija mazliet vairāk nekā 0,205 miljardi nm3 n. e. (9) jeb mazliet vairāk nekā 0,05 %. Tāpēc atsevišķu tādu līgumslēdzēju uzņēmumu daļa, kuri darbojas Itālijā, noteikti ir vēl mazāka. Saskaņā ar pieejamo informāciju pastāv tieša saistība starp pierādītajām naftas un gāzes rezervēm un nākotnē gaidāmo ieguves apjomu. Tādēļ pieejamajā informācijā nekas nenorāda, ka atsevišķu tādu līgumslēdzēju uzņēmumu tirgus daļa būtu ievērojami atšķirīga, ja to mērītu kā gaidāmo ieguves apjomu, nevis kā tā daļu no pierādītajām rezervēm. Ņemot vērā saistību starp pierādītajām rezervēm un faktisko ieguvi, šos rādītājus var uzskatīt arī par norādēm uz konkurences stāvokli attiecīgajā tirgū. |
| --- | --- |

(12)

Saskaņā ar pieejamo informāciju (8)2009. gada 31. decembrī naftas un gāzes pierādītās rezerves visā pasaulē bija 385,58 miljardi normālkubikmetru naftas ekvivalenta (turpmāk– nm3 n. e.). Naftas un gāzes kopējās pierādītās rezerves Itālijā 2010. gada 1. janvārī bija mazliet vairāk nekā 0,205 miljardi nm3 n. e. (9) jeb mazliet vairāk nekā 0,05 %. Tāpēc atsevišķu tādu līgumslēdzēju uzņēmumu daļa, kuri darbojas Itālijā, noteikti ir vēl mazāka. Saskaņā ar pieejamo informāciju pastāv tieša saistība starp pierādītajām naftas un gāzes rezervēm un nākotnē gaidāmo ieguves apjomu. Tādēļ pieejamajā informācijā nekas nenorāda, ka atsevišķu tādu līgumslēdzēju uzņēmumu tirgus daļa būtu ievērojami atšķirīga, ja to mērītu kā gaidāmo ieguves apjomu, nevis kā tā daļu no pierādītajām rezervēm. Ņemot vērā saistību starp pierādītajām rezervēm un faktisko ieguvi, šos rādītājus var uzskatīt arī par norādēm uz konkurences stāvokli attiecīgajā tirgū.

| (13) | Izpētes tirgus nav ļoti koncentrēts. Tirgu, izņemot valsts uzņēmumus, raksturo starptautisku, vertikāli integrētu privāto uzņēmumu, tā saukto super majors (BP un ExxonMobil un Shell), kā arī noteikta skaita tā saukto majors dalība. Šie faktori ir norāde, ka uz šo darbību attiecas tieša konkurence. |
| --- | --- |

(13)

Izpētes tirgus nav ļoti koncentrēts. Tirgu, izņemot valsts uzņēmumus, raksturo starptautisku, vertikāli integrētu privāto uzņēmumu, tā saukto super majors (BP un ExxonMobil un Shell), kā arī noteikta skaita tā saukto majors dalība. Šie faktori ir norāde, ka uz šo darbību attiecas tieša konkurence.

| (14) | Saskaņā ar iedibināto Komisijas praksi (10) naftas (jēlnaftas) izpēte, ieguve un pārdošana ir atsevišķs produktu tirgus, kurš ģeogrāfiskā ziņā aptver visu pasauli. Tā kā nav nekādu norādījumu, ka šoreiz definīcija būs citāda, šā lēmuma nolūkiem to saglabā. |
| --- | --- |

(14)

Saskaņā ar iedibināto Komisijas praksi (10) naftas (jēlnaftas) izpēte, ieguve un pārdošana ir atsevišķs produktu tirgus, kurš ģeogrāfiskā ziņā aptver visu pasauli. Tā kā nav nekādu norādījumu, ka šoreiz definīcija būs citāda, šā lēmuma nolūkiem to saglabā.

| (15) | Saskaņā ar pieejamo informāciju (11) 2009. gadā naftas kopējais dienas ieguves apjoms pasaulē bija 79,948 miljoni barelu. Kopējais ieguves apjoms Itālijā tajā pašā gadā bija 0,095 miljoni barelu dienā, kas atbilst 0,11 % tirgus daļai. Ja aplūko atsevišķo līgumslēdzēju uzņēmumu darbību Itālijā 2009. gadā, situācija ir šāda. Ar kopējo ieguves apjomu pasaulē 1 007 tūkstoši (12) barelu dienā ENI ieguves daļa ir 1,26 % no pasaules naftas ieguves; Shell ieguves apjoms pasaulē 1 581 tūkstotis barelu dienā (13) tam dod tirgus daļu 1,98 % no pasaules naftas ieguves; Total ieguves apjoms pasaulē ir 1 381 tūkstotis barelu dienā (14), kas tam dod tirgus daļu 1,73 % no pasaules naftas ieguves; visbeidzot, Edison ieguves apjoms pasaulē ir 5 tūkstoši barelu dienā (15), kas tam attiecīgi dod tirgus daļu 0,006 % no pasaules naftas ieguves. |
| --- | --- |

(15)

Saskaņā ar pieejamo informāciju (11) 2009. gadā naftas kopējais dienas ieguves apjoms pasaulē bija 79,948 miljoni barelu. Kopējais ieguves apjoms Itālijā tajā pašā gadā bija 0,095 miljoni barelu dienā, kas atbilst 0,11 % tirgus daļai. Ja aplūko atsevišķo līgumslēdzēju uzņēmumu darbību Itālijā 2009. gadā, situācija ir šāda. Ar kopējo ieguves apjomu pasaulē 1 007 tūkstoši (12) barelu dienā ENI ieguves daļa ir 1,26 % no pasaules naftas ieguves; Shell ieguves apjoms pasaulē 1 581 tūkstotis barelu dienā (13) tam dod tirgus daļu 1,98 % no pasaules naftas ieguves; Total ieguves apjoms pasaulē ir 1 381 tūkstotis barelu dienā (14), kas tam dod tirgus daļu 1,73 % no pasaules naftas ieguves; visbeidzot, Edison ieguves apjoms pasaulē ir 5 tūkstoši barelu dienā (15), kas tam attiecīgi dod tirgus daļu 0,006 % no pasaules naftas ieguves.

| (16) | Šīs analīzes nolūkā ir svarīgi ņemt vērā koncentrācijas līmeni attiecīgajā tirgū kopumā. Tādēļ Komisija atzīmē, ka jēlnaftas ieguves tirgu raksturo lielu valsts uzņēmumu un trīs starptautisku, vertikāli integrētu privāto uzņēmumu (tā saukto super majors BP, ExxonMobil un Shell dalība, kuru daļa naftas ieguvē 2009. gadā bija attiecīgi 3,2 %, 3,0 % un 2,0 % (16)), kā arī noteikta skaita tā saukto majors
   (17) dalība. Šie faktori norāda, ka tirgū darbojas vairāki uzņēmumi, starp kuriem, var pieņemt, pastāv efektīva konkurence. |
| --- | --- |

(16)

Šīs analīzes nolūkā ir svarīgi ņemt vērā koncentrācijas līmeni attiecīgajā tirgū kopumā. Tādēļ Komisija atzīmē, ka jēlnaftas ieguves tirgu raksturo lielu valsts uzņēmumu un trīs starptautisku, vertikāli integrētu privāto uzņēmumu (tā saukto super majors BP, ExxonMobil un Shell dalība, kuru daļa naftas ieguvē 2009. gadā bija attiecīgi 3,2 %, 3,0 % un 2,0 % (16)), kā arī noteikta skaita tā saukto majors
   (17) dalība. Šie faktori norāda, ka tirgū darbojas vairāki uzņēmumi, starp kuriem, var pieņemt, pastāv efektīva konkurence.

IV.   SECINĀJUMI

| (17) | Ņemot vērā 8.–16. apsvērumā izvērtētos faktorus, jāuzskata, ka Direktīvas 2004/17/EK 30. panta 1. punkta nosacījums par tiešu konkurenci Itālijā ir izpildīts attiecībā uz šādiem pakalpojumiem:






  a) | naftas un dabasgāzes izpēte; un |
| --- | --- | --- |

(17)

Ņemot vērā 8.–16. apsvērumā izvērtētos faktorus, jāuzskata, ka Direktīvas 2004/17/EK 30. panta 1. punkta nosacījums par tiešu konkurenci Itālijā ir izpildīts attiecībā uz šādiem pakalpojumiem:

a)

naftas un dabasgāzes izpēte; un

| b) | naftas ieguve. |
| --- | --- |

b)

naftas ieguve.

| (18) | Tā kā nosacījums par neierobežotu piekļuvi tirgum uzskatāms par izpildītu, Direktīva 2004/17/EK nav jāpiemēro ne tajos gadījumos, kad līgumslēdzēji piešķir līgumus, kas paredzēti, lai dotu tiesības Itālijā sniegt 17. apsvēruma a) un b) punktā uzskaitītos pakalpojumus, ne arī tad, kad tiek organizēti projektu konkursi tādas darbības veikšanai minētajā ģeogrāfiskajā apgabalā. |
| --- | --- |

(18)

Tā kā nosacījums par neierobežotu piekļuvi tirgum uzskatāms par izpildītu, Direktīva 2004/17/EK nav jāpiemēro ne tajos gadījumos, kad līgumslēdzēji piešķir līgumus, kas paredzēti, lai dotu tiesības Itālijā sniegt 17. apsvēruma a) un b) punktā uzskaitītos pakalpojumus, ne arī tad, kad tiek organizēti projektu konkursi tādas darbības veikšanai minētajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

| (19) | Saskaņā ar pieprasījumu Itālijā lielākajā daļā ieguves vietu iegūst gan naftu, gan gāzi dažādā procentuālajā attiecībā (18). Šis atbrīvojuma pieprasījumus neattiecas uz gāzes ražošanu, un uz šo nozari joprojām attiecas Direktīvas 2004/17/EK noteikumi. Šajā sakarā jāatgādina, ka uz iepirkuma līgumiem, kas aptver vairākas darbības, attiecas Direktīvas 2004/17/EK 9. pants. Tas nozīmē, ka, ja līgumslēdzējs ir iesaistīts “jauktā” iepirkumā, kas ir iepirkums, ko izmanto, lai atbalstītu gan tās darbības, kuras ir atbrīvotas no Direktīvu 2004/17/EK piemērošanas, gan tās, kuras nav atbrīvotas, ir jāņem vērā tās darbības, kuru veikšanai līgums galvenokārt paredzēts. Šāda jaukta iepirkuma gadījumā, ja mērķis galvenokārt ir atbalstīt gāzes ražošanu, uz to attiecas Direktīvas 2004/17/EK noteikumi. Ja objektīvi nav iespējams noteikt, kuru darbību veikšanai līgums galvenokārt paredzēts, līgumu slēdz ar saskaņā ar noteikumiem, kas minēti Direktīvas 2004/17/EK 9. panta 2. un 3. punktā. |
| --- | --- |

(19)

Saskaņā ar pieprasījumu Itālijā lielākajā daļā ieguves vietu iegūst gan naftu, gan gāzi dažādā procentuālajā attiecībā (18). Šis atbrīvojuma pieprasījumus neattiecas uz gāzes ražošanu, un uz šo nozari joprojām attiecas Direktīvas 2004/17/EK noteikumi. Šajā sakarā jāatgādina, ka uz iepirkuma līgumiem, kas aptver vairākas darbības, attiecas Direktīvas 2004/17/EK 9. pants. Tas nozīmē, ka, ja līgumslēdzējs ir iesaistīts “jauktā” iepirkumā, kas ir iepirkums, ko izmanto, lai atbalstītu gan tās darbības, kuras ir atbrīvotas no Direktīvu 2004/17/EK piemērošanas, gan tās, kuras nav atbrīvotas, ir jāņem vērā tās darbības, kuru veikšanai līgums galvenokārt paredzēts. Šāda jaukta iepirkuma gadījumā, ja mērķis galvenokārt ir atbalstīt gāzes ražošanu, uz to attiecas Direktīvas 2004/17/EK noteikumi. Ja objektīvi nav iespējams noteikt, kuru darbību veikšanai līgums galvenokārt paredzēts, līgumu slēdz ar saskaņā ar noteikumiem, kas minēti Direktīvas 2004/17/EK 9. panta 2. un 3. punktā.

| (20) | Šā lēmuma pamatā ir juridiskā un faktiskā situācija laikposmā no 2011. gada marta līdz 2011. gada aprīlim, kas atspoguļota Assomineraria informācijā, BP 2010. gada Statistikas pārskatā par pasaules enerģētiku un Itālijas iestāžu informācijā. Lēmumu var pārskatīt, ja būtiskas juridiskas vai faktiskas izmaiņas norādīs uz to, ka situācija vairs neatbilst Direktīvas 2004/17/EK 30. panta 1. punkta piemērošanas nosacījumiem. |
| --- | --- |

(20)

Šā lēmuma pamatā ir juridiskā un faktiskā situācija laikposmā no 2011. gada marta līdz 2011. gada aprīlim, kas atspoguļota Assomineraria informācijā, BP 2010. gada Statistikas pārskatā par pasaules enerģētiku un Itālijas iestāžu informācijā. Lēmumu var pārskatīt, ja būtiskas juridiskas vai faktiskas izmaiņas norādīs uz to, ka situācija vairs neatbilst Direktīvas 2004/17/EK 30. panta 1. punkta piemērošanas nosacījumiem.

| (21) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Valsts līgumu padomdevēju komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(21)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Valsts līgumu padomdevēju komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Direktīva 2004/17/EK neattiecas uz līgumslēdzēju piešķirtiem līgumiem, kas paredzēti, lai dotu tiesības Itālijā sniegt šādus pakalpojumus:

| a) | naftas un dabasgāzes izpēte; un |
| --- | --- |

a)

naftas un dabasgāzes izpēte; un

| b) | naftas ieguve. |
| --- | --- |

b)

naftas ieguve.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Itālijas Republikai.

Briselē, 2011. gada 24. jūnijā

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Michel BARNIER

---

(1)  OV L 134, 30.4.2004., 1. lpp.

1

(2)  Sk. jo īpaši Komisijas 1999. gada 29. septembra Lēmumu 2004/284/EK, ar ko koncentrāciju atzīst par saderīgu ar kopējo tirgu un EEZ līgumu (Lieta Nr. IV/M.1383 – Exxon/Mobil), kā arī turpmākos lēmumus, tostarp Komisijas 2007. gada 3. maija Lēmumu, ar ko koncentrāciju atzīst par saderīgu ar kopējo tirgu (Lieta Nr. COMP/M.4545 – STATOIL/HYDRO) saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004.

2

Exxon/Mobil

STATOIL/HYDRO

(3)  Sk. cita starpā Komisijas 1999. gada 29. septembra Lēmums 2001/45/EK, ar ko koncentrāciju atzīst par saderīgu ar kopējo tirgu un EEZ līgumu (Lieta IV/M.1532. BP Amoco/Arco), 14. punkts.

3

BP Amoco/Arco

(4)  OV L 164, 30.6.1994., 3. lpp.

4

(5)  Sk. jo īpaši iepriekš minēto lēmumu Exxon/Mobil lietā un agrāku (2007. gada 19. novembra) Komisijas lēmumu, ar ko koncentrāciju atzīst par saderīgu ar kopējo tirgu (Lieta Nr. COMP/M.4934 – KAZMUNAIGAZ/ROMPETROL) saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004.

5

Exxon/Mobil

KAZMUNAIGAZ/ROMPETROL

(6)  M.1532 BP Amoco/Arco, 9. un 10. punkts.

6

BP Amoco/Arco

(7)  Sk. jo īpaši iepriekš minēto lēmumu Exxon/Mobil lietā (25. un 27. punkts).

7

Exxon/Mobil

(8)  Sk. pieteikuma 5.2.1. punktu un šeit citētos avotus, jo īpaši pievienoto BP 2010. gada jūnija Statistikas pārskatu par pasaules enerģētiku, turpmāk – “BP Statistika 2010”. Naftas smiltis Kanādā netika ņemtas vērā saskaņotības ar iepriekšējiem 30. panta lēmumiem dēļ.

8

BP

BP

(9)  Saskaņā ar BP Statistiku 2010, 8. lpp.

9

BP

(10)  Sk. jo īpaši iepriekš minēto lēmumu Exxon/Mobil lietā un agrāku (2007. gada 19. novembra) Komisijas lēmumu, ar ko koncentrāciju atzīst par saderīgu ar kopējo tirgu (Lieta Nr. COMP/M.4934 – KAZMUNAIGAZ/ROMPETROL) saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004.

10

Exxon/Mobil

KAZMUNAIGAZ/ROMPETROL

(11)  Sk. BP Statistiku 2010, 8. lpp., kas pievienota pieteikumam.

11

BP

(12)  No kuriem 56 tūkstošus barelu dienā katru dienu iegūst Itālijā.

12

(13)  No kuriem 30 tūkstošus barelu dienā katru dienu iegūst Itālijā.

13

(14)  Total neiegūst naftu Itālijā.

14

Total

(15)  Edison visu naftu iegūst Itālijā.

15

Edison

(16)  Sk. pieteikuma 5.2.3. punktu, 18. lpp.

16

(17)  Piemēram, Total, Chevron, Eni un Conoco, kuru tirgus daļas ir mazākas nekā super majors tirgus daļas.

17

Total

Chevron

Eni

Conoco

super majors

(18)  Sk. pieteikuma 2.1.punktu.

18

---