# Europeiska unionens L 159/2011

| | ISSN 1725-2628
  doi:10.3000/17252628.L_2011.159.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 159 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 54 årgången17 juni 2011 |

ISSN 1725-2628

doi:10.3000/17252628.L_2011.159.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

L 159

Svensk utgåva

Lagstiftning

54 årgången17 juni 2011

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | INTERNATIONELLA AVTAL |
| | | 2011/343/EU |
| | * | Rådets beslut av den 9 mars 2011 om ingående av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Hashemitiska konungariket Jordanien om vetenskapligt och tekniskt samarbete | 1 |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Rådets förordning (EU) nr 572/2011 av den 16 juni 2011 om ändring av förordning (EU) nr 204/2011 om restriktiva åtgärder med hänsyn till situationen i Libyen | 2 |
| | * | Rådets genomförandeförordning (EU) nr 573/2011 av den 16 juni 2011 om genomförande av artikel 16.2 i förordning (EU) nr 204/2011 om restriktiva åtgärder med hänsyn till situationen i Libyen | 5 |
| | * | Kommissionens förordning (EU) nr 574/2011 av den 16 juni 2011 om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/32/EG vad gäller gränsvärden för nitrit, melamin, Ambrosia spp. och för korskontamination av vissa koccidiostatika eller histomonostatika samt om konsolidering av bilagorna I och II till det direktivet (
  1
  ) | 7 |
| | * | Kommissionens förordning (EU) nr 575/2011 av den 16 juni 2011 om en förteckning över foderråvaror (
  1
  ) | 25 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 576/2011 av den 16 juni 2011 om ändring av förordning (EG) nr 543/2008 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 när det gäller handelsnormerna för fjäderfäkött | 66 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 577/2011 av den 16 juni 2011 om ändring för hundrafyrtionionde gången av rådets förordning (EG) nr 881/2002 om införande av vissa särskilda restriktiva åtgärder mot vissa med Usama bin Ladin, nätverket al-Qaida och talibanerna associerade personer och enheter | 69 |
| | | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 578/2011 av den 16 juni 2011 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 86 |
| | | BESLUT |
| | | 2011/344/EU |
| | * | Rådets genomförandebeslut av den 30 maj 2011 om beviljande av ekonomiskt bistånd från unionen till Portugal | 88 |
| | * | Rådets genomförandebeslut 2011/345/Gusp av den 16 juni 2011 om genomförande av beslut 2011/137/Gusp om restriktiva åtgärder med hänsyn till situationen i Libyen | 93 |
| | | 2011/346/EU |
| | * | Kommissionens beslut av den 20 juli 2010 om det statliga stöd C 33/09 (f.d. NN 57/09, CP 191/09) som Portugal har genomfört i form av en statlig garanti till BPP
  [delgivet med nr K(2010) 4932]

   (
  1
  ) | 95 |
| | | 2011/347/EU |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut av den 16 juni 2011 om fastställande av finansiellt stöd från unionen för genomförandet av en epidemiologisk undersökning och åtgärder för övervakning av bluetongue i samband med nödåtgärder för att bekämpa sjukdomen i Nederländerna 2006 och 2007
  [delgivet med nr K(2011) 4146] | 105 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

INTERNATIONELLA AVTAL

2011/343/EU

*

Rådets beslut av den 9 mars 2011 om ingående av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Hashemitiska konungariket Jordanien om vetenskapligt och tekniskt samarbete

1

FÖRORDNINGAR

*

Rådets förordning (EU) nr 572/2011 av den 16 juni 2011 om ändring av förordning (EU) nr 204/2011 om restriktiva åtgärder med hänsyn till situationen i Libyen

2

*

Rådets genomförandeförordning (EU) nr 573/2011 av den 16 juni 2011 om genomförande av artikel 16.2 i förordning (EU) nr 204/2011 om restriktiva åtgärder med hänsyn till situationen i Libyen

5

*

Kommissionens förordning (EU) nr 574/2011 av den 16 juni 2011 om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/32/EG vad gäller gränsvärden för nitrit, melamin, Ambrosia spp. och för korskontamination av vissa koccidiostatika eller histomonostatika samt om konsolidering av bilagorna I och II till det direktivet (
  1
  )

1

7

*

Kommissionens förordning (EU) nr 575/2011 av den 16 juni 2011 om en förteckning över foderråvaror (
  1
  )

1

25

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 576/2011 av den 16 juni 2011 om ändring av förordning (EG) nr 543/2008 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 när det gäller handelsnormerna för fjäderfäkött

66

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 577/2011 av den 16 juni 2011 om ändring för hundrafyrtionionde gången av rådets förordning (EG) nr 881/2002 om införande av vissa särskilda restriktiva åtgärder mot vissa med Usama bin Ladin, nätverket al-Qaida och talibanerna associerade personer och enheter

69

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 578/2011 av den 16 juni 2011 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

86

BESLUT

2011/344/EU

*

Rådets genomförandebeslut av den 30 maj 2011 om beviljande av ekonomiskt bistånd från unionen till Portugal

88

*

Rådets genomförandebeslut 2011/345/Gusp av den 16 juni 2011 om genomförande av beslut 2011/137/Gusp om restriktiva åtgärder med hänsyn till situationen i Libyen

93

2011/346/EU

*

Kommissionens beslut av den 20 juli 2010 om det statliga stöd C 33/09 (f.d. NN 57/09, CP 191/09) som Portugal har genomfört i form av en statlig garanti till BPP
  [delgivet med nr K(2010) 4932]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2010) 4932]

1

95

2011/347/EU

*

Kommissionens genomförandebeslut av den 16 juni 2011 om fastställande av finansiellt stöd från unionen för genomförandet av en epidemiologisk undersökning och åtgärder för övervakning av bluetongue i samband med nödåtgärder för att bekämpa sjukdomen i Nederländerna 2006 och 2007
  [delgivet med nr K(2011) 4146]

[delgivet med nr K(2011) 4146]

105

| | | IV   Akter som antagits före den 1 december 2009 enligt EG-fördraget, EU-fördraget och Euratomfördraget |
| --- | --- | --- |
| | | 2011/348/EG |
| | * | Rådets beslut av den 10 november 2009 om undertecknande på Europeiska gemenskapens vägnar och om provisorisk tillämpning av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Hashemitiska konungariket Jordanien om vetenskapligt och tekniskt samarbete | 107 |
| Avtal mellan Europeiska gemenskapen och Hashemitiska konungariket Jordaniens regering om vetenskapligt och tekniskt samarbete | 108 |

IV   Akter som antagits före den 1 december 2009 enligt EG-fördraget, EU-fördraget och Euratomfördraget

2011/348/EG

*

Rådets beslut av den 10 november 2009 om undertecknande på Europeiska gemenskapens vägnar och om provisorisk tillämpning av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Hashemitiska konungariket Jordanien om vetenskapligt och tekniskt samarbete

107

Avtal mellan Europeiska gemenskapen och Hashemitiska konungariket Jordaniens regering om vetenskapligt och tekniskt samarbete

108

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

INTERNATIONELLA AVTAL

| 17.6.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 159/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 159/1

---

RÅDETS BESLUT

av den 9 mars 2011

om ingående av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Hashemitiska konungariket Jordanien om vetenskapligt och tekniskt samarbete

(2011/343/EU)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 186 jämförd med punkt v i artikel 218.6 a,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag

med beaktande av Europaparlamentets godkännande, och

av följande skäl:

| (1) | Kommissionen förhandlade på gemenskapens vägnar avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Hashemitiska konungariket Jordanien om vetenskapligt och tekniskt samarbete. |
| --- | --- |

(1)

Kommissionen förhandlade på gemenskapens vägnar avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Hashemitiska konungariket Jordanien om vetenskapligt och tekniskt samarbete.

| (2) | Det avtalet undertecknades av parternas företrädare den 30 november 2009 i Bryssel och har provisoriskt tillämpats efter undertecknande enligt artikel 7.2 i avtalet, i avvaktan på dess ingående. |
| --- | --- |

(2)

Det avtalet undertecknades av parternas företrädare den 30 november 2009 i Bryssel och har provisoriskt tillämpats efter undertecknande enligt artikel 7.2 i avtalet, i avvaktan på dess ingående.

| (3) | I och med Lissabonfördragets ikraftträdande den 1 december 2009 har Europeiska unionen ersatt och efterträtt Europeiska gemenskapen. |
| --- | --- |

(3)

I och med Lissabonfördragets ikraftträdande den 1 december 2009 har Europeiska unionen ersatt och efterträtt Europeiska gemenskapen.

| (4) | Avtalet bör ingås på unionens vägnar. |
| --- | --- |

(4)

Avtalet bör ingås på unionens vägnar.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Hashemitiska konungariket Jordanien ingås härmed på Europeiska unionens vägnar om vetenskapligt och tekniskt samarbete godkänns härmed på unionens vägnar (1).

Artikel 2

Rådets ordförande ska, på unionens vägnar, göra de anmälningar som föreskrivs i artikel 7.2 i avtalet och göra följande anmälan till Hashemitiska konungariket Jordanien:

”I och med Lissabonfördragets ikraftträdande den 1 december 2009 har Europeiska unionen ersatt och efterträtt Europeiska gemenskapen och från den dagen utövar den alla Europeiska gemenskapens rättigheter och fullgör alla dess skyldigheter. Därför ska hänvisningar till Europeiska gemenskapen i avtalstexten i lämpliga fall läsas som Europeiska unionen.”

Artikel 3

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 9 mars 2011.

På rådets vägnar

CSÉFALVAY Z.

Ordförande

---

(1)  Se sidan 108 i detta nummer av EUT.

1

---

FÖRORDNINGAR

| 17.6.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 159/2 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 159/2

---

RÅDETS FÖRORDNING (EU) nr 572/2011

av den 16 juni 2011

om ändring av förordning (EU) nr 204/2011 om restriktiva åtgärder med hänsyn till situationen i Libyen

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 215,

med beaktande av rådets beslut 2011/137/Gusp av den 28 februari 2011 om restriktiva åtgärder med hänsyn till situationen i Libyen (1),

med beaktande av det gemensamma förslaget från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik samt Europeiska kommissionen, och

av följande skäl:

| (1) | Genom beslut 2011/137/Gusp, i dess ändrade lydelse enligt rådets beslut 2011/332/Gusp (2), införs ett särskilt undantag när det gäller frysningen av vissa enheters (hamnars) tillgångar. |
| --- | --- |

(1)

Genom beslut 2011/137/Gusp, i dess ändrade lydelse enligt rådets beslut 2011/332/Gusp (2), införs ett särskilt undantag när det gäller frysningen av vissa enheters (hamnars) tillgångar.

| (2) | Kontinuiteten i humanitära insatser och i tillhandahållande av utrustning och förnödenheter för grundläggande civila behov samt insatser för evakuering från Libyen bör säkerställas. |
| --- | --- |

(2)

Kontinuiteten i humanitära insatser och i tillhandahållande av utrustning och förnödenheter för grundläggande civila behov samt insatser för evakuering från Libyen bör säkerställas.

| (3) | Dessa åtgärder faller inom tillämpningsområdet för fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, och lagstiftningsåtgärder på unionsnivå är därför nödvändiga för att genomföra dem, särskilt för att de ska tillämpas på ett enhetligt sätt av alla medlemsstaters ekonomiska aktörer. |
| --- | --- |

(3)

Dessa åtgärder faller inom tillämpningsområdet för fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, och lagstiftningsåtgärder på unionsnivå är därför nödvändiga för att genomföra dem, särskilt för att de ska tillämpas på ett enhetligt sätt av alla medlemsstaters ekonomiska aktörer.

| (4) | Med tanke på den allvarliga situationen i Libyen och i enlighet med beslut 2011/137/Gusp bör ytterligare enheter föras in på förteckningen över personer och enheter som är föremål för restriktiva åtgärder enligt bilaga III till rådets förordning (EU) nr 204/2011 (3). |
| --- | --- |

(4)

Med tanke på den allvarliga situationen i Libyen och i enlighet med beslut 2011/137/Gusp bör ytterligare enheter föras in på förteckningen över personer och enheter som är föremål för restriktiva åtgärder enligt bilaga III till rådets förordning (EU) nr 204/2011 (3).

| (5) | För att de åtgärder som föreskrivs i denna förordning ska vara verkningsfulla bör denna förordning träda i kraft samma dag som den offentliggörs. |
| --- | --- |

(5)

För att de åtgärder som föreskrivs i denna förordning ska vara verkningsfulla bör denna förordning träda i kraft samma dag som den offentliggörs.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förordning (EU) nr 204/2011 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 8a ska ersättas med följande:
  ”Artikel 8a
  Med avvikelse från artikel 5 får de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna, enligt förteckningen i bilaga IV, ge tillstånd till att vissa frysta tillgångar eller ekonomiska resurser som tillhör personer, enheter eller organ som förtecknas i bilaga III frigörs eller till att vissa tillgångar eller ekonomiska resurser görs tillgängliga för personer, enheter eller organ som förtecknas i bilaga III, på sådana villkor som de finner lämpliga, om de anser att detta är nödvändigt av humanitära skäl, till exempel för att tillhandahålla och underlätta tillhandahållande av humanitärt bistånd, för att tillhandahålla utrustning och förnödenheter som är nödvändiga för grundläggande civila behov, inbegripet livsmedel och jordbruksmaterial för tillverkning av livsmedel, läkemedel och elförsörjning, eller för evakuering från Libyen. Den berörda medlemsstaten ska underrätta de andra medlemsstaterna och kommissionen om de tillstånd som beviljats i enlighet med denna artikel inom två veckor från beviljandet.” |
| --- | --- |

1.

Artikel 8a ska ersättas med följande:

”Artikel 8a

Med avvikelse från artikel 5 får de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna, enligt förteckningen i bilaga IV, ge tillstånd till att vissa frysta tillgångar eller ekonomiska resurser som tillhör personer, enheter eller organ som förtecknas i bilaga III frigörs eller till att vissa tillgångar eller ekonomiska resurser görs tillgängliga för personer, enheter eller organ som förtecknas i bilaga III, på sådana villkor som de finner lämpliga, om de anser att detta är nödvändigt av humanitära skäl, till exempel för att tillhandahålla och underlätta tillhandahållande av humanitärt bistånd, för att tillhandahålla utrustning och förnödenheter som är nödvändiga för grundläggande civila behov, inbegripet livsmedel och jordbruksmaterial för tillverkning av livsmedel, läkemedel och elförsörjning, eller för evakuering från Libyen. Den berörda medlemsstaten ska underrätta de andra medlemsstaterna och kommissionen om de tillstånd som beviljats i enlighet med denna artikel inom två veckor från beviljandet.”

| 2. | Följande artikel ska införas:
  ”Artikel 10a
  Med avvikelse från artikel 5.2 får medlemsstaternas behöriga myndigheter, som anges på de webbplatser som förtecknas i bilaga IV, ge tillstånd till att vissa tillgångar eller ekonomiska resurser görs tillgängliga för hamnmyndigheter som förtecknas i bilaga III i samband med fullgörandet, till och med den 15 juli 2011, av kontrakt som ingicks före den 7 juni 2011, med undantag för kontrakt som gäller, olja, gas eller raffinerade oljeprodukter. Medlemsstaten ska underrätta de andra medlemsstaterna och kommissionen om de tillstånd som beviljats i enlighet med denna artikel inom två veckor från beviljandet.” |
| --- | --- |

2.

Följande artikel ska införas:

”Artikel 10a

Med avvikelse från artikel 5.2 får medlemsstaternas behöriga myndigheter, som anges på de webbplatser som förtecknas i bilaga IV, ge tillstånd till att vissa tillgångar eller ekonomiska resurser görs tillgängliga för hamnmyndigheter som förtecknas i bilaga III i samband med fullgörandet, till och med den 15 juli 2011, av kontrakt som ingicks före den 7 juni 2011, med undantag för kontrakt som gäller, olja, gas eller raffinerade oljeprodukter. Medlemsstaten ska underrätta de andra medlemsstaterna och kommissionen om de tillstånd som beviljats i enlighet med denna artikel inom två veckor från beviljandet.”

Artikel 2

De enheter som förtecknas i bilagan till denna förordning ska läggas till i förteckningen i bilaga III till förordning (EU) nr 204/2011.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 16 juni 2011.

På rådets vägnar

MARTONYI J.

Ordförande

---

(1)  EUT L 58, 3.3.2011, s. 53.

1

(2)  EUT L 149, 8.6.2011, s. 10.

2

(3)  EUT L 58, 3.3.2011, s. 1.

3

---

ANNEX

Enheter som avses i artikel 2

| | Namn | Uppgifter om enheten | Skäl | Datum för införande i förteckningen |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | Hamnmyndighet i Tripoli | Hamnmyndighet:
  Socialist Ports Company (när det gäller driften av hamnen i Tripoli)
  Tfn +218 21 43946 | Kontrolleras av Gaddafiregimen | 7.6.2011 |
| | Hamnmyndighet i al-Khums | Hamnmyndighet:
  Socialist Ports Company (när det gäller driften av hamnen i al-Khums)
  Tfn +218 21 43946 | Kontrolleras av Gaddafiregimen | 7.6.2011 |
| | Hamnmyndighet i Brega | | Kontrolleras av Gaddafiregimen | 7.6.2011 |
| | Hamnmyndighet i Ras Lanuf | Hamnmyndighet:





  Veba Oil Operations BV |
| Adress: PO Box 690 |
| Tripoli, Libyen |
| Tfn +218 21 333 0081 |

Namn

Uppgifter om enheten

Skäl

Datum för införande i förteckningen

Hamnmyndighet i Tripoli

Hamnmyndighet:

Socialist Ports Company (när det gäller driften av hamnen i Tripoli)

Tfn +218 21 43946

Kontrolleras av Gaddafiregimen

7.6.2011

Hamnmyndighet i al-Khums

Hamnmyndighet:

Socialist Ports Company (när det gäller driften av hamnen i al-Khums)

Tfn +218 21 43946

Kontrolleras av Gaddafiregimen

7.6.2011

Hamnmyndighet i Brega

Kontrolleras av Gaddafiregimen

7.6.2011

Hamnmyndighet i Ras Lanuf

Hamnmyndighet:

Veba Oil Operations BV

Adress: PO Box 690

Tripoli, Libyen

Tfn +218 21 333 0081

Kontrolleras av Gaddafiregimen

7.6.2011

Hamnmyndighet i al-Zawiya

Kontrolleras av Gaddafiregimen

7.6.2011

Hamnmyndighet i Zuwara

Hamnmyndighet:

| Port Authority of Zuwara |
| --- |
| Adress: PO Box 648 |
| Port Affairs and Marine Transport |
| Tripoli |
| Libyen |
| Tfn +218 25 25305 |

Port Authority of Zuwara

Adress: PO Box 648

Port Affairs and Marine Transport

Tripoli

Libyen

Tfn +218 25 25305

Kontrolleras av Gaddafiregimen

7.6.2011

---

| 17.6.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 159/5 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 159/5

---

RÅDETS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 573/2011

av den 16 juni 2011

om genomförande av artikel 16.2 i förordning (EU) nr 204/2011 om restriktiva åtgärder med hänsyn till situationen i Libyen

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EU) nr 204/2011 av den 2 mars 2011 om restriktiva åtgärder med hänsyn till situationen i Libyen (1), särskilt artikel 16.2, och

av följande skäl:

Mot bakgrund av utvecklingen i Libyen bör förteckningen över personer och enheter som är föremål för restriktiva åtgärder i bilaga III till beslut 204/2011 ändras.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Uppgiften för den person som förtecknas i bilagan till denna förordning ska strykas från förteckningen i bilaga III till förordning (EU) nr 204/2011.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 16 juni 2011.

På rådets vägnar

MARTONYI J.

Ordförande

---

(1)  EUT L 58, 3.3.2011, s. 1.

1

---

BILAGA

Person som avses i artikel 1

| 14. | ZARTI, Mustafa |
| --- | --- |

14.

ZARTI, Mustafa

---

| 17.6.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 159/7 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 159/7

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 574/2011

av den 16 juni 2011

om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/32/EG vad gäller gränsvärden för nitrit, melamin, Ambrosia spp. och för korskontamination av vissa koccidiostatika eller histomonostatika samt om konsolidering av bilagorna I och II till det direktivet

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/32/EG av den 7 maj 2002 om främmande ämnen och produkter i djurfoder (1), särskilt artikel 8.1 och artikel 8.2 första strecksatsen, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt direktiv 2002/32/EG är det förbjudet att använda produkter avsedda för djurfoder vilkas innehåll av främmande ämnen överskrider de gränsvärden som fastställs i bilaga I till det direktivet. För vissa främmande ämnen ska medlemsstaterna genomföra undersökningar för att identifiera källorna till dessa ämnen om gränserna i bilaga II till det direktivet överskrids. |
| --- | --- |

(1)

Enligt direktiv 2002/32/EG är det förbjudet att använda produkter avsedda för djurfoder vilkas innehåll av främmande ämnen överskrider de gränsvärden som fastställs i bilaga I till det direktivet. För vissa främmande ämnen ska medlemsstaterna genomföra undersökningar för att identifiera källorna till dessa ämnen om gränserna i bilaga II till det direktivet överskrids.

| (2) | När det gäller nitrit visade det sig att under vissa förhållanden innehåller produkter och biprodukter från sockerbetor och sockerrör samt från stärkelsetillverkningen nitrithalter som överskrider de gränsvärden som nyligen fastställts i bilaga I till direktiv 2002/32/EG. Det verkar dessutom som om analysmetoden för att bestämma nitrit i foder inte alltid ger tillförlitliga analysresultat med avseende på produkter och biprodukter från sockerbetor och sockerrör samt från stärkelsetillverkningen. Mot bakgrund av att Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) i sitt yttrande av den 25 mars 2009 (2) konstaterar att förekomsten av nitrit i animaliska produkter inte ger anledning till oro för människors hälsa, bör de berörda produkterna för närvarande undantas från gränsvärdena för nitrit i foder medan nitrithalterna i dessa produkter och lämpliga analysmetoder undersöks närmare. |
| --- | --- |

(2)

När det gäller nitrit visade det sig att under vissa förhållanden innehåller produkter och biprodukter från sockerbetor och sockerrör samt från stärkelsetillverkningen nitrithalter som överskrider de gränsvärden som nyligen fastställts i bilaga I till direktiv 2002/32/EG. Det verkar dessutom som om analysmetoden för att bestämma nitrit i foder inte alltid ger tillförlitliga analysresultat med avseende på produkter och biprodukter från sockerbetor och sockerrör samt från stärkelsetillverkningen. Mot bakgrund av att Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) i sitt yttrande av den 25 mars 2009 (2) konstaterar att förekomsten av nitrit i animaliska produkter inte ger anledning till oro för människors hälsa, bör de berörda produkterna för närvarande undantas från gränsvärdena för nitrit i foder medan nitrithalterna i dessa produkter och lämpliga analysmetoder undersöks närmare.

| (3) | När det gäller melamin antog Efsa den 18 mars 2010 ett vetenskapligt yttrande om melamin i livsmedel och foder (3). Efsas resultat visar att exponeringen för melamin kan leda till att kristaller bildas i urinvägarna. Dessa kristaller kan orsaka skador på proximala tubuli och de har observerats i djur och barn till följd av att foder och modersmjölkersättning förvanskats genom uppblandning med melamin, vilket i vissa fall har lett till dödsfall. Codex Alimentarius-kommissionen har fastställt gränsvärden för melamin i foder och livsmedel (4). För att skydda djurs och människors hälsa och eftersom dessa gränsvärden är förenliga med slutsatserna i Efsas yttrande, bör de inkluderas i bilaga I till direktiv 2002/32/EG. Vissa fodertillsatser bör undantas från gränsvärdena eftersom de på grund av den normala tillverkningsprocessen oundvikligen innehåller en melaminhalt som överskrider gränsvärdet. |
| --- | --- |

(3)

När det gäller melamin antog Efsa den 18 mars 2010 ett vetenskapligt yttrande om melamin i livsmedel och foder (3). Efsas resultat visar att exponeringen för melamin kan leda till att kristaller bildas i urinvägarna. Dessa kristaller kan orsaka skador på proximala tubuli och de har observerats i djur och barn till följd av att foder och modersmjölkersättning förvanskats genom uppblandning med melamin, vilket i vissa fall har lett till dödsfall. Codex Alimentarius-kommissionen har fastställt gränsvärden för melamin i foder och livsmedel (4). För att skydda djurs och människors hälsa och eftersom dessa gränsvärden är förenliga med slutsatserna i Efsas yttrande, bör de inkluderas i bilaga I till direktiv 2002/32/EG. Vissa fodertillsatser bör undantas från gränsvärdena eftersom de på grund av den normala tillverkningsprocessen oundvikligen innehåller en melaminhalt som överskrider gränsvärdet.

| (4) | När det gäller Ambrosia spp. konstaterade Efsa i sitt yttrande av den 4 juni 2010 (5) att fågelfoder kan ge ett betydande bidrag till spridningen av Ambrosia spp., särskilt i tidigare smittfria områden, eftersom fodret ofta innehåller betydande mängder av obearbetade frön av Ambrosia spp. Det är därför troligt att den fortsatta spridningen av Ambrosia spp. inom unionen avtar om man förhindrar användningen av fågelfoder som är kontaminerat med obearbetade frön av Ambrosia spp. Ambrosia spp. är ett hot mot folkhälsan på grund av de allergiframkallande egenskaperna hos dess pollen. Inandning av växtpollen kan bland annat orsaka rinit, konjunktivit och astma. Det finns också vissa bevis för att pollen frånAmbrosia spp. kan orsaka allergier hos djur. Man bör därför begränsa förekomsten av frön från Ambrosia spp. i foder och i foderblandningar som innehåller omalda korn och frön. Dessutom bör man fastställa ett gränsvärde för Ambrosia spp. i omalda korn och frön som är så lågt som rimligtvis är möjligt att uppnå (”as low as reasonably achievable” – Alara) genom god lantbrukspraxis och bra rengöringsmetoder. |
| --- | --- |

(4)

När det gäller Ambrosia spp. konstaterade Efsa i sitt yttrande av den 4 juni 2010 (5) att fågelfoder kan ge ett betydande bidrag till spridningen av Ambrosia spp., särskilt i tidigare smittfria områden, eftersom fodret ofta innehåller betydande mängder av obearbetade frön av Ambrosia spp. Det är därför troligt att den fortsatta spridningen av Ambrosia spp. inom unionen avtar om man förhindrar användningen av fågelfoder som är kontaminerat med obearbetade frön av Ambrosia spp. Ambrosia spp. är ett hot mot folkhälsan på grund av de allergiframkallande egenskaperna hos dess pollen. Inandning av växtpollen kan bland annat orsaka rinit, konjunktivit och astma. Det finns också vissa bevis för att pollen frånAmbrosia spp. kan orsaka allergier hos djur. Man bör därför begränsa förekomsten av frön från Ambrosia spp. i foder och i foderblandningar som innehåller omalda korn och frön. Dessutom bör man fastställa ett gränsvärde för Ambrosia spp. i omalda korn och frön som är så lågt som rimligtvis är möjligt att uppnå (”as low as reasonably achievable” – Alara) genom god lantbrukspraxis och bra rengöringsmetoder.

| (5) | När koccidiostatika och histomonostatika används som godkända fodertillsatser kan det inträffa att dessa ämnen överförs från en produktionssats till en annan. Sådana överföringar kan leda till att senare producerat foder kontamineras med oundvikliga spår av dessa ämnen, s.k. oundviklig korskontamination, vilket innebär att koccidiostatika och histomonostatika finns i foder de inte är avsedda för och där användningen inte är tillåten. Med hänsyn till god produktionssed bör det fastställas gränsvärden för oundviklig korskontamination av koccidiostatika eller histomonostatika i foder de inte är avsedda för enligt Alara-principen. För att göra det möjligt för foderföretagare att hantera oundviklig korskontamination bör en kontamination på omkring 3 % av den högsta tillåtna halten anses vara godtagbar när det gäller foder för mindre känsliga djurarter som ämnena inte är avsedda för, medan en kontamination på omkring 1 % av den högsta tillåtna halten bör anses vara godtagbar med avseende på foder för känsliga djurarter som ämnena inte är avsedda för samt för foder som används under tiden före slakt. Kontaminationen på 1 % bör också anses godtagbar vid korskontamination av annat foder för avsedda djurarter till vilket inga koccidiostatika eller histomonostatika tillsätts avsiktligt, samt för foder för kontinuerligt livsmedelsproducerande djurarter som ämnena inte är avsedda för, såsom mjölkkor och värphöns där det finns belägg för överföring från foder till animaliska livsmedel. När foderråvarorna ges direkt till djuren eller om tillskottsfoder används bör detta inte leda till att djuret utsätts för högre halter av koccidiostatika eller histomonostatika än motsvarande gränsvärden när endast helfoder används i den dagliga utfodringen. |
| --- | --- |

(5)

När koccidiostatika och histomonostatika används som godkända fodertillsatser kan det inträffa att dessa ämnen överförs från en produktionssats till en annan. Sådana överföringar kan leda till att senare producerat foder kontamineras med oundvikliga spår av dessa ämnen, s.k. oundviklig korskontamination, vilket innebär att koccidiostatika och histomonostatika finns i foder de inte är avsedda för och där användningen inte är tillåten. Med hänsyn till god produktionssed bör det fastställas gränsvärden för oundviklig korskontamination av koccidiostatika eller histomonostatika i foder de inte är avsedda för enligt Alara-principen. För att göra det möjligt för foderföretagare att hantera oundviklig korskontamination bör en kontamination på omkring 3 % av den högsta tillåtna halten anses vara godtagbar när det gäller foder för mindre känsliga djurarter som ämnena inte är avsedda för, medan en kontamination på omkring 1 % av den högsta tillåtna halten bör anses vara godtagbar med avseende på foder för känsliga djurarter som ämnena inte är avsedda för samt för foder som används under tiden före slakt. Kontaminationen på 1 % bör också anses godtagbar vid korskontamination av annat foder för avsedda djurarter till vilket inga koccidiostatika eller histomonostatika tillsätts avsiktligt, samt för foder för kontinuerligt livsmedelsproducerande djurarter som ämnena inte är avsedda för, såsom mjölkkor och värphöns där det finns belägg för överföring från foder till animaliska livsmedel. När foderråvarorna ges direkt till djuren eller om tillskottsfoder används bör detta inte leda till att djuret utsätts för högre halter av koccidiostatika eller histomonostatika än motsvarande gränsvärden när endast helfoder används i den dagliga utfodringen.

| (6) | När det gäller koccidiostatika narasin, nicarbazin och natriumlasalocid bör man ändra bilaga I till direktiv 2002/32/EG för att ta hänsyn till de senaste förändringarna när det gäller godkännandet av dessa ämnen, och följaktligen bör man även ändra kommissionens förordning (EG) nr 124/2009 av den 10 februari 2009 om fastställande av högsta tillåtna halter av koccidiostatika eller histomonostatika i livsmedel till följd av oundviklig korskontamination av foder som de inte är avsedda för (6). |
| --- | --- |

(6)

När det gäller koccidiostatika narasin, nicarbazin och natriumlasalocid bör man ändra bilaga I till direktiv 2002/32/EG för att ta hänsyn till de senaste förändringarna när det gäller godkännandet av dessa ämnen, och följaktligen bör man även ändra kommissionens förordning (EG) nr 124/2009 av den 10 februari 2009 om fastställande av högsta tillåtna halter av koccidiostatika eller histomonostatika i livsmedel till följd av oundviklig korskontamination av foder som de inte är avsedda för (6).

| (7) | Bilagorna I och II till direktiv 2002/32/EG har redan tidigare genomgått många omfattande ändringar. Dessa bilagor bör därför konsolideras. För att förbättra bilagornas klarhet och läsbarhet bör de omstruktureras och terminologin harmoniseras. Eftersom bestämmelserna i bilagorna är direkt tillämpliga och till alla delar bindande bör dessa bilagor fastställas genom en förordning. |
| --- | --- |

(7)

Bilagorna I och II till direktiv 2002/32/EG har redan tidigare genomgått många omfattande ändringar. Dessa bilagor bör därför konsolideras. För att förbättra bilagornas klarhet och läsbarhet bör de omstruktureras och terminologin harmoniseras. Eftersom bestämmelserna i bilagorna är direkt tillämpliga och till alla delar bindande bör dessa bilagor fastställas genom en förordning.

| (8) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa, och varken Europaparlamentet eller rådet har motsatt sig det. |
| --- | --- |

(8)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa, och varken Europaparlamentet eller rådet har motsatt sig det.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilagorna I och II till direktiv 2002/32/EG ska ersättas med texten i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas från och med den 1 juli 2011.

Bestämmelserna rörande Ambrosia spp. ska tillämpas från och med den 1 januari 2012.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 16 juni 2011.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EGT L 140, 30.5.2002, s. 10.

1

(2)  Efsas panel för främmande ämnen i livsmedelskedjan (CONTAM): ”Scientific Opinion on Nitrite as undesirable substances in animal feed”, The EFSA Journal, nr 1017, s. 1–47, 2009. Internet: http://www.efsa.europa.eu/en/scdocs/doc/1017.pdf

2

The EFSA Journal

(3)  Efsas panel för främmande ämnen i livsmedelskedjan (CONTAM) och Efsas panel för material som kommer i kontakt med livsmedel och för enzymer, aromer och processhjälpmedel (CEF): ”Scientific Opinion on Melamine in Food and Feed”, The EFSA Journal, vol. 8(2010):4, artikelnr 1573 [145 s.], doi:10.2903/j.efsa.2010.1573. Internet: http://www.efsa.europa.eu/en/scdocs/doc/1573.pdf

3

The EFSA Journal

(4)  Rapport från det trettiotredje sammanträdet i FAO/WHO:s gemensamma program för livsmedelsstandarder, Codex Alimentarius-kommissionen, Genève, Schweiz, den 5–9 juli 2010 (ALINORM 10/33/REP).

4

(5)  Efsas panel för främmande ämnen i livsmedelskedjan (CONTAM), Efsas panel för dietprodukter, nutrition och allergier (NDA) och Efsas panel för växtskydd (PLH): ”Scientific Opinion on the effect on public or animal health or on the environment on the presence of seeds of Ambrosia spp. in animal feed”, The EFSA Journal, vol. 8(2010):6, artikelnr 1566 [37 s.], doi:10.2903/j.efsa.2010.1566. Internet: http://www.efsa.europa.eu/en/scdocs/doc/1566.pdf

5

Ambrosia

The EFSA Journal

(6)  EUT L 140, 11.2.2009, s. 7.

6

---

BILAGA

Bilagorna I och II till direktiv 2002/32/EG ska ersättas med följande:

BILAGA I

GRÄNSVÄRDEN FÖR FRÄMMANDE ÄMNEN ENLIGT ARTIKEL 3.2

AVSNITT I:   OORGANISKA FÖRORENINGAR OCH KVÄVEHALTIGA FÖRENINGAR

| Främmande ämne | Produkter avsedda för djurfoder | Maximalt innehåll i mg/kg foder (ppm) beräknat på 12 % vattenhalt |
| --- | --- | --- |
| 1. | Arsenik (1) |

Främmande ämne

Produkter avsedda för djurfoder

Maximalt innehåll i mg/kg foder (ppm) beräknat på 12 % vattenhalt

1.

Arsenik (1)

Foderråvaror,

2

med undantag av

| — | mjöl av gräs, torkad lusern och torkad klöver, torkad sockerbetsmassa och torkad melasserad sockerbetsmassa |
| --- | --- |

—

mjöl av gräs, torkad lusern och torkad klöver, torkad sockerbetsmassa och torkad melasserad sockerbetsmassa

4

| — | palmkärnexpeller |
| --- | --- |

—

palmkärnexpeller

4 (2)

| — | fosfater och kalkhaltiga havsalger |
| --- | --- |

—

fosfater och kalkhaltiga havsalger

10

| — | kalciumkarbonat |
| --- | --- |

—

kalciumkarbonat

15

| — | magnesiumoxid och magnesiumkarbonat |
| --- | --- |

—

magnesiumoxid och magnesiumkarbonat

20

| — | fisk, andra vattenlevande djur och produkter framställda därav |
| --- | --- |

—

fisk, andra vattenlevande djur och produkter framställda därav

25 (2)

| — | algmjöl och foderråvaror som framställs av alger |
| --- | --- |

—

algmjöl och foderråvaror som framställs av alger

40 (2)

Järnpartiklar använda som spårämne

50

Fodertillsatser som hör till gruppen blandningar av spårelement,

30

med undantag av

| — | kopparsulfatpentahydrat och kopparkarbonat |
| --- | --- |

—

kopparsulfatpentahydrat och kopparkarbonat

50

| — | zinkoxid, manganoxid och kopparoxid |
| --- | --- |

—

zinkoxid, manganoxid och kopparoxid

100

Tillskottsfoder,

4

med undantag av

| — | mineralfoder |
| --- | --- |

—

mineralfoder

12

Helfoder,

2

med undantag av

| — | helfoder för fisk och helfoder för pälsdjur |
| --- | --- |

—

helfoder för fisk och helfoder för pälsdjur

10 (2)

| 2. | Kadmium |
| --- | --- |

2.

Kadmium

Foderråvaror av vegetabiliskt ursprung

1

Foderråvaror av animaliskt ursprung

2

Foderråvaror av mineraliskt ursprung,

2

med undantag av

| — | fosfater |
| --- | --- |

—

fosfater

10

Fodertillsatser som hör till gruppen blandningar av spårelement,

10

med undantag av

| — | kopparoxid, manganoxid, zinkoxid och mangansulfatmonohydrat |
| --- | --- |

—

kopparoxid, manganoxid, zinkoxid och mangansulfatmonohydrat

30

Fodertillsatser som hör till gruppen bindemedel och klumpförebyggande medel

2

Förblandningar (6)

15

Tillskottsfoder,

0,5

med undantag av

| — | mineralfoder |
| --- | --- |

—

mineralfoder

| – – | som innehåller < 7 % fosfor (8) |
| --- | --- |

– –

som innehåller < 7 % fosfor (8)

5

| – – | som innehåller ≥ 7 % fosfor (8) |
| --- | --- |

– –

som innehåller ≥ 7 % fosfor (8)

0,75 per 1 % fosfor (8), högst 7,5

| — | tillskottsfoder för sällskapsdjur |
| --- | --- |

—

tillskottsfoder för sällskapsdjur

2

Helfoder,

0,5

med undantag av

| — | helfoder för nötkreatur (utom kalvar), får (utom lamm), getter (utom killingar) och fisk |
| --- | --- |

—

helfoder för nötkreatur (utom kalvar), får (utom lamm), getter (utom killingar) och fisk

1

| — | helfoder för sällskapsdjur |
| --- | --- |

—

helfoder för sällskapsdjur

2

| 3. | Fluor (7) |
| --- | --- |

3.

Fluor (7)

Foderråvaror,

150

med undantag av

| — | foderråvaror av animaliskt ursprung, utom marina kräftdjur såsom krill |
| --- | --- |

—

foderråvaror av animaliskt ursprung, utom marina kräftdjur såsom krill

500

| — | marina kräftdjur som krill |
| --- | --- |

—

marina kräftdjur som krill

3 000

| — | fosfater |
| --- | --- |

—

fosfater

2 000

| — | kalciumkarbonat |
| --- | --- |

—

kalciumkarbonat

350

| — | magnesiumoxid |
| --- | --- |

—

magnesiumoxid

600

| — | kalkhaltiga havsalger |
| --- | --- |

—

kalkhaltiga havsalger

1 000

Vermikulit (E 561)

3 000

Tillskottsfoder

| — | som innehåller ≤ 4 % fosfor (8) |
| --- | --- |

—

som innehåller ≤ 4 % fosfor (8)

500

| — | som innehåller > 4 % fosfor (8) |
| --- | --- |

—

som innehåller > 4 % fosfor (8)

125 per 1 % fosfor (8)

Helfoder,

150

med undantag av

| — | helfoder för svin |
| --- | --- |

—

helfoder för svin

100

| — | helfoder för fjäderfä (utom kycklingar) och fisk |
| --- | --- |

—

helfoder för fjäderfä (utom kycklingar) och fisk

350

| — | helfoder för kycklingar |
| --- | --- |

—

helfoder för kycklingar

250

| — | helfoder för nötkreatur, får och getter |
| --- | --- |

—

helfoder för nötkreatur, får och getter

| – – | mjölkande |
| --- | --- |

– –

mjölkande

30

| – – | andra |
| --- | --- |

– –

andra

50

| 4. | Bly |
| --- | --- |

4.

Bly

Foderråvaror,

10

med undantag av

| — | grovfoder (3), |
| --- | --- |

—

grovfoder (3),

30

| — | fosfater och kalkhaltiga havsalger |
| --- | --- |

—

fosfater och kalkhaltiga havsalger

15

| — | kalciumkarbonat |
| --- | --- |

—

kalciumkarbonat

20

| — | jäst |
| --- | --- |

—

jäst

5

Fodertillsatser som hör till gruppen blandningar av spårelement,

100

med undantag av

| — | zinkoxid |
| --- | --- |

—

zinkoxid

400

| — | manganoxid, järn(II)karbonat, kopparkarbonat |
| --- | --- |

—

manganoxid, järn(II)karbonat, kopparkarbonat

200

Fodertillsatser som hör till gruppen bindemedel och klumpförebyggande medel,

30

med undantag av

| — | klinoptilolit av vulkaniskt ursprung |
| --- | --- |

—

klinoptilolit av vulkaniskt ursprung

60

Förblandningar (6)

200

Tillskottsfoder,

10

med undantag av

| — | mineralfoder |
| --- | --- |

—

mineralfoder

15

Helfoder

5

| 5. | Kvicksilver (4) |
| --- | --- |

5.

Kvicksilver (4)

Foderråvaror,

0,1

med undantag av

| — | fisk, andra vattenlevande djur och produkter framställda därav |
| --- | --- |

—

fisk, andra vattenlevande djur och produkter framställda därav

0,5

| — | kalciumkarbonat |
| --- | --- |

—

kalciumkarbonat

0,3

Foderblandningar,

0,1

med undantag av

| — | mineralfoder |
| --- | --- |

—

mineralfoder

0,2

| — | foderblandningar för fisk |
| --- | --- |

—

foderblandningar för fisk

0,2

| — | foderblandningar för hundar, katter och pälsdjur |
| --- | --- |

—

foderblandningar för hundar, katter och pälsdjur

0,3

| 6. | Nitrit (5) |
| --- | --- |

6.

Nitrit (5)

Foderråvaror,

15

med undantag av

| — | fiskmjöl |
| --- | --- |

—

fiskmjöl

30

| — | ensilage |
| --- | --- |

—

ensilage

—

| — | produkter och biprodukter från sockerbetor och sockerrör samt från stärkelsetillverkning |
| --- | --- |

—

produkter och biprodukter från sockerbetor och sockerrör samt från stärkelsetillverkning

—

Helfoder,

15

med undantag av

| — | helfoder för hundar och katter med en vattenhalt som överstiger 20 % |
| --- | --- |

—

helfoder för hundar och katter med en vattenhalt som överstiger 20 %

—

| 7. | Melamin (9) |
| --- | --- |

7.

Melamin (9)

Foder,

2,5

med undantag av fodertillsatserna

| — | guanidinoättiksyra |
| --- | --- |

—

guanidinoättiksyra

—

| — | urea |
| --- | --- |

—

urea

—

| — | biuret |
| --- | --- |

—

biuret

—

AVSNITT II:   MYKOTOXINER

| Främmande ämne | Produkter avsedda för djurfoder | Maximalt innehåll i mg/kg foder (ppm) beräknat på 12 % vattenhalt |
| --- | --- | --- |
| 1. | Aflatoxin B1 |

Främmande ämne

Produkter avsedda för djurfoder

Maximalt innehåll i mg/kg foder (ppm) beräknat på 12 % vattenhalt

1.

Aflatoxin B1

Foderråvaror

0,02

Tillskottsfoder och helfoder,

0,01

med undantag av

| — | foderblandningar för mjölkkor och kalvar, mjölkfår och lamm, mjölkgetter och killingar, smågrisar och kycklingar |
| --- | --- |

—

foderblandningar för mjölkkor och kalvar, mjölkfår och lamm, mjölkgetter och killingar, smågrisar och kycklingar

0,005

| — | foderblandningar för nötkreatur (utom mjölkkor och kalvar), får (utom mjölkfår och lamm), getter (utom mjölkgetter och killingar), svin (utom smågrisar) och fjäderfä (utom kycklingar) |
| --- | --- |

—

foderblandningar för nötkreatur (utom mjölkkor och kalvar), får (utom mjölkfår och lamm), getter (utom mjölkgetter och killingar), svin (utom smågrisar) och fjäderfä (utom kycklingar)

0,02

| 2. | Mjöldryga (Claviceps purpurea) |
| --- | --- |

2.

Mjöldryga (Claviceps purpurea)

Foderråvaror och foderblandningar som innehåller omald spannmål

1 000

AVSNITT III:   NATURLIGA VÄXTGIFTER

| Främmande ämne | Produkter avsedda för djurfoder | Maximalt innehåll i mg/kg foder (ppm) beräknat på 12 % vattenhalt |
| --- | --- | --- |
| 1. | Fri gossypol |

Främmande ämne

Produkter avsedda för djurfoder

Maximalt innehåll i mg/kg foder (ppm) beräknat på 12 % vattenhalt

1.

Fri gossypol

Foderråvaror,

20

med undantag av

| — | bomullsfrön |
| --- | --- |

—

bomullsfrön

5 000

| — | bomullsfrökakor och bomullsfrömjöl |
| --- | --- |

—

bomullsfrökakor och bomullsfrömjöl

1 200

Helfoder,

20

med undantag av

| — | helfoder för nötkreatur (utom kalvar) |
| --- | --- |

—

helfoder för nötkreatur (utom kalvar)

500

| — | helfoder för får (utom lamm) och getter (utom killingar) |
| --- | --- |

—

helfoder för får (utom lamm) och getter (utom killingar)

300

| — | helfoder för fjäderfä (utom värphöns) och kalvar |
| --- | --- |

—

helfoder för fjäderfä (utom värphöns) och kalvar

100

| — | helfoder för kaniner, lamm, killingar och svin (utom smågrisar) |
| --- | --- |

—

helfoder för kaniner, lamm, killingar och svin (utom smågrisar)

60

| 2. | Vätecyanid |
| --- | --- |

2.

Vätecyanid

Foderråvaror,

50

med undantag av

| — | linfrö |
| --- | --- |

—

linfrö

250

| — | linfrökakor |
| --- | --- |

—

linfrökakor

350

| — | maniokprodukter och mandelkakor |
| --- | --- |

—

maniokprodukter och mandelkakor

100

Helfoder,

50

med undantag av

| — | helfoder för kycklingar (< 6 veckor) |
| --- | --- |

—

helfoder för kycklingar (< 6 veckor)

10

| 3. | Teobromin |
| --- | --- |

3.

Teobromin

Helfoder,

300

med undantag av

| — | helfoder för svin |
| --- | --- |

—

helfoder för svin

200

| — | helfoder för hundar, kaniner, hästar och pälsdjur |
| --- | --- |

—

helfoder för hundar, kaniner, hästar och pälsdjur

50

| 4. | Vinyltiooxazolidon (5-vinyloxazolidin-2-tion) |
| --- | --- |

4.

Vinyltiooxazolidon (5-vinyloxazolidin-2-tion)

Helfoder för fjäderfä,

1 000

med undantag av

| — | helfoder för värphöns |
| --- | --- |

—

helfoder för värphöns

500

| 5. | Flyktig senapsolja (10) |
| --- | --- |

5.

Flyktig senapsolja (10)

Foderråvaror,

100

med undantag av

| — | rapskakor |
| --- | --- |

—

rapskakor

4 000

Helfoder,

150

med undantag av

| — | helfoder för nötkreatur (utom kalvar), får (utom lamm) och getter (utom killingar) |
| --- | --- |

—

helfoder för nötkreatur (utom kalvar), får (utom lamm) och getter (utom killingar)

1 000

| — | helfoder för svin (utom smågrisar) och fjäderfä |
| --- | --- |

—

helfoder för svin (utom smågrisar) och fjäderfä

500

AVSNITT IV:   ORGANISKA KLORFÖRENINGAR (UTOM DIOXINER OCH PCB)

| Främmande ämne | Produkter avsedda för djurfoder | Maximalt innehåll i mg/kg foder (ppm) beräknat på 12 % vattenhalt |
| --- | --- | --- |
| 1. | Aldrin (11) |

Främmande ämne

Produkter avsedda för djurfoder

Maximalt innehåll i mg/kg foder (ppm) beräknat på 12 % vattenhalt

1.

Aldrin (11)

Foderråvaror och foderblandningar,

0,01 (12)

| 2. | Dieldrin (11) |
| --- | --- |

2.

Dieldrin (11)

med undantag av

| — | fett och olja |
| --- | --- |

—

fett och olja

0,1 (12)

| — | fiskfoder |
| --- | --- |

—

fiskfoder

0,02 (12)

| 3. | Kamfeklor (toxafen) – summan av indikatorkongenerna CHB 26, 50 och 62 (13) |
| --- | --- |

3.

Kamfeklor (toxafen) – summan av indikatorkongenerna CHB 26, 50 och 62 (13)

Fisk, andra vattenlevande djur och produkter framställda därav,

0,02

med undantag av

| — | fiskolja |
| --- | --- |

—

fiskolja

0,2

Helfoder för fisk

0,05

| 4. | Klordan (summan av cis- och transisomerer och av oxiklordan, uttryckt som klordan) |
| --- | --- |

4.

Klordan (summan av cis- och transisomerer och av oxiklordan, uttryckt som klordan)

Foderråvaror och foderblandningar,

0,02

med undantag av

| — | fett och olja |
| --- | --- |

—

fett och olja

0,05

| 5. | DDT (summan av DDT-, DDD- (eller TDE-) och DDE-isomerer, uttryckt som DDT) |
| --- | --- |

5.

DDT (summan av DDT-, DDD- (eller TDE-) och DDE-isomerer, uttryckt som DDT)

Foderråvaror och foderblandningar,

0,05

med undantag av

| — | fett och olja |
| --- | --- |

—

fett och olja

0,5

| 6. | Endosulfan (summan av alfa- och betaisomerer och av endosulfansulfat, uttryckt som endosulfan) |
| --- | --- |

6.

Endosulfan (summan av alfa- och betaisomerer och av endosulfansulfat, uttryckt som endosulfan)

Foderråvaror och foderblandningar,

0,1

med undantag av

| — | majs och produkter som framställs genom bearbetning därav |
| --- | --- |

—

majs och produkter som framställs genom bearbetning därav

0,2

| — | oljeväxtfröer och produkter som framställs genom bearbetning därav, utom vegetabilisk råolja |
| --- | --- |

—

oljeväxtfröer och produkter som framställs genom bearbetning därav, utom vegetabilisk råolja

0,5

| — | vegetabilisk råolja |
| --- | --- |

—

vegetabilisk råolja

1,0

| — | helfoder för fisk |
| --- | --- |

—

helfoder för fisk

0,005

| 7. | Endrin (summan av endrin och deltaketoendrin, uttryckt som endrin) |
| --- | --- |

7.

Endrin (summan av endrin och deltaketoendrin, uttryckt som endrin)

Foderråvaror och foderblandningar,

0,01

med undantag av

| — | fett och olja |
| --- | --- |

—

fett och olja

0,05

| 8. | Heptaklor (summan av heptaklor och heptaklorepoxid, uttryckt som heptaklor) |
| --- | --- |

8.

Heptaklor (summan av heptaklor och heptaklorepoxid, uttryckt som heptaklor)

Foderråvaror och foderblandningar,

0,01

med undantag av

| — | fett och olja |
| --- | --- |

—

fett och olja

0,2

| 9. | Hexaklorbensen (HCB) |
| --- | --- |

9.

Hexaklorbensen (HCB)

Foderråvaror och foderblandningar,

0,01

med undantag av

| — | fett och olja |
| --- | --- |

—

fett och olja

0,2

Hexaklorcyklohexan (HCH)

| — | alfaisomerer |
| --- | --- |

—

alfaisomerer

Foderråvaror och foderblandningar,

0,02

med undantag av

| — | fett och olja |
| --- | --- |

—

fett och olja

0,2

| — | betaisomerer |
| --- | --- |

—

betaisomerer

Foderråvaror,

0,01

med undantag av

| — | fett och olja |
| --- | --- |

—

fett och olja

0,1

Foderblandningar,

0,01

med undantag av

| — | foderblandningar för mjölkkor |
| --- | --- |

—

foderblandningar för mjölkkor

0,005

| — | gammaisomerer |
| --- | --- |

—

gammaisomerer

Foderråvaror och foderblandningar,

0,2

med undantag av

| — | fett och olja |
| --- | --- |

—

fett och olja

2,0

AVSNITT V:   DIOXINER OCH PCB

| Främmande ämne | Produkter avsedda för djurfoder | Maximalt innehåll i ng WHO-PCDD/F-TEQ/kg foder (ppt) ( (14), (15)) beräknat på 12 % vattenhalt |
| --- | --- | --- |
| 1. | Dioxiner (summan av polyklorerade dibenso-para-dioxiner [PCDD] och polyklorerade dibensofuraner [PCDF]), uttryckt i toxiska ekvivalenter enligt Världshälsoorganisationen (WHO) med användning av de av WHO fastställda TEF (toxiska ekvivalensfaktorer 1997 (17)) |

Främmande ämne

Produkter avsedda för djurfoder

Maximalt innehåll i ng WHO-PCDD/F-TEQ/kg foder (ppt) ( (14), (15)) beräknat på 12 % vattenhalt

1.

Dioxiner (summan av polyklorerade dibenso-para-dioxiner [PCDD] och polyklorerade dibensofuraner [PCDF]), uttryckt i toxiska ekvivalenter enligt Världshälsoorganisationen (WHO) med användning av de av WHO fastställda TEF (toxiska ekvivalensfaktorer 1997 (17))

Foderråvaror av vegetabiliskt ursprung,

0,75

med undantag av

| — | vegetabilisk olja och dess biprodukter |
| --- | --- |

—

vegetabilisk olja och dess biprodukter

0,75

Foderråvaror av mineraliskt ursprung

1,0

Foderråvaror av animaliskt ursprung

| — | animaliskt fett, inklusive mjölkfett och fett från ägg |
| --- | --- |

—

animaliskt fett, inklusive mjölkfett och fett från ägg

2,0

| — | andra produkter från landlevande djur, inklusive mjölk och mjölkprodukter samt ägg och äggprodukter |
| --- | --- |

—

andra produkter från landlevande djur, inklusive mjölk och mjölkprodukter samt ägg och äggprodukter

0,75

| — | fiskolja |
| --- | --- |

—

fiskolja

6,0

| — | fisk, andra vattenlevande djur och produkter framställda därav, med undantag av fiskolja och hydrolysat av fiskprotein som innehåller mer än 20 % fett (16) |
| --- | --- |

—

fisk, andra vattenlevande djur och produkter framställda därav, med undantag av fiskolja och hydrolysat av fiskprotein som innehåller mer än 20 % fett (16)

1,25

| — | hydrolysat av fiskprotein som innehåller mer än 20 % fett |
| --- | --- |

—

hydrolysat av fiskprotein som innehåller mer än 20 % fett

2,25

Fodertillsatserna kaolinlera, kalciumsulfatdihydrat, vermiculit, natrolit-fonolit, syntetiska kalciumaluminater och klinoptilolit av sedimentärt ursprung som hör till gruppen blandningar av bindemedel och klumpförebyggande medel

0,75

Fodertillsatser som hör till gruppen blandningar av spårelement

1,0

Förblandningar

1,0

Foderblandningar,

0,75

med undantag av

| — | foderblandningar för sällskapsdjur och fisk |
| --- | --- |

—

foderblandningar för sällskapsdjur och fisk

2,25

| — | foderblandningar för pälsdjur |
| --- | --- |

—

foderblandningar för pälsdjur

—

| 2. | Summan av dioxiner och dioxinlika PCB (summan av polyklorerade dibenso-para-dioxiner [PCDD], polyklorerade dibensofuraner [PCDF] och polyklorerade bifenyler [PCB]), uttryckt i toxiska ekvivalenter enligt Världshälsoorganisationen (WHO) med användning av de av WHO fastställda TEF (toxiska ekvivalensfaktorer 1997 (17)) |
| --- | --- |

2.

Summan av dioxiner och dioxinlika PCB (summan av polyklorerade dibenso-para-dioxiner [PCDD], polyklorerade dibensofuraner [PCDF] och polyklorerade bifenyler [PCB]), uttryckt i toxiska ekvivalenter enligt Världshälsoorganisationen (WHO) med användning av de av WHO fastställda TEF (toxiska ekvivalensfaktorer 1997 (17))

Foderråvaror av vegetabiliskt ursprung,

1,25

med undantag av

| — | vegetabilisk olja och dess biprodukter |
| --- | --- |

—

vegetabilisk olja och dess biprodukter

1,5

Foderråvaror av mineraliskt ursprung

1,5

Foderråvaror av animaliskt ursprung

| — | animaliskt fett, inklusive mjölkfett och fett från ägg |
| --- | --- |

—

animaliskt fett, inklusive mjölkfett och fett från ägg

3,0

| — | andra produkter från landlevande djur, inklusive mjölk och mjölkprodukter samt ägg och äggprodukter |
| --- | --- |

—

andra produkter från landlevande djur, inklusive mjölk och mjölkprodukter samt ägg och äggprodukter

1,25

| — | fiskolja |
| --- | --- |

—

fiskolja

24,0

| — | fisk, andra vattenlevande djur och produkter framställda därav, med undantag av fiskolja och hydrolysat av fiskprotein som innehåller mer än 20 % fett (16) |
| --- | --- |

—

fisk, andra vattenlevande djur och produkter framställda därav, med undantag av fiskolja och hydrolysat av fiskprotein som innehåller mer än 20 % fett (16)

4,5

| — | hydrolysat av fiskprotein som innehåller mer än 20 % fett |
| --- | --- |

—

hydrolysat av fiskprotein som innehåller mer än 20 % fett

11,0

Fodertillsatserna kaolinlera, kalciumsulfatdihydrat, vermiculit, natrolit-fonolit, syntetiska kalciumaluminater och klinoptilolit av sedimentärt ursprung som hör till gruppen blandningar av bindemedel och klumpförebyggande medel

1,5

Fodertillsatser som hör till gruppen blandningar av spårelement

1,5

Förblandningar

1,5

Foderblandningar,

1,5

med undantag av

| — | foderblandningar för sällskapsdjur och fisk |
| --- | --- |

—

foderblandningar för sällskapsdjur och fisk

7,0

| — | foderblandningar för pälsdjur |
| --- | --- |

—

foderblandningar för pälsdjur

—

AVSNITT VI:   SKADLIGA BOTANISKA ORENHETER

| Främmande ämne | Produkter avsedda för djurfoder | Maximalt innehåll i mg/kg foder (ppm) beräknat på 12 % vattenhalt |
| --- | --- | --- |
| 1. | Ogräsfrön och omalda och okrossade frukter som innehåller alkaloider, glukosider eller andra toxiska ämnen, enskilda eller tillsammans, däribland |

Främmande ämne

Produkter avsedda för djurfoder

Maximalt innehåll i mg/kg foder (ppm) beräknat på 12 % vattenhalt

1.

Ogräsfrön och omalda och okrossade frukter som innehåller alkaloider, glukosider eller andra toxiska ämnen, enskilda eller tillsammans, däribland

Foderråvaror och foderblandningar

3 000

| — | Datura sp. |
| --- | --- |

—

Datura sp.

1 000

| 2. | Crotalaria spp. |
| --- | --- |

2.

Crotalaria spp.

Foderråvaror och foderblandningar

100

| 3. | Frö och skal från Ricinus communis L., Croton tiglium L. och Abrus precatorius L. samt bearbetade produkter av dem (18), enskilda eller tillsammans. |
| --- | --- |

3.

Frö och skal från Ricinus communis L., Croton tiglium L. och Abrus precatorius L. samt bearbetade produkter av dem (18), enskilda eller tillsammans.

Foderråvaror och foderblandningar

10 (19)

| 4. | Oskalade bokollon – Fagus silvatica L. |
| --- | --- |

4.

Oskalade bokollon – Fagus silvatica L.

| 5. | Purgerbuske – Jatropha curcas L. |
| --- | --- |

5.

Purgerbuske – Jatropha curcas L.

| 6. | Indisk senap – Brassica juncea (L.) Czern. och Coss. ssp. integrifolia (West.) Thell. |
| --- | --- |

6.

Indisk senap – Brassica juncea (L.) Czern. och Coss. ssp. integrifolia (West.) Thell.

| 7. | Sareptasenap – Brassica juncea (L.) Czern. och Coss. ssp. juncea |
| --- | --- |

7.

Sareptasenap – Brassica juncea (L.) Czern. och Coss. ssp. juncea

| 8. | Kinesisk senap – Brassica juncea (L.) Czern. och Coss. ssp. juncea var. lutea Batalin |
| --- | --- |

8.

Kinesisk senap – Brassica juncea (L.) Czern. och Coss. ssp. juncea var. lutea Batalin

| 9. | Svart senap – Brassica nigra (L.) Koch |
| --- | --- |

9.

Svart senap – Brassica nigra (L.) Koch

| 10. | Etiopisk senap – Brassica carinata A. Braun |
| --- | --- |

10.

Etiopisk senap – Brassica carinata A. Braun

Foderråvaror och foderblandningar

Frö och frukter av de här förtecknade växtarterna samt bearbetade produkter av dem får bara förekomma i fodret i form av spår som inte kan bestämmas kvantitativt

| 11. | Frö från Ambrosia spp. |
| --- | --- |

11.

Frö från Ambrosia spp.

Foderråvaror

50

med undantag av

| — | hirs (korn av Panicum miliaceum L.) och sorghum (korn av Sorghum bicolor (L.) Moench s.l.) som inte ges direkt till djuren |
| --- | --- |

—

hirs (korn av Panicum miliaceum L.) och sorghum (korn av Sorghum bicolor (L.) Moench s.l.) som inte ges direkt till djuren

200

Foderblandningar som innehåller omalda korn och frön

50

AVSNITT VII:   OUNDVIKLIG KORSKONTAMINATION AV GODKÄNDA FODERTILLSATSER I FODER DE INTE ÄR AVSEDDA FÖR

| Koccidiostat | Produkter avsedda för djurfoder (20) | Maximalt innehåll i mg/kg foder (ppm) beräknat på 12 % vattenhalt |
| --- | --- | --- |
| 1. | Dekokinat |

Koccidiostat

Produkter avsedda för djurfoder (20)

Maximalt innehåll i mg/kg foder (ppm) beräknat på 12 % vattenhalt

1.

Dekokinat

Foderråvaror

0,4

Foderblandningar för

| — | värpande fåglar och kycklingar för uppfödning till värphöns > 16 veckor) |
| --- | --- |

—

värpande fåglar och kycklingar för uppfödning till värphöns > 16 veckor)

0,4

| — | slaktkycklingar under tiden före slakt då användning av dekokinat är förbjuden (karensfoder) |
| --- | --- |

—

slaktkycklingar under tiden före slakt då användning av dekokinat är förbjuden (karensfoder)

0,4

| — | andra djurarter |
| --- | --- |

—

andra djurarter

1,2

Förblandningar för användning i foder där användning av dekokinat inte är godkänd

(21)

| 2. | Diklazuril |
| --- | --- |

2.

Diklazuril

Foderråvaror

0,01

Foderblandningar för

| — | värpande fåglar, kycklingar för uppfödning till värphöns > 16 veckor) och slaktkalkoner > 12 veckor) |
| --- | --- |

—

värpande fåglar, kycklingar för uppfödning till värphöns > 16 veckor) och slaktkalkoner > 12 veckor)

0,01

| — | kaniner för slakt och avel under tiden före slakt då användning av diklazuril är förbjuden (karensfoder) |
| --- | --- |

—

kaniner för slakt och avel under tiden före slakt då användning av diklazuril är förbjuden (karensfoder)

0,01

| — | andra djurarter, utom kycklingar för uppfödning till värphöns < 16 veckor), slaktkycklingar, pärlhöns och slaktkalkoner < 12 veckor) |
| --- | --- |

—

andra djurarter, utom kycklingar för uppfödning till värphöns < 16 veckor), slaktkycklingar, pärlhöns och slaktkalkoner < 12 veckor)

0,03

Förblandningar för användning i foder där användning av diklazuril inte är godkänd

(21)

| 3. | Halofuginonhydrobromid |
| --- | --- |

3.

Halofuginonhydrobromid

Foderråvaror

0,03

Foderblandningar för

| — | värpande fåglar, kycklingar för uppfödning till värphöns och kalkoner > 12 veckor) |
| --- | --- |

—

värpande fåglar, kycklingar för uppfödning till värphöns och kalkoner > 12 veckor)

0,03

| — | slaktkycklingar och kalkoner < 12 veckor) under tiden före slakt då användning av halofuginonhydrobromid är förbjuden (karensfoder) |
| --- | --- |

—

slaktkycklingar och kalkoner < 12 veckor) under tiden före slakt då användning av halofuginonhydrobromid är förbjuden (karensfoder)

0,03

| — | andra djurarter |
| --- | --- |

—

andra djurarter

0,09

Förblandningar för användning i foder där användning av halofuginonhydrobromid inte är godkänd

(21)

| 4. | Natriumlasalocid |
| --- | --- |

4.

Natriumlasalocid

Foderråvaror

1,25

Foderblandningar för

| — | hundar, kalvar, kaniner, hästdjur, mjölkdjur, värpande fåglar, kalkoner > 16 veckor) och kycklingar för uppfödning till värphöns > 16 veckor) |
| --- | --- |

—

hundar, kalvar, kaniner, hästdjur, mjölkdjur, värpande fåglar, kalkoner > 16 veckor) och kycklingar för uppfödning till värphöns > 16 veckor)

1,25

| — | slaktkycklingar, kycklingar för uppfödning till värphöns < 16 veckor) och kalkoner < 16 veckor) under tiden före slakt då användning av natriumlasalocid är förbjuden (karensfoder) |
| --- | --- |

—

slaktkycklingar, kycklingar för uppfödning till värphöns < 16 veckor) och kalkoner < 16 veckor) under tiden före slakt då användning av natriumlasalocid är förbjuden (karensfoder)

1,25

| — | andra djurarter |
| --- | --- |

—

andra djurarter

3,75

Förblandningar för användning i foder där användning av natriumlasalocid inte är godkänd

(21)

| 5. | Maduramicinammonium alfa |
| --- | --- |

5.

Maduramicinammonium alfa

Foderråvaror

0,05

Foderblandningar för

| — | hästdjur, kaniner, kalkoner > 16 veckor), värpande fåglar och kycklingar för uppfödning till värphöns > 16 veckor) |
| --- | --- |

—

hästdjur, kaniner, kalkoner > 16 veckor), värpande fåglar och kycklingar för uppfödning till värphöns > 16 veckor)

0,05

| — | slaktkycklingar och kalkoner < 16 veckor) under tiden före slakt då användning av maduramicinammonium alfa är förbjuden (karensfoder) |
| --- | --- |

—

slaktkycklingar och kalkoner < 16 veckor) under tiden före slakt då användning av maduramicinammonium alfa är förbjuden (karensfoder)

0,05

| — | andra djurarter |
| --- | --- |

—

andra djurarter

0,15

Förblandningar för användning i foder där användning av maduramicinammonium alfa inte är godkänd

(21)

| 6. | Monensinnatrium |
| --- | --- |

6.

Monensinnatrium

Foderråvaror

1,25

Foderblandningar för

| — | hästdjur, hundar, små idisslare (får och getter), ankor, nötkreatur, mjölkkor, värpande fåglar, kycklingar för uppfödning till värphöns > 16 veckor) och kalkoner > 16 veckor) |
| --- | --- |

—

hästdjur, hundar, små idisslare (får och getter), ankor, nötkreatur, mjölkkor, värpande fåglar, kycklingar för uppfödning till värphöns > 16 veckor) och kalkoner > 16 veckor)

1,25

| — | slaktkycklingar, kycklingar för uppfödning till värphöns < 16 veckor) och kalkoner < 16 veckor) under tiden före slakt då användning av monensinnatrium är förbjuden (karensfoder) |
| --- | --- |

—

slaktkycklingar, kycklingar för uppfödning till värphöns < 16 veckor) och kalkoner < 16 veckor) under tiden före slakt då användning av monensinnatrium är förbjuden (karensfoder)

1,25

| — | andra djurarter |
| --- | --- |

—

andra djurarter

3,75

Förblandningar för användning i foder där användning av monensinnatrium inte är godkänd

(21)

| 7. | Narasin |
| --- | --- |

7.

Narasin

Foderråvaror

0,7

Foderblandningar för

| — | kalkoner, kaniner, hästdjur, värpande fåglar och kycklingar för uppfödning till värphöns > 16 veckor) |
| --- | --- |

—

kalkoner, kaniner, hästdjur, värpande fåglar och kycklingar för uppfödning till värphöns > 16 veckor)

0,7

| — | andra djurarter |
| --- | --- |

—

andra djurarter

2,1

Förblandningar för användning i foder där användning av narasin inte är godkänd

(21)

| 8. | Nicarbazin |
| --- | --- |

8.

Nicarbazin

Foderråvaror

1,25

Foderblandningar för

| — | hästdjur, värpande fåglar och kycklingar för uppfödning till värphöns > 16 veckor) |
| --- | --- |

—

hästdjur, värpande fåglar och kycklingar för uppfödning till värphöns > 16 veckor)

1,25

| — | andra djurarter |
| --- | --- |

—

andra djurarter

3,75

Förblandningar för användning i foder där användning av nicarbazin (ensamt eller i kombination med narasin) inte är godkänd

(21)

| 9. | Robenidinhydroklorid |
| --- | --- |

9.

Robenidinhydroklorid

Foderråvaror

0,7

Foderblandningar för

| — | värpande fåglar och kycklingar för uppfödning till värphöns > 16 veckor) |
| --- | --- |

—

värpande fåglar och kycklingar för uppfödning till värphöns > 16 veckor)

0,7

| — | slaktkycklingar, kaniner för slakt och avel samt kalkoner under tiden före slakt då användning robenidinhydroklorid av är förbjuden (karensfoder) |
| --- | --- |

—

slaktkycklingar, kaniner för slakt och avel samt kalkoner under tiden före slakt då användning robenidinhydroklorid av är förbjuden (karensfoder)

0,7

| — | andra djurarter |
| --- | --- |

—

andra djurarter

2,1

Förblandningar för användning i foder där användning av robenidinhydroklorid inte är godkänd

(21)

| 10. | Salinomycinnatrium |
| --- | --- |

10.

Salinomycinnatrium

Foderråvaror

0,7

Foderblandningar för

| — | hästdjur, kalkoner, värpande fåglar och kycklingar för uppfödning till värphöns (> 12 veckor) |
| --- | --- |

—

hästdjur, kalkoner, värpande fåglar och kycklingar för uppfödning till värphöns (> 12 veckor)

0,7

| — | slaktkycklingar, kycklingar för uppfödning till värphöns (< 12 veckor) och slaktkaniner under tiden före slakt då användning av salinomycinnatrium är förbjuden (karensfoder) |
| --- | --- |

—

slaktkycklingar, kycklingar för uppfödning till värphöns (< 12 veckor) och slaktkaniner under tiden före slakt då användning av salinomycinnatrium är förbjuden (karensfoder)

0,7

| — | andra djurarter |
| --- | --- |

—

andra djurarter

2,1

Förblandningar för användning i foder där användning av salinomycinnatrium inte är godkänd

(21)

| 11. | Semduramicinnatrium |
| --- | --- |

11.

Semduramicinnatrium

Foderråvaror

0,25

Foderblandningar för

| — | värpande fåglar och kycklingar för uppfödning till värphöns (> 16 veckor) |
| --- | --- |

—

värpande fåglar och kycklingar för uppfödning till värphöns (> 16 veckor)

0,25

| — | slaktkycklingar under tiden före slakt då användning av semduramicinnatrium är förbjuden (karensfoder) |
| --- | --- |

—

slaktkycklingar under tiden före slakt då användning av semduramicinnatrium är förbjuden (karensfoder)

0,25

| — | andra djurarter |
| --- | --- |

—

andra djurarter

0,75

Förblandningar för användning i foder där användning av semduramicinnatrium inte är godkänd

(21)

BILAGA II

ÅTGÄRDSGRÄNSER FÖR ATT MEDLEMSSTATER SKA INLEDA UNDERSÖKNINGAR ENLIGT ARTIKEL 4.2

| AVSNITT: | DIOXINER OCH PCB |
| --- | --- |

AVSNITT:

| Främmande ämnen | Produkter avsedda för djurfoder | Åtgärdsgräns i ng WHO-PCDD/F-TEQ/kg foder (ppt) (23), (24) beräknat på 12 % vattenhalt | Kommentarer och upplysningar, t.ex. slag av undersökning som ska genomföras |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Dioxiner (summan av polyklorerade dibenso-para-dioxiner [PCDD] och polyklorerade dibensofuraner [PCDF]), uttryckt i toxiska ekvivalenter enligt Världshälsoorganisationen (WHO) med användning av de av WHO fastställda TEF (toxiska ekvivalensfaktorer 1997 (22)) |

Främmande ämnen

Produkter avsedda för djurfoder

Åtgärdsgräns i ng WHO-PCDD/F-TEQ/kg foder (ppt) (23), (24) beräknat på 12 % vattenhalt

Kommentarer och upplysningar, t.ex. slag av undersökning som ska genomföras

1.

Dioxiner (summan av polyklorerade dibenso-para-dioxiner [PCDD] och polyklorerade dibensofuraner [PCDF]), uttryckt i toxiska ekvivalenter enligt Världshälsoorganisationen (WHO) med användning av de av WHO fastställda TEF (toxiska ekvivalensfaktorer 1997 (22))

Foderråvaror av vegetabiliskt ursprung,

0,5

(25)

med undantag av

| — | vegetabilisk olja och dess biprodukter |
| --- | --- |

—

vegetabilisk olja och dess biprodukter

0,5

(25)

Foderråvaror av mineraliskt ursprung

0,5

(25)

Foderråvaror av animaliskt ursprung

| — | animaliskt fett, inklusive mjölkfett och fett från ägg |
| --- | --- |

—

animaliskt fett, inklusive mjölkfett och fett från ägg

1,0

(25)

| — | andra produkter från landlevande djur, inklusive mjölk och mjölkprodukter samt ägg och äggprodukter |
| --- | --- |

—

andra produkter från landlevande djur, inklusive mjölk och mjölkprodukter samt ägg och äggprodukter

0,5

(25)

| — | fiskolja |
| --- | --- |

—

fiskolja

5,0

(26)

| — | fisk, andra vattenlevande djur samt produkter och biprodukter från dessa, med undantag av fiskolja och hydrolysat av fiskprotein som innehåller mer än 20 % fett (24) |
| --- | --- |

—

fisk, andra vattenlevande djur samt produkter och biprodukter från dessa, med undantag av fiskolja och hydrolysat av fiskprotein som innehåller mer än 20 % fett (24)

1,0

(26)

| — | hydrolysat av fiskprotein som innehåller mer än 20 % fett |
| --- | --- |

—

hydrolysat av fiskprotein som innehåller mer än 20 % fett

1,75

(26)

Fodertillsatser som hör till gruppen bindemedel och klumpförebyggande medel

0,5

(26)

Fodertillsatser som hör till gruppen blandningar av spårelement

0,5

(25)

Förblandningar

0,5

(25)

Foderblandningar,

0,5

(25)

med undantag av

| — | foderblandningar för sällskapsdjur och fisk |
| --- | --- |

—

foderblandningar för sällskapsdjur och fisk

1,75

(26)

| — | foderblandningar för pälsdjur |
| --- | --- |

—

foderblandningar för pälsdjur

—

| 2. | Dioxinlika PCB (summan av polyklorerade bifenyler [PCB]), uttryckt i toxiska ekvivalenter enligt Världshälsoorganisationen (WHO) med användning av de av WHO fastställda TEF (toxiska ekvivalensfaktorer 1997 (22)) |
| --- | --- |

2.

Dioxinlika PCB (summan av polyklorerade bifenyler [PCB]), uttryckt i toxiska ekvivalenter enligt Världshälsoorganisationen (WHO) med användning av de av WHO fastställda TEF (toxiska ekvivalensfaktorer 1997 (22))

Foderråvaror av vegetabiliskt ursprung,

0,35

(25)

med undantag av

| — | vegetabilisk olja och dess biprodukter |
| --- | --- |

—

vegetabilisk olja och dess biprodukter

0,5

(25)

Foderråvaror av mineraliskt ursprung

0,35

(25)

Foderråvaror av animaliskt ursprung

| — | animaliskt fett, inklusive mjölkfett och fett från ägg |
| --- | --- |

—

animaliskt fett, inklusive mjölkfett och fett från ägg

0,75

(25)

| — | andra produkter från landlevande djur, inklusive mjölk och mjölkprodukter samt ägg och äggprodukter |
| --- | --- |

—

andra produkter från landlevande djur, inklusive mjölk och mjölkprodukter samt ägg och äggprodukter

0,35

(25)

| — | fiskolja |
| --- | --- |

—

fiskolja

14,0

(26)

| — | fisk, andra vattenlevande djur och produkter framställda därav, med undantag av fiskolja och hydrolysat av fiskprotein som innehåller mer än 20 % fett (24) |
| --- | --- |

—

fisk, andra vattenlevande djur och produkter framställda därav, med undantag av fiskolja och hydrolysat av fiskprotein som innehåller mer än 20 % fett (24)

2,5

(26)

| — | hydrolysat av fiskprotein som innehåller mer än 20 % fett |
| --- | --- |

—

hydrolysat av fiskprotein som innehåller mer än 20 % fett

7,0

(26)

Fodertillsatser som hör till gruppen bindemedel och klumpförebyggande medel

0,5

(25)

Fodertillsatser som hör till gruppen blandningar av spårelement

0,35

(25)

Förblandningar

0,35

(25)

Foderblandningar,

0,5

(25)

med undantag av

| — | foderblandningar för sällskapsdjur och fisk |
| --- | --- |

—

foderblandningar för sällskapsdjur och fisk

3,5

(26)

| — | foderblandningar för pälsdjur |
| --- | --- |

—

foderblandningar för pälsdjur

—

---

(1)  Gränsvärdena avser den totala mängden arsenik.

1

(2)  På begäran av de behöriga myndigheterna måste den ansvariga aktören göra en analys för att visa att halten av oorganisk arsenik är lägre än 2 ppm. Denna analys är särskilt viktig när det gäller alger av arten Hizikia fusiforme.

2

Hizikia fusiforme

(3)  Grovfoder omfattar produkter avsedda för djurfoder såsom hö, ensilage, färskt gräs osv.

3

(4)  Gränsvärdena avser den totala mängden kvicksilver.

4

(5)  Gränsvärdena uttrycks som natriumnitrit.

5

(6)  Gränsvärdena för förblandningar har fastställts med hänsyn till de tillsatser som har de högsta halterna av bly och kadmium, men inte till olika djurarters känslighet för bly och kadmium. För att skydda djurs och människors hälsa har tillverkaren av förblandningen, i enlighet med artikel 16 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1831/2003 av den 22 september 2003 om fodertillsatser (EUT L 268, 18.10.2003, s. 29), ansvaret för att förblandningen inte bara uppfyller kraven avseende gränsvärden för förblandningar, utan också för att brukanvisningen till förblandningen uppfyller kraven avseende gränsvärden för tillskottsfoder och helfoder.

6

(7)  Gränsvärden avser en analytiska bestämning av fluor, där extraktionen utförs med saltsyra 1 N under 20 minuter vid rumstemperatur. Likvärdiga extraktionsmetoder får användas om det kan visas att extraktionsmetoden har likvärdig extraktionseffektivitet.

7

(8)  Andelen (%) fosfor i foder beräknat på 12 % vattenhalt.

8

(9)  Gränsvärdena avser endast melamin. De strukturellt närbesläktade föreningarna cyanursyra, ammelin och ammelid kommer eventuellt att tas med i gränsvärdet vid ett senare tillfälle.

9

(10)  Gränsvärdena uttrycks som allylisotiocyanat.

10

(11)  Enkla eller tillsammans, uttryckt som dieldrin.

11

(12)  Gränsvärde för aldrin och dieldrin, enkla eller tillsammans, uttryckt som dieldrin.

12

(13)  Numrering enligt Parlar, föregånget av ”CHB” eller ”Parlar”:

13

| | CHB 26: 2-endo,3-exo,5-endo,6-exo,8,8,10,10-oktoklorbornan, |
| --- | --- |

CHB 26: 2-endo,3-exo,5-endo,6-exo,8,8,10,10-oktoklorbornan,

| | CHB 50: 2-endo,3-exo,5-endo,6-exo,8,8,9,10,10-nonaklorbornan, |
| --- | --- |

CHB 50: 2-endo,3-exo,5-endo,6-exo,8,8,9,10,10-nonaklorbornan,

| | CHB 62: 2,2,5,5,8,9,9,10,10-nonaklorbornan. |
| --- | --- |

CHB 62: 2,2,5,5,8,9,9,10,10-nonaklorbornan.

(14)  Övre koncentrationer: övre koncentrationer beräknas med antagandet att alla värden av de olika kongener som ligger under bestämningsgränsen är lika med bestämningsgränsen.

14

(15)  De individuella gränsvärdena för dioxiner (PCDD/F) bör fortsätta att tillämpas tills vidare. De produkter avsedda för djurfoder som anges i punkt 1 måste under den perioden följa både gränsvärdena för dioxiner och gränsvärdena för summan av dioxiner och dioxinlika PCB.

15

(16)  Färsk fisk och andra vattenlevande djur som levereras och används direkt utan någon mellanliggande bearbetning för framställning av foder för pälsdjur är undantagna från gränsvärdena, medan ett gränsvärde på 4,0 ng WHO-PCDD/F-TEQ/kg produkt och på 8,0 ng WHO-PCDD/F-PCB-TEQ/kg produkt gäller för färsk fisk och ett gränsvärde på 25,0 ng WHO-PCDD/F-PCB-TEQ/kg produkt gäller för fisklever, vilka används för direkt utfodring av sällskapsdjur, cirkusdjur och djur i djurparker eller används som foderråvara vid tillverkningen av foder för sällskapsdjur. Produkterna eller bearbetat animaliskt protein från dessa djur (pälsdjur, sällskapsdjur, cirkusdjur och djur i djurparker) får inte komma in i livsmedelskedjan och utfodring med dem är förbjuden inom animalieproduktionen till djur som hålls, göds eller föds upp för produktion av livsmedel.

16

(17)  Av Världshälsoorganisationen (WHO) fastställda toxiska ekvivalensfaktorer (TEF) för bedömningen av risker för människor på grundval av slutsatserna från WHO:s möte i Stockholm den 15–18 juni 1997 (Van den Berg et al, ”Toxic Equivalency Factors (TEFs) for PCBs, PCDDs, PCDFs for Humans and for Wildlife”, Environmental Health Perspectives, 1998, 106(12), s. 775).

17

| Kongen | TEF-värde |
| --- | --- |
| Dibenso-p-dioxiner (PCDD) och dibensofuraner (PCDF) |
| 2,3,7,8-TCDD | 1 |
| 1,2,3,7,8-PeCDD | 1 |
| 1,2,3,4,7,8-HxCDD | 0,1 |
| 1,2,3,6,7,8-HxCDD | 0,1 |
| 1,2,3,7,8,9-HxCDD | 0,1 |
| 1,2,3,4,6,7,8-HpCDD | 0,01 |
| OCDD | 0,0001 |
| 2,3,7,8-TCDF | 0,1 |
| 1,2,3,7,8-PeCDF | 0,05 |
| 2,3,4,7,8-PeCDF | 0,5 |
| 1,2,3,4,7,8-HxCDF | 0,1 |
| 1,2,3,6,7,8-HxCDF | 0,1 |
| 1,2,3,7,8,9-HxCDF | 0,1 |
| 2,3,4,6,7,8-HxCDF | 0,1 |
| 1,2,3,4,6,7,8-HpCDF | 0,01 |
| 1,2,3,4,7,8,9-HpCDF | 0,01 |
| OCDF | 0,0001 |
| Dioxinlika PCB Non-orto PCB + Mono-orto PCB |
| | |
| Non-orto PCB |
| PCB 77 | 0,0001 |
| PCB 81 | 0,0001 |
| PCB 126 | 0,1 |
| PCB 169 | 0,01 |
| Mono-orto PCB |
| PCB 105 | 0,0001 |
| PCB 114 | 0,0005 |
| PCB 118 | 0,0001 |
| PCB 123 | 0,0001 |
| PCB 156 | 0,0005 |
| PCB 157 | 0,0005 |
| PCB 167 | 0,00001 |
| PCB 189 | 0,0001 |
| | |
| | |
| Förkortningar: ”T” = tetra, ”Pe” = penta, ”Hx” = hexa, ”Hp” = hepta, ”O” = okta, ”CDD” = klordibensodioxin, ”CDF” = klordibensofuran, ”CB” = klorbifenyl. |

Kongen

TEF-värde

Dibenso-p-dioxiner (PCDD) och dibensofuraner (PCDF)

Dibenso-p-dioxiner (PCDD) och dibensofuraner (PCDF)

2,3,7,8-TCDD

1

1,2,3,7,8-PeCDD

1

1,2,3,4,7,8-HxCDD

0,1

1,2,3,6,7,8-HxCDD

0,1

1,2,3,7,8,9-HxCDD

0,1

1,2,3,4,6,7,8-HpCDD

0,01

OCDD

0,0001

2,3,7,8-TCDF

0,1

1,2,3,7,8-PeCDF

0,05

2,3,4,7,8-PeCDF

0,5

1,2,3,4,7,8-HxCDF

0,1

1,2,3,6,7,8-HxCDF

0,1

1,2,3,7,8,9-HxCDF

0,1

2,3,4,6,7,8-HxCDF

0,1

1,2,3,4,6,7,8-HpCDF

0,01

1,2,3,4,7,8,9-HpCDF

0,01

OCDF

0,0001

Dioxinlika PCB Non-orto PCB + Mono-orto PCB

Dioxinlika PCB Non-orto PCB + Mono-orto PCB

Non-orto PCB

Non-orto PCB

PCB 77

0,0001

PCB 81

0,0001

PCB 126

0,1

PCB 169

0,01

Mono-orto PCB

Mono-orto PCB

PCB 105

0,0001

PCB 114

0,0005

PCB 118

0,0001

PCB 123

0,0001

PCB 156

0,0005

PCB 157

0,0005

PCB 167

0,00001

PCB 189

0,0001

Förkortningar: ”T” = tetra, ”Pe” = penta, ”Hx” = hexa, ”Hp” = hepta, ”O” = okta, ”CDD” = klordibensodioxin, ”CDF” = klordibensofuran, ”CB” = klorbifenyl.

(18)  I den mån det går att avgöra med mikroskopanalys.

18

(19)  Omfattar även delar av fröskal.

19

(20)  Utan att det påverkar tillämpningen av tillåtna halter enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1831/2003 (EUT L 268, 18.10.2003, s. 29).

20

(21)  Gränsvärdet för ämnet i förblandningen är den koncentration som medför en halt av ämnet på högst 50 % av de gränsvärden som fastställts för fodret när förblandningens bruksanvisning iakttas.

21

(22)  Av Världshälsoorganisationen (WHO) fastställda toxiska ekvivalensfaktorer (TEF) för bedömningen av risker för människor på grundval av slutsatserna från WHO:s möte i Stockholm den 15–18 juni 1997 (Van den Berg et al, ”Toxic Equivalency Factors (TEFs) for PCBs, PCDDs, PCDFs for Humans and for Wildlife”, Environmental Health Perspectives, 1998, 106(12), s. 775).

22

Environmental Health Perspectives

(23)  Övre koncentrationer: övre koncentrationer beräknas med antagandet att alla värden av de olika kongener som ligger under bestämningsgränsen är lika med bestämningsgränsen.

23

(24)  Kommissionen kommer att revidera dessa åtgärdsgränser samtidigt som gränsvärdena för summan av dioxiner och dioxinlika PCB revideras.

24

(25)  Identifiering av kontamineringskällan. När källan identifierats vidtas om möjligt lämpliga åtgärder för att minska eller eliminera den.

25

(26)  I många fall är det inte nödvändigt att undersöka kontamineringskällan eftersom bakgrundsnivån på många områden ligger nära eller över åtgärdsgränsen. I de fall där åtgärdsgränsen överskrids bör emellertid alla uppgifter, t.ex. provtagningsperiod, geografiskt ursprung och fiskart, registreras med tanke på framtida mätningar för att hantera förekomsten av dioxiner och dioxinlika föreningar i dessa ämnen avsedda som djurfoder.

26

| Kongen | TEF-värde |
| --- | --- |
| Dibenso-p-dioxiner (PCDD) och dibensofuraner (PCDF) |
| 2,3,7,8-TCDD | 1 |
| 1,2,3,7,8-PeCDD | 1 |
| 1,2,3,4,7,8-HxCDD | 0,1 |
| 1,2,3,6,7,8-HxCDD | 0,1 |
| 1,2,3,7,8,9-HxCDD | 0,1 |
| 1,2,3,4,6,7,8-HpCDD | 0,01 |
| OCDD | 0,0001 |
| 2,3,7,8-TCDF | 0,1 |
| 1,2,3,7,8-PeCDF | 0,05 |
| 2,3,4,7,8-PeCDF | 0,5 |
| 1,2,3,4,7,8-HxCDF | 0,1 |
| 1,2,3,6,7,8-HxCDF | 0,1 |
| 1,2,3,7,8,9-HxCDF | 0,1 |
| 2,3,4,6,7,8-HxCDF | 0,1 |
| 1,2,3,4,6,7,8-HpCDF | 0,01 |
| 1,2,3,4,7,8,9-HpCDF | 0,01 |
| OCDF | 0,0001 |
| Dioxinlika PCB Non-orto PCB + Mono-orto PCB |
| | |
| Non-orto PCB |
| PCB 77 | 0,0001 |
| PCB 81 | 0,0001 |
| PCB 126 | 0,1 |
| PCB 169 | 0,01 |
| Mono-orto PCB |
| PCB 105 | 0,0001 |
| PCB 114 | 0,0005 |
| PCB 118 | 0,0001 |
| PCB 123 | 0,0001 |
| PCB 156 | 0,0005 |
| PCB 157 | 0,0005 |
| PCB 167 | 0,00001 |
| PCB 189 | 0,0001 |
| | |
| | |
| Förkortningar: ’T’ = tetra, ’Pe’ = penta, ’Hx’ = hexa, ’Hp’ = hepta, ’O’ = okta, ’CDD’ = klordibensodioxin, ’CDF’ = klordibensofuran, ’CB’ = klorbifenyl. |

Kongen

TEF-värde

Dibenso-p-dioxiner (PCDD) och dibensofuraner (PCDF)

Dibenso-p-dioxiner (PCDD) och dibensofuraner (PCDF)

2,3,7,8-TCDD

1

1,2,3,7,8-PeCDD

1

1,2,3,4,7,8-HxCDD

0,1

1,2,3,6,7,8-HxCDD

0,1

1,2,3,7,8,9-HxCDD

0,1

1,2,3,4,6,7,8-HpCDD

0,01

OCDD

0,0001

2,3,7,8-TCDF

0,1

1,2,3,7,8-PeCDF

0,05

2,3,4,7,8-PeCDF

0,5

1,2,3,4,7,8-HxCDF

0,1

1,2,3,6,7,8-HxCDF

0,1

1,2,3,7,8,9-HxCDF

0,1

2,3,4,6,7,8-HxCDF

0,1

1,2,3,4,6,7,8-HpCDF

0,01

1,2,3,4,7,8,9-HpCDF

0,01

OCDF

0,0001

Dioxinlika PCB Non-orto PCB + Mono-orto PCB

Dioxinlika PCB Non-orto PCB + Mono-orto PCB

Non-orto PCB

Non-orto PCB

PCB 77

0,0001

PCB 81

0,0001

PCB 126

0,1

PCB 169

0,01

Mono-orto PCB

Mono-orto PCB

PCB 105

0,0001

PCB 114

0,0005

PCB 118

0,0001

PCB 123

0,0001

PCB 156

0,0005

PCB 157

0,0005

PCB 167

0,00001

PCB 189

0,0001

Förkortningar: ’T’ = tetra, ’Pe’ = penta, ’Hx’ = hexa, ’Hp’ = hepta, ’O’ = okta, ’CDD’ = klordibensodioxin, ’CDF’ = klordibensofuran, ’CB’ = klorbifenyl.

---

| 17.6.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 159/25 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 159/25

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 575/2011

av den 16 juni 2011

om en förteckning över foderråvaror

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 767/2009 av den 13 juli 2009 om utsläppande på marknaden och användning av foder, om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1831/2003 och om upphävande av rådets direktiv 79/373/EEG, kommissionens direktiv 80/511/EEG, rådets direktiv 82/471/EEG, 83/228/EEG, 93/74/EEG, 93/113/EG och 96/25/EG samt kommissionens beslut 2004/217/EG (1), särskilt artikel 26.2 och 26.3, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens förordning (EU) nr 242/2010 av den 19 mars 2010 om upprättande av en gemenskapsförteckning över foderråvaror (2) fastställdes den första utgåvan av förteckningen över foderråvaror. Den består av en förteckning över foderråvaror som redan förtecknas i del B i bilagan till direktiv 96/25/EG, av kolumnerna 2, 3 och 4 i bilagan till direktiv 82/471/EEG samt av en ordlista som avlöser del A.IV i bilagan till direktiv 96/25/EG. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens förordning (EU) nr 242/2010 av den 19 mars 2010 om upprättande av en gemenskapsförteckning över foderråvaror (2) fastställdes den första utgåvan av förteckningen över foderråvaror. Den består av en förteckning över foderråvaror som redan förtecknas i del B i bilagan till direktiv 96/25/EG, av kolumnerna 2, 3 och 4 i bilagan till direktiv 82/471/EEG samt av en ordlista som avlöser del A.IV i bilagan till direktiv 96/25/EG.

| (2) | Företrädare för de europeiska foderbranscherna har i samråd med andra berörda parter, i samarbete med de behöriga nationella myndigheterna och med beaktande av såväl relevanta erfarenheter från yttranden avgivna av Europeiska livsmedelsmyndigheten som den vetenskapliga och tekniska utvecklingen utarbetat ändringar av förordning (EU) nr 242/2010. Dessa ändringar rör såväl nya poster som förbättringar av befintliga poster. |
| --- | --- |

(2)

Företrädare för de europeiska foderbranscherna har i samråd med andra berörda parter, i samarbete med de behöriga nationella myndigheterna och med beaktande av såväl relevanta erfarenheter från yttranden avgivna av Europeiska livsmedelsmyndigheten som den vetenskapliga och tekniska utvecklingen utarbetat ändringar av förordning (EU) nr 242/2010. Dessa ändringar rör såväl nya poster som förbättringar av befintliga poster.

| (3) | Kommissionen har utvärderat de förelagda ändringarna, kontrollerat att förfarandet i artikel 26 i förordning (EG) nr 767/2009 har följts och kraven i samma artikel uppfylls väl, och godkänner ändringarna så som de ändrats under utvärderingen. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen har utvärderat de förelagda ändringarna, kontrollerat att förfarandet i artikel 26 i förordning (EG) nr 767/2009 har följts och kraven i samma artikel uppfylls väl, och godkänner ändringarna så som de ändrats under utvärderingen.

| (4) | Mot bakgrund av det mycket stora antalet ändringar av förordning (EU) nr 242/2010 bör den förordningen upphävas och ersättas, så att förteckningen blir enhetlig och tydlig och dess användning förenklas. |
| --- | --- |

(4)

Mot bakgrund av det mycket stora antalet ändringar av förordning (EU) nr 242/2010 bör den förordningen upphävas och ersättas, så att förteckningen blir enhetlig och tydlig och dess användning förenklas.

| (5) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(5)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den förteckning över foderråvaror som avses i artikel 24 i förordning (EG) nr 767/2009 upprättas härmed i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Förordning (EU) nr 242/2010 ska upphöra att gälla.

Hänvisningar till den upphävda förordningen ska anses som hänvisningar till den här förordningen.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 16 juni 2011.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 229, 1.9.2009, s. 1.

1

(2)  EUT L 77, 24.3.2010, s. 17.

2

---

BILAGA

FÖRTECKNING ÖVER FODERRÅVAROR

DEL A

Allmänna bestämmelser

| 1. | Användningen av denna förteckning av foderföretagare ska vara frivillig. En benämning på en foderråvara som är uppförd i del C får dock endast användas om foderråvaran i fråga uppfyller kraven i den berörda posten. |
| --- | --- |

1.

Användningen av denna förteckning av foderföretagare ska vara frivillig. En benämning på en foderråvara som är uppförd i del C får dock endast användas om foderråvaran i fråga uppfyller kraven i den berörda posten.

| 2. | Alla poster i förteckningen över foderråvaror i del C ska följa restriktionerna rörande användning av foderråvaror i den relevanta unionslagstiftningen. Foderföretagare som använder en foderråvara som är uppförd i förteckningen ska se till att den uppfyller kraven i artikel 4 i förordning (EG) nr 767/2009. |
| --- | --- |

2.

Alla poster i förteckningen över foderråvaror i del C ska följa restriktionerna rörande användning av foderråvaror i den relevanta unionslagstiftningen. Foderföretagare som använder en foderråvara som är uppförd i förteckningen ska se till att den uppfyller kraven i artikel 4 i förordning (EG) nr 767/2009.

| 3. | Enligt den goda praxis som avses i artikel 4 i förordning (EG) nr 183/2005 ska foderråvaror vara fria dels från kemiska orenheter som härrör från framställningsprocessen, dels från processhjälpmedel, såvida inte en högsta tillåten halt fastställs i förteckningen. |
| --- | --- |

3.

Enligt den goda praxis som avses i artikel 4 i förordning (EG) nr 183/2005 ska foderråvaror vara fria dels från kemiska orenheter som härrör från framställningsprocessen, dels från processhjälpmedel, såvida inte en högsta tillåten halt fastställs i förteckningen.

| 4. | En foderråvaras botaniska renhet får inte vara lägre än 95 %. Halten av botaniska orenheter såsom rester av andra oljehaltiga frön eller frukter från tidigare framställningsprocesser får dock inte överstiga 0,5 % för varje typ av oljehaltiga frön eller frukter. Om dessa allmänna regler frångås ska det fastställas en specifik halt i förteckningen över foderråvaror i del C. |
| --- | --- |

4.

En foderråvaras botaniska renhet får inte vara lägre än 95 %. Halten av botaniska orenheter såsom rester av andra oljehaltiga frön eller frukter från tidigare framställningsprocesser får dock inte överstiga 0,5 % för varje typ av oljehaltiga frön eller frukter. Om dessa allmänna regler frångås ska det fastställas en specifik halt i förteckningen över foderråvaror i del C.

| 5. | Den allmänna benämningen eller tilläggsbeskrivningen på en eller flera av de bearbetningsmetoder som är uppförda i den sista kolumnen i ordlistan över bearbetningsmetoder i del B kan fogas till foderråvarans benämning för att visa att den har gått igenom den eller de berörda processerna. |
| --- | --- |

5.

Den allmänna benämningen eller tilläggsbeskrivningen på en eller flera av de bearbetningsmetoder som är uppförda i den sista kolumnen i ordlistan över bearbetningsmetoder i del B kan fogas till foderråvarans benämning för att visa att den har gått igenom den eller de berörda processerna.

| 6. | Om framställningsprocessen för en foderråvara skiljer sig från beskrivningen av den berörda bearbetningsmetoden i ordlistan över bearbetningsmetoder i del B, ska framställningsprocessen framgå av beskrivningen av den berörda foderråvaran. |
| --- | --- |

6.

Om framställningsprocessen för en foderråvara skiljer sig från beskrivningen av den berörda bearbetningsmetoden i ordlistan över bearbetningsmetoder i del B, ska framställningsprocessen framgå av beskrivningen av den berörda foderråvaran.

| 7. | För ett antal foderråvaror får synonymer användas. Dessa synonymer anförs inom hakparentes i kolumnen ”Benämning” för den post som gäller den berörda foderråvaran i förteckningen över foderråvaror i del C. |
| --- | --- |

7.

För ett antal foderråvaror får synonymer användas. Dessa synonymer anförs inom hakparentes i kolumnen ”Benämning” för den post som gäller den berörda foderråvaran i förteckningen över foderråvaror i del C.

| 8. | I beskrivningen av foderråvaror i förteckningen över foderråvaror i del C används ordet ”produkt” i stället för ”biprodukt”, för att avspegla marknadssituationen och språkbruket hos foderföretagarna och framhäva foderråvarornas kommersiella värde. |
| --- | --- |

8.

I beskrivningen av foderråvaror i förteckningen över foderråvaror i del C används ordet ”produkt” i stället för ”biprodukt”, för att avspegla marknadssituationen och språkbruket hos foderföretagarna och framhäva foderråvarornas kommersiella värde.

| 9. | Det botaniska namnet på en viss växt har endast tagits med i beskrivningen i den första posten rörande den växten i förteckningen över foderråvaror i del C. |
| --- | --- |

9.

Det botaniska namnet på en viss växt har endast tagits med i beskrivningen i den första posten rörande den växten i förteckningen över foderråvaror i del C.

| 10. | Den obligatoriska märkningen av de analytiska beståndsdelarna i en viss foderråvara i förteckningen grundar sig på om en viss produkt innehåller höga koncentrationer av en viss beståndsdel eller om framställningsprocessen har ändrat produktens näringsmässiga egenskaper. |
| --- | --- |

10.

Den obligatoriska märkningen av de analytiska beståndsdelarna i en viss foderråvara i förteckningen grundar sig på om en viss produkt innehåller höga koncentrationer av en viss beståndsdel eller om framställningsprocessen har ändrat produktens näringsmässiga egenskaper.

| 11. | I artikel 15 g i förordning (EG) nr 767/2009, jämförd med punkt 6 i bilaga I till samma förordning, fastställs märkningskrav i fråga om vattenhalt. I artikel 16.1 b i den förordningen, jämförd med dess bilaga V, fastställs märkningskrav för andra analytiska beståndsdelar. Enligt punkt 5 i bilaga I till förordning (EG) nr 767/2009 ska dessutom mängden aska som inte kan lösas i saltsyra anges om den överstiger 2,2 % i allmänhet eller, för vissa foderråvaror, om den överstiger den gräns som fastställs i det berörda avsnittet i bilaga V till den förordningen. Några av posterna i förteckningen över foderråvaror i del C avviker emellertid från dessa regler på följande vis:






  a) | De obligatoriska märkningsuppgifterna rörande de analytiska beståndsdelarna i förteckningen över foderråvaror i del C ska ersätta de obligatoriska märkningsuppgifter i det berörda avsnittet i bilaga V till förordning (EG) nr 767/2009. |
| --- | --- | --- |

11.

I artikel 15 g i förordning (EG) nr 767/2009, jämförd med punkt 6 i bilaga I till samma förordning, fastställs märkningskrav i fråga om vattenhalt. I artikel 16.1 b i den förordningen, jämförd med dess bilaga V, fastställs märkningskrav för andra analytiska beståndsdelar. Enligt punkt 5 i bilaga I till förordning (EG) nr 767/2009 ska dessutom mängden aska som inte kan lösas i saltsyra anges om den överstiger 2,2 % i allmänhet eller, för vissa foderråvaror, om den överstiger den gräns som fastställs i det berörda avsnittet i bilaga V till den förordningen. Några av posterna i förteckningen över foderråvaror i del C avviker emellertid från dessa regler på följande vis:

a)

De obligatoriska märkningsuppgifterna rörande de analytiska beståndsdelarna i förteckningen över foderråvaror i del C ska ersätta de obligatoriska märkningsuppgifter i det berörda avsnittet i bilaga V till förordning (EG) nr 767/2009.

| b) | Om kolumnen för obligatoriska märkningsuppgifter i förteckningen över foderråvaror i del C har lämnats tom för de analytiska beståndsdelar som enligt det berörda avsnittet i bilaga V till förordning (EG) nr 767/2009 skulle behöva anges, behöver ingen av dessa beståndsdelar märkas. Om det för aska som inte kan lösas i saltsyra inte har fastställts någon mängd i del C i förteckningen över foderråvaror, ska mängden anges om den överstiger 2,2 %. |
| --- | --- |

b)

Om kolumnen för obligatoriska märkningsuppgifter i förteckningen över foderråvaror i del C har lämnats tom för de analytiska beståndsdelar som enligt det berörda avsnittet i bilaga V till förordning (EG) nr 767/2009 skulle behöva anges, behöver ingen av dessa beståndsdelar märkas. Om det för aska som inte kan lösas i saltsyra inte har fastställts någon mängd i del C i förteckningen över foderråvaror, ska mängden anges om den överstiger 2,2 %.

| c) | Om det har fastställts ett eller flera specifika värden för vattenhalt i kolumnen ”Obligatoriska märkningsuppgifter” i förteckningen över foderråvaror i del C, gäller dessa värden i stället för värdena i punkt 6 i bilaga I till förordning (EG) nr 767/2009. Om vattenhalten ligger under 14 % är det dock inte obligatoriskt att ange denna. Om det inte har fastställts någon specifik vattenhalt i den kolumnen ska punkt 6 i bilaga I till förordning (EG) nr 767/2009 tillämpas. |
| --- | --- |

c)

Om det har fastställts ett eller flera specifika värden för vattenhalt i kolumnen ”Obligatoriska märkningsuppgifter” i förteckningen över foderråvaror i del C, gäller dessa värden i stället för värdena i punkt 6 i bilaga I till förordning (EG) nr 767/2009. Om vattenhalten ligger under 14 % är det dock inte obligatoriskt att ange denna. Om det inte har fastställts någon specifik vattenhalt i den kolumnen ska punkt 6 i bilaga I till förordning (EG) nr 767/2009 tillämpas.

| 12. | ”Av teknisk kvalitet” innebär att ett ämne har framställts i en kontrollerad kemisk eller fysisk process som uppfyller de relevanta kraven i unionens foderlagstiftning. |
| --- | --- |

12.

”Av teknisk kvalitet” innebär att ett ämne har framställts i en kontrollerad kemisk eller fysisk process som uppfyller de relevanta kraven i unionens foderlagstiftning.

| 13. | En foderföretagare som hävdar att en foderråvara har fler egenskaper än dem som anges i kolumnen ”Beskrivning” i förteckningen över foderråvaror i del C ska uppfylla kraven i artikel 13 i förordning (EG) nr 767/2009. Foderråvaror kan dessutom uppfylla särskilda näringsbehov enligt artiklarna 9 och 10 i förordning (EG) nr 767/2009. |
| --- | --- |

13.

En foderföretagare som hävdar att en foderråvara har fler egenskaper än dem som anges i kolumnen ”Beskrivning” i förteckningen över foderråvaror i del C ska uppfylla kraven i artikel 13 i förordning (EG) nr 767/2009. Foderråvaror kan dessutom uppfylla särskilda näringsbehov enligt artiklarna 9 och 10 i förordning (EG) nr 767/2009.

DEL B

Ordlista för bearbetningsmetoder

| | Bearbetningsmetod | Definition | Benämning/Tilläggsbeskrivning |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Luftfraktionering | Avskiljning av partiklar med hjälp av en luftström. | Luftfraktionerad |
| 2 | Aspiration | Bearbetningsmetod för att avlägsna stoft, fina partiklar och spannmålsdamm under förflyttning av spannmål med hjälp av en luftström. | Aspirerad |
| 3 | Blanchering | Bearbetningsmetod bestående av värmebehandling av ett organiskt ämne genom kokning eller ångkokning för att denaturera naturliga enzymer, mjuka upp vävnad och avlägsna råa smakämnen, följd av nedsänkning i kallt vatten för att kokningen ska avstanna. | Blancherad |
| 4 | Blekning | Avlägsnande av naturligt förekommande färg. | Blekt |
| 5 | Nedkylning | Sänkning av temperaturen under omgivande temperatur men över fryspunkten för att främja hållbarheten. | Kyld |
| 6 | Hackning | Reduktion av partikelstorleken med hjälp av en eller flera knivar. | Hackad |
| 7 | Rensning | Avlägsnande av föremål (föroreningar, t.ex. stenar) eller växtdelar, t.ex. lösa stråpartiklar, fröskal eller ogräs. | Rensad / Sorterad |
| 8 | Koncentrering (1) | Ökning av halten av vissa ämnen genom avlägsnande av vatten och/eller andra beståndsdelar. | Koncentrat |
| 9 | Kondensering | Ett ämnes övergång från gasformigt till flytande. | Kondenserad |
| 10 | Kokning | Tillförsel av värme för att förändra de fysiska och kemiska egenskaperna hos foderråvaror. | Kokt |
| 11 | Krossning | Mekanisk reduktion av partikelstorleken via en kross. | Krossad |
| 12 | Kristallisering | Rening genom bildande av fasta kristaller från en vätskelösning. Orenheter i vätskan binds vanligen inte i kristallens gitterstruktur. | Kristalliserad |
| 13 | Skalning (2) | Fullständigt eller partiellt borttagande av de yttersta skikten på sädeskorn och frön, frukter, nötter etc. | Skalad, delvis skalad |
| 14 | Borttagning av hinna / Spritning | Avlägsnande av de yttre skalen på bönor, sädeskorn och frön, vanligen på mekanisk väg. | Borttagen hinna eller spritad |
| 15 | Depektinisering | Extraktion av pektiner från en foderråvara. | Depektiniserad |
| 16 | Uttorkning | Bearbetningsmetod där fukt extraheras. | Torkad |
| 17 | Avslemning | Bearbetningsmetod för att avlägsna slemlagret på ytan. | Avslemmad |
| 18 | Avsockring | Fullständigt eller partiellt avlägsnande av mono- eller disackarider från melass och andra ämnen som innehåller socker på kemisk eller mekanisk väg. | Avsockrad, delvis avsockrad |
| 19 | Avgiftning | Bearbetningsmetod för att förstöra giftiga föroreningar eller reducera deras koncentration. | Avgiftad |
| 20 | Destillering | Fraktionering av vätskor genom kokning och insamling av den kondenserade ångan i en separat behållare. | Destillerad |
| 21 | Torkning | Dehydrering på naturlig eller artificiell väg. | Torkad (i solen eller artificiellt) |
| 22 | Ensilering | Lagring av foderråvaror i en silo, eventuellt med tillsättning av konserveringsmedel eller med hjälp av anaeroba förhållanden, eventuellt med ensileringstillsatser. | Ensilerad |
| 23 | Avdunstning | Reducering av vatteninnehållet. | Avdunstad |
| 24 | Expandering | Termisk process där kraftig förångning av produktens vatteninnehåll leder till att produkten öppnas upp. | Expanderad |
| 25 | Oljeutvinning genom pressning | Avlägsnande av olja/fett genom pressning. | Expeller/presskaka och olja/fett |
| 26 | Extraktion | Avlägsnande av fett/olja antingen med hjälp av antingen ett organiskt lösningsmedel eller en vattenlösning med socker eller andra vattenlösliga beståndsdelar. | Extraherat mjöl och fett/olja, melass/pressmassa och socker eller andra vattenlösliga beståndsdelar |
| 27 | Extrudering | Termisk process där kraftig förångning av produktens vatteninnehåll leder till att produkten slits upp, samtidigt som produkten formas genom att den passerar genom en öppning. | Extruderad |
| 28 | Fermentering | Bearbetningsmetod där mikroorganismer såsom bakterier, svamp eller jästsvampar framställs eller används för att förändra materials kemiska sammansättning/egenskaper. | Fermenterad |
| 29 | Fi1trering | Avskiljning av en blandning av flytande och fasta material genom att vätskan passerar genom ett poröst medium eller ett membran. | Filtrerad |
| 30 | Omvandling till flingor | Valsning av en fuktig råvara som värmebehandlats. | Flingor |
| 31 | Mjölframställning | Reducering av partikelstorleken hos torra korn och underlättande av fraktionering (främst mjöl, kli och fodermjöl). | Mjöl, kli, fodermjöl (3), skalmjöl |
| 32 | Fraktionering | Avskiljning av fragment av foderråvaror genom siktning och/eller med hjälp av en luftström som avlägsnar de lättare skaldelarna. | Fraktionerad |
| 33 | Fragmentering | Krossning av foderråvaror till fragment. | Fragmenterad |
| 34 | Stekning | Beredning av foderråvaror i olja eller fett. | Stekt |
| 35 | Gelning / Gelatinering | Bearbetningsmetod för att bilda en gel, ett fast geléartat material med egenskaper som varierar från mjukt och svagt till hårt och segt, vanligtvis med hjälp av geleringsmedel. | Gelatinerad |
| 36 | Granulering | Behandling av foderråvaror för att erhålla en särskild partikelstorlek och konsistens. | Granulerad |
| 37 | Malning | Reduktion av fasta foderråvarors partikelstorlek genom en torr eller våt bearbetning. | Mald |
| 38 | Värmebehandling | Värmebehandlingar som utförs under särskilda förhållanden. | Värmebehandlad |
| 39 | Hydrogenering | Omvandling med hjälp av en katalysator av omättade glycerider till mättade glycerider (av oljor och fetter) eller fria fettsyror, eller av reducerande sockerarter till motsvarande polyoler. | Hydrogenerad, delvis hydrogenerad |
| 40 | Hydrolys | Reduktion av molekylstorlek genom lämplig behandling med vatten och antingen enzymer eller syra/lut. | Hydrolyserad |
| 41 | Förvätskning | Övergång från en fast eller gasformig fas till en vätska. | Förvätskad |
| 42 | Maceration | Reduktion av foderråvarors storlek på mekanisk väg, ofta med tillsats av vatten eller andra vätskor. | Macererad |
| 43 | Mältning | Få spannmål att börja gro för att aktivera naturligt förekommande enzymer som kan bryta ner stärkelse till jäsbara kolhydrater och proteiner till aminosyror och peptider. | Mältad |
| 44 | Smältning | Övergång från en fast till en flytande fas genom tillförsel av värme. | Smält |
| 45 | Mikronisering | Minskning av den genomsnittliga partikeldiametern hos ett fast material till mikrometerskalan. | Mikroniserad |
| 46 | Förkokning | Partiell beredning genom ett kort uppkok. | Förkokt |
| 47 | Pastörisering | Upphettning till en viss temperatur under en fastställd tidsrymd för att eliminera skadliga mikroorganismer, följ av snabb nedkylning. | Pastöriserad |
| 48 | Skalning | Avlägsnande av skalet från frukter och grönsaker. | Skalad |
| 49 | Pelletering | Sammanpressning genom ett munstycke. | Pellets, pelleterad |
| 50 | Polering | Polering av skalade korn, t.ex. ris, genom rotation i trummor, vilket gör kornet ljust och blankt. | Polerad |
| 51 | Förklistring | Förändring av stärkelsen för att väsentligt öka dess förmåga att svälla i kallt vatten. | Förklistrad (4), svälld |
| 52 | Pressning (5) | Fysiskt avlägsnande av vätskor såsom fett, olja, vatten eller saft från fasta material. | Expeller/presskaka (oljehaltiga material)
  Pressmassa, pressrester (frukter osv.)
  Pressad betmassa (sockerbeta) |
| 53 | Raffinering | Fullständigt eller partiellt avlägsnande av orenheter eller oönskade beståndsdelar på kemisk eller fysisk väg. | Raffinerad, delvis raffinerad |
| 54 | Rostning | Upphettning av foderråvaror i torrt tillstånd för att förbättra dess smältbarhet, öka färgen och/eller reducera naturligt förekommande näringshämmande faktorer. | Rostad |
| 55 | Valsning | Reduktion av partikelstorleken genom att foderråvarorna, t.ex. spannmål, passerar mellan valspar. | Valsad |
| 56 | Skydd mot nedbrytning i våmmen | Bearbetningsmetod som genom antingen en fysisk behandling med hjälp av värme, tryck, ånga och kombinationer av sådana behandlingar och/eller genom processhjälpmedel syftar till att skydda näringsämnena mot nedbrytning i våmmen. | Skyddad mot nedbrytning i våmmen |
| 57 | Siktning / Sållning | Avskiljning av partiklar av olika storlek genom att låta foderråvarorna passera genom en eller flera såll samtidigt som det skakas eller hälls över sållets yta. | Siktad, sållad |
| 58 | Skumning | Separering av det flytande översta lagret av en vätska på mekanisk väg, t.ex. mjölkfett. | Skummad |
| 59 | Skivning | Foderråvarorna skärs i platta bitar. | Skivad |
| 60 | Blötläggning / Stöpning | Fuktning och uppmjukning av foderråvaror, vanligtvis frön, för att reducera beredningstiden, underlätta avlägsnandet av fröskal, främja vattenupptaget för att aktivera groningsprocessen eller reducera koncentrationen av naturligt förekommande näringshämmande faktorer. | Blötlagd / Stöpt |
| 61 | Sprejtorkning | Reduktion av vattenhalten i en vätska genom att finfördela foderråvaran till en aerosol för att öka dess yta i förhållande till vikten och därefter utsätta den för en varmluftström. | Sprejtorkad |
| 62 | Ångkokning | Användning av ånga under tryck för uppvärmning och beredning för att förbättra foderråvarans smältbarhet. | Ångkokt |
| 63 | Rostning | Upphettning med hjälp av torr värme, vanligtvis tillämpad på oljefrön, t.ex. för att reducera eller avlägsna naturligt förekommande näringshämmande faktorer. | Rostad |
| 64 | Ultrafiltrering | Filtrering av vätskor genom ett membran som är genomsläppligt endast för små molekyler. | Ultrafiltrerad |

Bearbetningsmetod

Definition

Benämning/Tilläggsbeskrivning

1

Luftfraktionering

Avskiljning av partiklar med hjälp av en luftström.

Luftfraktionerad

2

Aspiration

Bearbetningsmetod för att avlägsna stoft, fina partiklar och spannmålsdamm under förflyttning av spannmål med hjälp av en luftström.

Aspirerad

3

Blanchering

Bearbetningsmetod bestående av värmebehandling av ett organiskt ämne genom kokning eller ångkokning för att denaturera naturliga enzymer, mjuka upp vävnad och avlägsna råa smakämnen, följd av nedsänkning i kallt vatten för att kokningen ska avstanna.

Blancherad

4

Blekning

Avlägsnande av naturligt förekommande färg.

Blekt

5

Nedkylning

Sänkning av temperaturen under omgivande temperatur men över fryspunkten för att främja hållbarheten.

Kyld

6

Hackning

Reduktion av partikelstorleken med hjälp av en eller flera knivar.

Hackad

7

Rensning

Avlägsnande av föremål (föroreningar, t.ex. stenar) eller växtdelar, t.ex. lösa stråpartiklar, fröskal eller ogräs.

Rensad / Sorterad

8

Koncentrering (1)

Ökning av halten av vissa ämnen genom avlägsnande av vatten och/eller andra beståndsdelar.

Koncentrat

9

Kondensering

Ett ämnes övergång från gasformigt till flytande.

Kondenserad

10

Kokning

Tillförsel av värme för att förändra de fysiska och kemiska egenskaperna hos foderråvaror.

Kokt

11

Krossning

Mekanisk reduktion av partikelstorleken via en kross.

Krossad

12

Kristallisering

Rening genom bildande av fasta kristaller från en vätskelösning. Orenheter i vätskan binds vanligen inte i kristallens gitterstruktur.

Kristalliserad

13

Skalning (2)

Fullständigt eller partiellt borttagande av de yttersta skikten på sädeskorn och frön, frukter, nötter etc.

Skalad, delvis skalad

14

Borttagning av hinna / Spritning

Avlägsnande av de yttre skalen på bönor, sädeskorn och frön, vanligen på mekanisk väg.

Borttagen hinna eller spritad

15

Depektinisering

Extraktion av pektiner från en foderråvara.

Depektiniserad

16

Uttorkning

Bearbetningsmetod där fukt extraheras.

Torkad

17

Avslemning

Bearbetningsmetod för att avlägsna slemlagret på ytan.

Avslemmad

18

Avsockring

Fullständigt eller partiellt avlägsnande av mono- eller disackarider från melass och andra ämnen som innehåller socker på kemisk eller mekanisk väg.

Avsockrad, delvis avsockrad

19

Avgiftning

Bearbetningsmetod för att förstöra giftiga föroreningar eller reducera deras koncentration.

Avgiftad

20

Destillering

Fraktionering av vätskor genom kokning och insamling av den kondenserade ångan i en separat behållare.

Destillerad

21

Torkning

Dehydrering på naturlig eller artificiell väg.

Torkad (i solen eller artificiellt)

22

Ensilering

Lagring av foderråvaror i en silo, eventuellt med tillsättning av konserveringsmedel eller med hjälp av anaeroba förhållanden, eventuellt med ensileringstillsatser.

Ensilerad

23

Avdunstning

Reducering av vatteninnehållet.

Avdunstad

24

Expandering

Termisk process där kraftig förångning av produktens vatteninnehåll leder till att produkten öppnas upp.

Expanderad

25

Oljeutvinning genom pressning

Avlägsnande av olja/fett genom pressning.

Expeller/presskaka och olja/fett

26

Extraktion

Avlägsnande av fett/olja antingen med hjälp av antingen ett organiskt lösningsmedel eller en vattenlösning med socker eller andra vattenlösliga beståndsdelar.

Extraherat mjöl och fett/olja, melass/pressmassa och socker eller andra vattenlösliga beståndsdelar

27

Extrudering

Termisk process där kraftig förångning av produktens vatteninnehåll leder till att produkten slits upp, samtidigt som produkten formas genom att den passerar genom en öppning.

Extruderad

28

Fermentering

Bearbetningsmetod där mikroorganismer såsom bakterier, svamp eller jästsvampar framställs eller används för att förändra materials kemiska sammansättning/egenskaper.

Fermenterad

29

Fi1trering

Avskiljning av en blandning av flytande och fasta material genom att vätskan passerar genom ett poröst medium eller ett membran.

Filtrerad

30

Omvandling till flingor

Valsning av en fuktig råvara som värmebehandlats.

Flingor

31

Mjölframställning

Reducering av partikelstorleken hos torra korn och underlättande av fraktionering (främst mjöl, kli och fodermjöl).

Mjöl, kli, fodermjöl (3), skalmjöl

32

Fraktionering

Avskiljning av fragment av foderråvaror genom siktning och/eller med hjälp av en luftström som avlägsnar de lättare skaldelarna.

Fraktionerad

33

Fragmentering

Krossning av foderråvaror till fragment.

Fragmenterad

34

Stekning

Beredning av foderråvaror i olja eller fett.

Stekt

35

Gelning / Gelatinering

Bearbetningsmetod för att bilda en gel, ett fast geléartat material med egenskaper som varierar från mjukt och svagt till hårt och segt, vanligtvis med hjälp av geleringsmedel.

Gelatinerad

36

Granulering

Behandling av foderråvaror för att erhålla en särskild partikelstorlek och konsistens.

Granulerad

37

Malning

Reduktion av fasta foderråvarors partikelstorlek genom en torr eller våt bearbetning.

Mald

38

Värmebehandling

Värmebehandlingar som utförs under särskilda förhållanden.

Värmebehandlad

39

Hydrogenering

Omvandling med hjälp av en katalysator av omättade glycerider till mättade glycerider (av oljor och fetter) eller fria fettsyror, eller av reducerande sockerarter till motsvarande polyoler.

Hydrogenerad, delvis hydrogenerad

40

Hydrolys

Reduktion av molekylstorlek genom lämplig behandling med vatten och antingen enzymer eller syra/lut.

Hydrolyserad

41

Förvätskning

Övergång från en fast eller gasformig fas till en vätska.

Förvätskad

42

Maceration

Reduktion av foderråvarors storlek på mekanisk väg, ofta med tillsats av vatten eller andra vätskor.

Macererad

43

Mältning

Få spannmål att börja gro för att aktivera naturligt förekommande enzymer som kan bryta ner stärkelse till jäsbara kolhydrater och proteiner till aminosyror och peptider.

Mältad

44

Smältning

Övergång från en fast till en flytande fas genom tillförsel av värme.

Smält

45

Mikronisering

Minskning av den genomsnittliga partikeldiametern hos ett fast material till mikrometerskalan.

Mikroniserad

46

Förkokning

Partiell beredning genom ett kort uppkok.

Förkokt

47

Pastörisering

Upphettning till en viss temperatur under en fastställd tidsrymd för att eliminera skadliga mikroorganismer, följ av snabb nedkylning.

Pastöriserad

48

Skalning

Avlägsnande av skalet från frukter och grönsaker.

Skalad

49

Pelletering

Sammanpressning genom ett munstycke.

Pellets, pelleterad

50

Polering

Polering av skalade korn, t.ex. ris, genom rotation i trummor, vilket gör kornet ljust och blankt.

Polerad

51

Förklistring

Förändring av stärkelsen för att väsentligt öka dess förmåga att svälla i kallt vatten.

Förklistrad (4), svälld

52

Pressning (5)

Fysiskt avlägsnande av vätskor såsom fett, olja, vatten eller saft från fasta material.

Expeller/presskaka (oljehaltiga material)

Pressmassa, pressrester (frukter osv.)

Pressad betmassa (sockerbeta)

53

Raffinering

Fullständigt eller partiellt avlägsnande av orenheter eller oönskade beståndsdelar på kemisk eller fysisk väg.

Raffinerad, delvis raffinerad

54

Rostning

Upphettning av foderråvaror i torrt tillstånd för att förbättra dess smältbarhet, öka färgen och/eller reducera naturligt förekommande näringshämmande faktorer.

Rostad

55

Valsning

Reduktion av partikelstorleken genom att foderråvarorna, t.ex. spannmål, passerar mellan valspar.

Valsad

56

Skydd mot nedbrytning i våmmen

Bearbetningsmetod som genom antingen en fysisk behandling med hjälp av värme, tryck, ånga och kombinationer av sådana behandlingar och/eller genom processhjälpmedel syftar till att skydda näringsämnena mot nedbrytning i våmmen.

Skyddad mot nedbrytning i våmmen

57

Siktning / Sållning

Avskiljning av partiklar av olika storlek genom att låta foderråvarorna passera genom en eller flera såll samtidigt som det skakas eller hälls över sållets yta.

Siktad, sållad

58

Skumning

Separering av det flytande översta lagret av en vätska på mekanisk väg, t.ex. mjölkfett.

Skummad

59

Skivning

Foderråvarorna skärs i platta bitar.

Skivad

60

Blötläggning / Stöpning

Fuktning och uppmjukning av foderråvaror, vanligtvis frön, för att reducera beredningstiden, underlätta avlägsnandet av fröskal, främja vattenupptaget för att aktivera groningsprocessen eller reducera koncentrationen av naturligt förekommande näringshämmande faktorer.

Blötlagd / Stöpt

61

Sprejtorkning

Reduktion av vattenhalten i en vätska genom att finfördela foderråvaran till en aerosol för att öka dess yta i förhållande till vikten och därefter utsätta den för en varmluftström.

Sprejtorkad

62

Ångkokning

Användning av ånga under tryck för uppvärmning och beredning för att förbättra foderråvarans smältbarhet.

Ångkokt

63

Rostning

Upphettning med hjälp av torr värme, vanligtvis tillämpad på oljefrön, t.ex. för att reducera eller avlägsna naturligt förekommande näringshämmande faktorer.

Rostad

64

Ultrafiltrering

Filtrering av vätskor genom ett membran som är genomsläppligt endast för små molekyler.

Ultrafiltrerad

DEL C

Förteckning över foderråvaror

1.   Spannmål och produkter därav

| Nummer | Benämning | Beskrivning | Obligatorisk märkningsuppgift |
| --- | --- | --- | --- |
| 1.1.1 | Korn | Kärnor av Hordeum vulgare L. Produkten kan vara skyddad mot nedbrytning i våmmen. | I tillämpliga fall metod för skydd mot nedbrytning i våmmen |
| 1.1.2 | Svällt korn | Produkt som framställs av malet korn eller kornkross genom behandling under fuktiga, varma förhållanden och under tryck. | Stärkelse |
| 1.1.3 | Rostat korn | Produkt av kornrostningsprocess, delvis rostad och med svag färg. | Stärkelse, om > 10 %
  Råprotein, om > 15 % |
| 1.1.4 | Kornflingor | Produkt som erhålls genom ångning och valsning av skalat korn. Den kan innehålla en liten mängd skaldelar. Produkten kan vara skyddad mot nedbrytning i våmmen. | Stärkelse
  I tillämpliga fall metod för skydd mot nedbrytning i våmmen |
| 1.1.5 | Kornfiber | Produkt härrörande från framställningen av kornstärkelse. Den består av frövita och huvudsakligen av fiber. | Växttråd
  Råprotein, om > 10 % |
| 1.1.6 | Kornskal | Produkt härrörande från framställningen av etanolstärkelse efter torrmalning, sållning och skalning av kornkärnorna. | Växttråd
  Råprotein, om > 10 % |
| 1.1.7 | Kornfodermjöl | Produkt som erhålls vid bearbetningen av sållat, skalat korn till pärlgryn, semolina eller mjöl. Den består huvudsakligen av frövita tillsammans med fina fragment av det yttre skalet och en del sållrester av kärnan. | Växttråd
  Stärkelse |
| 1.1.8 | Kornprotein | Produkt av korn som erhålls sedan stärkelse och kli separerats från varandra. Den består huvudsakligen av protein. | Råprotein
  Stärkelse |
| 1.1.9 | Kornproteinfoder | Produkt av korn som erhålls efter stärkelseseparationen. Den består huvudsakligen av protein och frövita. De kan vara torkade. | Vattenhalt, om < 45 % eller > 60 %
  Om vattenhalt < 45 %:






  — | Råprotein |

Nummer

Benämning

Beskrivning

Obligatorisk märkningsuppgift

1.1.1

Korn

Kärnor av Hordeum vulgare L. Produkten kan vara skyddad mot nedbrytning i våmmen.

I tillämpliga fall metod för skydd mot nedbrytning i våmmen

1.1.2

Svällt korn

Produkt som framställs av malet korn eller kornkross genom behandling under fuktiga, varma förhållanden och under tryck.

Stärkelse

1.1.3

Rostat korn

Produkt av kornrostningsprocess, delvis rostad och med svag färg.

Stärkelse, om > 10 %

Råprotein, om > 15 %

1.1.4

Kornflingor

Produkt som erhålls genom ångning och valsning av skalat korn. Den kan innehålla en liten mängd skaldelar. Produkten kan vara skyddad mot nedbrytning i våmmen.

Stärkelse

I tillämpliga fall metod för skydd mot nedbrytning i våmmen

1.1.5

Kornfiber

Produkt härrörande från framställningen av kornstärkelse. Den består av frövita och huvudsakligen av fiber.

Växttråd

Råprotein, om > 10 %

1.1.6

Kornskal

Produkt härrörande från framställningen av etanolstärkelse efter torrmalning, sållning och skalning av kornkärnorna.

Växttråd

Råprotein, om > 10 %

1.1.7

Kornfodermjöl

Produkt som erhålls vid bearbetningen av sållat, skalat korn till pärlgryn, semolina eller mjöl. Den består huvudsakligen av frövita tillsammans med fina fragment av det yttre skalet och en del sållrester av kärnan.

Växttråd

Stärkelse

1.1.8

Kornprotein

Produkt av korn som erhålls sedan stärkelse och kli separerats från varandra. Den består huvudsakligen av protein.

Råprotein

Stärkelse

1.1.9

Kornproteinfoder

Produkt av korn som erhålls efter stärkelseseparationen. Den består huvudsakligen av protein och frövita. De kan vara torkade.

Vattenhalt, om < 45 % eller > 60 %

Om vattenhalt < 45 %:

—

Råprotein

| — | Stärkelse |
| --- | --- |

—

Stärkelse

1.1.10

Vattenlösliga restprodukter av korn

Produkt av korn som erhålls efter våt stärkelse- och proteinextraktion.

Råprotein

1.1.11

Kornkli

Produkt av mjölframställning, framställd av sållade kärnor av skalat korn. Den består huvudsakligen av fragment av det yttre skalet och av kärnpartiklar från vilka större delen av frövitan avlägsnats.

Växttråd

1.1.12

Flytande kornstärkelse

Sekundär stärkelsefraktion som erhålls vid utvinning av stärkelse från korn.

Om vattenhalt < 50 %:

| — | Stärkelse |
| --- | --- |

—

Stärkelse

1.1.13

Sållrester av mältat korn

Produkt härrörande från putsning av mältat korn, bestående av små mältade korn och fraktioner av krossat mältat korn som separerats före mältningen.

Växttråd

Råaska, om > 2,2 %

1.1.14

Mältat korn och maltdamm

Spannmålsdamm som sugits upp under förflyttning av säd.

Växttråd

1.1.15

Skal från mältat korn

Produkt härrörande från putsning av mältat korn, bestående av skalfraktioner och damm.

Växttråd

1.1.16

Våta fasta partiklar av korn från destillering

Produkt härrörande från etanolframställning på bas av korn. Det innehåller fasta foderfraktioner från destillering.

Vattenhalt, om < 65 % eller > 88 %

Om vattenhalt < 65 %:

| — | Råprotein |
| --- | --- |

—

Råprotein

1.1.17

Våta vattenlösliga restprodukter av korn från destillering

Produkt härrörande från etanolframställning på bas av korn. Det innehåller vattenlösliga foderfraktioner från destillering.

Vattenhalt, om < 45 % eller > 70 %

Om vattenhalt < 45 %

| — | Råprotein |
| --- | --- |

—

Råprotein

1.1.18

Malt (6)

Produkt från groddad spannmål som torkats, malts och/eller extraherats.

1.1.19

Maltrottrådar (6)

Produkt härrörande från groddad mältad spannmål och maltputsning bestående av rottrådar, spannmålsdamm, skal och små krossade kärnor av mältad spannmål. Den kan vara mald.

1.2.1

Majs (7)

Kärnor av Zea mays L. ssp. mays. Produkten kan vara skyddad mot nedbrytning i våmmen.

I tillämpliga fall metod för skydd mot nedbrytning i våmmen

1.2.2

Majsflingor

Produkt som erhålls genom ångning och valsning av skalad majs. Den kan innehålla en liten mängd skaldelar.

Stärkelse

1.2.3

Majsfodermjöl

Produkt härrörande från framställningen av mjöl eller semolina av majs. Den består huvudsakligen av fragment av det yttre skalet och kärnpartiklar från vilka en mindre del av frövitan tagits bort än i majskli.

Växttråd

Stärkelse

1.2.4

Majskli

Produkt härrörande från framställningen av mjöl eller semolina av majs. Den består huvudsakligen av yttre skal och en del fragment av majsgroddar med en viss mängd frövita.

Växttråd

1.2.5

Majskolvar

Den innersta delen av majskolven. Även sammanhängande stam, majskorn och täckblad ingår.

Växttråd

Stärkelse

1.2.6

Sållrester av majs

Majsfraktion som blir över efter sållningen.

1.2.7

Majsfiber

Produkt härrörande från framställningen av majsstärkelse. Den består huvudsakligen av fiber.

Vattenhalt, om < 50 % eller > 70 %

Om vattenhalt < 50 %:

| — | Växttråd |
| --- | --- |

—

Växttråd

1.2.8

Majsgluten

Produkt härrörande från framställningen av majsstärkelse. Den består huvudsakligen av gluten som erhålls vid stärkelseseparationen.

Råprotein

Vattenhalt, om < 70 % eller > 90 %

1.2.9

Majsglutenfoder

Produkt som erhålls vid framställningen av majsstärkelse. Den består av kli och vattenlösliga restprodukter av majs. I produkten kan även ingå majskross och rester från oljeutvinningen ur majsgroddar. Andra produkter härrörande från stärkelse och från raffinering eller fermentering av stärkelseprodukter kan tillsättas och produkten kan torkas.

Vattenhalt, om < 40 % eller > 65 %

Om vattenhalt < 40 %

| — | Råprotein |
| --- | --- |

—

Råprotein

| — | Växttråd |
| --- | --- |

—

Växttråd

| — | Stärkelse |
| --- | --- |

—

Stärkelse

| — | Råfett |
| --- | --- |

—

Råfett

1.2.10

Majsgroddar

Produkt härrörande från framställningen av semolina, mjöl eller stärkelse av majs. Den består huvudsakligen av majsgroddar, yttre skal och delar av frövitan.

Vattenhalt, om < 40 % eller > 60 %

Om vattenhalt < 40 %:

| — | Råprotein |
| --- | --- |

—

Råprotein

| — | Råfett |
| --- | --- |

—

Råfett

1.2.11

Majsgroddsexpeller

Produkt härrörande från oljeutvinning, erhållen genom pressning av bearbetade majsgroddar på vilka delar av frövita och fröskal kan sitta kvar.

Råprotein

Råfett

1.2.12

Majsgroddsmjöl

Produkt härrörande från oljeutvinning, erhållen genom extraktion av bearbetade majsgroddar.

Råprotein

1.2.13

Rå majsgroddsolja

Produkt som erhålls från majsgroddar.

Råfett

1.2.14

Majs, svälld

Produkt som erhålls från mald majs eller majskross genom behandling under fuktiga, varma förhållanden och under tryck.

Stärkelse

1.2.15

Blötläggningsvätska för majs

Koncentrerad flytande fraktion härrörande från blötläggning av majs.

Vattenhalt, om < 45 % eller > 65 %

Om vattenhalt < 45 %:

| — | Råprotein |
| --- | --- |

—

Råprotein

1.2.16

Sockermajssilage

Biprodukt från sockermajsförädlingsindustrin som består av majskolvens innersta del, skalet och kärnornas fäste. Produkten är hackad och avrunnen eller pressad. Framställd genom hackning av sockermajskolvarna, skalen och täckbladen; även sockermajskärnor ingår.

Växttråd

1.3.1

Hirs

Kärnor av Panicum miliaceum L.

1.4.1

Havre

Kärnor av Avena sativa L. och andra odlade arter av havre.

I tillämpliga fall metod för skydd mot nedbrytning i våmmen

1.4.2

Skalad havre

Skalade havrekärnor. Produkten kan vara ångbehandlad.

1.4.3

Havregryn

Produkt som erhålls genom ångning och valsning av skalad havre. Den kan innehålla en liten mängd skaldelar.

Stärkelse

1.4.4

Havrefodermjöl

Produkt som erhålls vid bearbetning av sållad, skalad havre för att framställa havregryn och mjöl. Den består huvudsakligen av havrekli och en del frövita.

Växttråd

Stärkelse

1.4.5

Havrekli

Produkt härrörande från mjölframställning, framställd av sållade, skalade kärnor. Den består huvudsakligen av fragment av det yttre skalet och av kärnpartiklar från vilka större delen av frövitan avlägsnats.

Växttråd

1.4.6

Havreskal

Produkt som erhålls vid skalning av havrekärnor.

Växttråd

1.4.7

Svälld havre

Produkt som framställs av mald havre eller havrekross genom behandling under fuktiga, varma förhållanden och under tryck.

Stärkelse

1.4.8

Rensad havre

Rensad havre från vilken skalet avlägsnats.

Växttråd

Stärkelse

1.4.9

Havremjöl

Produkt som erhålls genom malning av havrekorn.

Växttråd

Stärkelse

1.4.10

Foderhavremjöl

Havreprodukt med högt stärkelseinnehåll, efter skalning.

Växttråd

1.4.11

Foderhavre

Produkt som erhålls vid bearbetning av sållad, skalad havre för att framställa havregryn och mjöl. Den består huvudsakligen av havrekli och en del frövita.

Växttråd

1.5.1

Extraherat quinoafrö

Rensade hela frön av quinoaplantan (Chenopodium quinoa Willd.) från vilka saponiner i frönas yttre lager har avlägsnats.

1.6.1

Riskross

Produkt som erhålls genom malning av ris (Oryza sativa L.), huvudsakligen bestående av små och/eller krossade risgryn.

Stärkelse

1.6.2

Slipat ris

Råris från vilket hela eller delar av kliet och embryot har avlägsnats genom slipning.

Stärkelse

1.6.3

Förklistrat ris

Produkt som framställs av slipat ris eller riskross genom behandling under fuktiga, varma förhållanden och under tryck.

Stärkelse

1.6.4

Extruderat ris

Produkt som erhålls genom extrudering av rismjöl.

Stärkelse

1.6.5

Risflingor;

[Förklistrat ris]

Produkt som erhålls genom att förklistrade risgryn eller riskross omvandlas till flingor.

Stärkelse

1.6.6

Skalat/brunt ris

Paddyris från vilket endast ytterskalet har avlägsnats.

Stärkelse

Växttråd

1.6.7

Malet foderris

Produkt som erhålls genom malning av foderris, bestående antingen av gröna, kritaktiga eller omogna risgryn som avskilts genom siktning vid slipningen av skalat ris eller av normala, skalade risgryn som är gula eller fläckiga.

Stärkelse

1.6.8

Rismjöl

Produkt som erhålls genom malning av slipat ris.

Stärkelse

1.6.9

Brunt rismjöl

Produkt som erhålls genom malning av brunt ris.

Växttråd

Stärkelse

1.6.10

Riskli

Produkt som härrör från malningen av skalat ris, bestående av de yttre lagren av kärnan (fruktväggen, fröskal, kärna, aleuron) med delar av grodden.

Växttråd

1.6.11

Riskli innehållande kalciumkarbonat

Produkt som erhålls vid polering av skalat ris; den består huvudsakligen av silverhinnor, delar av aleuronskiktet, frövita och groddar samt av varierande mängder kalciumkarbonat som härrör från poleringen.

Växttråd

Kalciumkarbonat

1.6.12

Avfettat riskli

Riskli härrörande från oljeutvinning.

Växttråd

1.6.13

Riskliolja

Olja extraherad från stabiliserat riskli.

Råfett

1.6.14

Risfodermjöl

Produkt härrörande från rismjöls- och risstärkelseframställning, erhållen genom torr- eller våtmalning och siktning. Den består huvudsakligen av stärkelse, protein, fett och fiber.

Stärkelse, om > 20 %

Råprotein, om > 10 %

Råfett, om > 5 %

Växttråd

1.6.15

Fodermjöl av förkokt ris

Produkt härrörande från poleringen av skalat förkokt ris; den består huvudsakligen av silverhinnor, delar av aleuronskiktet, frövita och groddar samt av varierande mängder kalciumkarbonat som härrör från poleringen.

Växttråd

Kalciumkarbonat

1.6.16

Risdrav

De minsta krossade fragmenten från rismalningen, vanligtvis en fjärdedel av ett helt risgryn.

Stärkelse

1.6.17

Risgroddar

Produkt huvudsakligen bestående av embryot som avlägsnats under rismalningen och separerats från kliet.

Råfett

Råprotein

1.6.18

Risgroddsexpeller

Produkt härrörande från oljeutvinning, erhållen genom pressning av risgroddar på vilka delar av frövita och fröskal sitter kvar.

Råprotein

Råfett

Växttråd

1.6.19

Risgroddsmjöl

Produkt härrörande från oljeutvinning, erhållen genom extraktion av risgroddar på vilka delar av frövita och fröskal sitter kvar.

Råprotein

1.6.20

Risprotein

Produkt härrörande från risstärkelseframställning av riskross, erhållen genom våtmalning, siktning, separation, koncentration och torkning.

Råprotein

1.6.21

Flytande foder av polerat ris

Koncentrerad flytande produkt härrörande från våtmalning och siktning av ris.

Stärkelse

1.7.1

Råg

Kärnor av Secale cereale L.

1.7.2

Rågfodermjöl

Produkt härrörande från mjölframställning, erhållen från sållad råg. Den består huvudsakligen av frövitepartiklar med fina fragment av det yttre skalet och en del diverse kärnrester.

Stärkelse

Växttråd

1.7.3

Foderråg

Produkt härrörande från mjölframställning, erhållen från sållad råg. Den består huvudsakligen av fragment av det yttre skalet och kärnpartiklar från vilka en mindre del av frövitan tagits bort än i rågkli.

Stärkelse

Växttråd

1.7.4

Rågkli

Produkt härrörande från mjölframställning, erhållen från sållad råg. Den består huvudsakligen fragment av det yttre skalet och kärnpartiklar från vilka större delen av frövitan avlägsnats.

Stärkelse

Växttråd

1.8.1

Sorghum; [Milo]

Kärnor av Sorghum bicolor (L.) Moench.

1.8.2

Vit sorghum

Kärnor av vit Sorghum.

1.8.3

Sorghumglutenfoder

Torkade produkt som erhålls vid utvinningen av sorghumstärkelse. Den består huvudsakligen av kli och en mindre mängd gluten. I produkten kan även ingå torkade rester av macerationsvatten och groddar kan tillsättas.

Råprotein

1.9.1

Speltvete

Kärnor av speltvete, Triticum spelta L., Triticum dicoccum Schrank, Triticum monococcum.

1.9.2

Speltvetekli

Produkt härrörande från framställningen av speltmjöl. Den består huvudsakligen av yttre skaldelar och en del speltgroddsfragment samt en viss mängd frövita.

Växttråd

1.9.3

Speltveteskal

Produkt som erhålls vid skalning av speltkärnor.

Växttråd

1.9.4

Speltvetefodermjöl

Produkt som erhålls vid bearbetningen av sållad, skalad spelt till speltmjöl. Den består huvudsakligen av frövita tillsammans med fina fragment av det yttre skalet och en del sållrester av kärnan.

Växttråd

Stärkelse

1.10.1

Rågvete

Kärnor av hybriden Triticum X Secale cereale L.

1.11.1

Vete

Kärnor av Triticum aestivum L., Triticum durum Desf. och andra odlade arter av vete. Produkten kan vara skyddad mot nedbrytning i våmmen.

I tillämpliga fall metod för skydd mot nedbrytning i våmmen

1.11.2

Veterottrådar

Produkt från groddat mältat vete och maltputsning bestående av rottrådar, spannmålsdamm, skal och små krossade kärnor av mältat vete.

1.11.3

Förklistrat vete

Produkt som framställs av malet vete eller vetekross genom behandling under fuktiga, varma förhållanden och under tryck.

Stärkelse

1.11.4

Vetefodermjöl

Produkt som erhålls vid mjölframställning, erhållen från sållade vetekärnor eller skalat speltvete. Den består huvudsakligen av frövita tillsammans med fina fragment av det yttre skalet och en del sållrester av kärnan.

Växttråd

Stärkelse

1.11.5

Veteflingor

Produkt som erhålls genom ångning och valsning av skalat vete. Den kan innehålla en liten mängd veteskaldelar. Produkten kan vara skyddad mot nedbrytning i våmmen.

Växttråd

Stärkelse

I tillämpliga fall metod för skydd mot nedbrytning i våmmen

1.11.6

Fodervete

Produkt som erhålls vid framställning av mjöl eller malt av sållade vetekärnor eller skalat speltvete. Den består huvudsakligen av fragment av det yttre skalet och av kärnpartiklar från vilka en mindre del av frövitan tagits bort än i vetekli.

Växttråd

1.11.7

Vetekli (8)

Produkt som erhålls vid framställning av mjöl eller malt av sållade vetekärnor eller skalat speltvete. Den består huvudsakligen av fragment av det yttre skalet och av kärnpartiklar från vilka större delen av frövitan avlägsnats.

Växttråd

1.11.8

Mältade fermenterade vetepartiklar

Produkt som erhålls genom en bearbetningsmetod som kombinerar mältning och fermentering av vete och vetekli. Efter mältning och fermentering torkas produkten och mals.

Stärkelse

Växttråd

1.11.10

Vetefiber

Fiberprodukt som extraheras vid bearbetning av vete. Den består huvudsakligen av fiber.

Vattenhalt, om < 60 % eller > 80 %

Om vattenhalt < 60 %:

| — | Växttråd |
| --- | --- |

—

Växttråd

1.11.11

Vetegroddar

Produkt härrörande från mjölframställning, huvudsakligen bestående av vetegroddar, valsade eller i annan form, på vilka fragment av frövita och ytterskal kan sitta kvar.

Råprotein

Råfett

1.11.12

Fermenterade vetegroddar

Produkt härrörande från fermentering av vetegroddar, med inaktiverade mikroorganismer.

Råprotein

Råfett

1.11.13

Vetegroddsexpeller

Produkt härrörande från oljeutvinning, erhållen genom pressning av vetegroddar (Triticum aestivum L. och Triticum durum Desf. samt andra odlade arter av vete och skalad spelt, Triticum spelta L., Triticum dicoccum Schrank och Triticum monococcum L.), på vilka delar av frövita och fröskal kan sitta kvar.

Råprotein

1.11.15

Veteprotein

Veteprotein extraherat vid stärkelse- eller etanolframställning; produkten kan delvis ha hydrolyserats.

Råprotein

1.11.16

Veteglutenfoder

Produkt härrörande från framställningen av vetestärkelse och vetegluten. Den består av kli från vilket grodden delvis kan ha avlägsnats. Vattenlösliga restprodukter av vete, vetekross samt andra produkter som är härledda ur stärkelse och ur raffinering av stärkelseprodukter kan tillsättas.

Vattenhalt, om < 45 % eller > 60 %

Om vattenhalt < 45 %:

| — | Råprotein |
| --- | --- |

—

Råprotein

| — | Stärkelse |
| --- | --- |

—

Stärkelse

1.11.18

Veteglutenmjöl

Veteprotein som utmärks av en hög viskoelasticitet i hydraterad form, med minst 80 % protein (N × 6,25) och högst 2 % aska i torrsubstansen.

Råprotein

1.11.19

Flytande vetestärkelse

Produkt som erhålls vid framställningen av stärkelse/glukos och gluten från vete.

Vattenhalt, om < 65 % eller > 85 %

Om vattenhalt < 65 %:

| — | Stärkelse |
| --- | --- |

—

Stärkelse

1.11.20

Delvis avsockrad vetestärkelse innehållande protein

Produkt som erhålls vid framställningen av vetestärkelse, huvudsakligen innehållande delvis sötad stärkelse, de lösliga proteinerna och andra lösliga delar av frövitan.

Råprotein

Stärkelse

Total sockerhalt uttryckt som sackaros

1.11.21

Vattenlösliga restprodukter av vete

Produkt av vete som erhålls efter våt protein- och stärkelseextraktion. Produkten kan vara hydrolyserad.

Vattenhalt, om < 55 % eller > 85 %

Om vattenhalt < 55 %

| — | Råprotein |
| --- | --- |

—

Råprotein

1.11.22

Vetejästkoncentrat

Blöt biprodukt som frigörs efter fermenteringen av vetestärkelse för alkoholframställning.

Vattenhalt, om < 60 % eller > 80 %

Om vattenhalt < 60 %:

| — | Råprotein |
| --- | --- |

—

Råprotein

1.11.23

Sållrester av mältat vete

Produkt härrörande från putsning av mältat vete, bestående av små mältade vetekärnor och fraktioner av krossade mältade vetekärnor som separerats före mältningen.

Växttråd

1.11.24

Mältat vete och maltdamm

Spannmålsdamm som sugits upp under förflyttning av säd.

Växttråd

1.11.25

Skal av mältat vete

Produkt av putsning av mältat vete, bestående av skalfraktioner och damm.

Växttråd

1.12.2

Spannmålsmjöl (9)

Mjöl av spannmål.

Stärkelse

Växttråd

1.12.3

Proteinkoncentrat från spannmål (9)

Koncentrerad och torkad produkt som framställs av spannmål efter stärkelseseparation genom jästfermentering.

Råprotein

1.12.4

Sållrester av spannmål (9)

Rester från sållning av spannmål och malt.

Växttråd

1.12.5

Groddad spannmål (9)

Produkt härrörande från framställning av mjöl och stärkelse, huvudsakligen bestående av groddad spannmål, valsade eller i annan form, på vilka fragment av frövita och yttre skal kan sitta kvar.

Råprotein

Råfett

1.12.6

Sirap av blötläggningsvätska från spannmål (9)

Produkt av spannmål som erhålls genom avdunstning av koncentratet av blötläggningsvätskan från fermenteringen och destilleringen av spannmål som använts i framställningen av sädessprit.

Vattenhalt, om < 45 % eller > 70 %

Om vattenhalt < 45 %:

| — | Råprotein |
| --- | --- |

—

Råprotein

1.12.7

Blöt drank (9)

Blöt produkt bearbetad till en fast fraktion genom centrifugering och/eller filtrering av blötläggningsvätskan från fermenterad och destillerad spannmål som använts i framställningen av sädessprit.

Vattenhalt, om < 65 % eller > 88 %

Om vattenhalt < 65 %:

| — | Råprotein |
| --- | --- |

—

Råprotein

1.12.8

Koncentrerade vattenlösliga restprodukter från destillering (9)

Blöt produkt härrörande från framställningen av alkohol genom destillering av en mäsk av vete och sockersirap sedan kli och gluten först separerats.

Vattenhalt, om < 65 % eller > 88 %

Om vattenhalt < 65 %:

| — | Råprotein, om > 10 % |
| --- | --- |

—

Råprotein, om > 10 %

1.12.9

Drank och vattenlösliga restprodukter från destillering (9)

Produkt som erhålls vid produktionen av alkohol genom destillering av mäsk av spannmål och/eller andra stärkelserika och sockerhaltiga produkter. Produkten kan vara skyddad mot nedbrytning i våmmen.

Vattenhalt, om < 60 % eller > 80 %

Om vattenhalt < 60 %:

| — | Råprotein |
| --- | --- |

—

Råprotein

I tillämpliga fall metod för skydd mot nedbrytning i våmmen

1.12.10

Torkad drank (9)

Produkt från alkoholdestillering, erhållen genom torkning av fasta rester av jäst spannmål. Produkten kan vara skyddad mot nedbrytning i våmmen.

Råprotein

I tillämpliga fall metod för skydd mot nedbrytning i våmmen

1.12.11

Torkad drank med tillsats av mäsk (9); [Torkad drank och vattenlösliga restprodukter från destillering] (9)

Produkt från alkoholdestillering, erhållen genom torkning av fasta rester av fermenterad spannmål med tillsats av restprodukten pot ale-sirap eller av den indunstade blötläggningsvätskan. Produkten kan vara skyddad mot nedbrytning i våmmen.

Råprotein

I tillämpliga fall metod för skydd mot nedbrytning i våmmen

1.12.12

Drav

Produkt av bryggning bestående av rester av mältad och omältad spannmål och andra stärkelserika produkter, som kan innehålla humlematerial. Brukar saluföras i blött tillstånd men kan även saluföras i torkad form.

Vattenhalt, om < 65 % eller > 88 %

Om vattenhalt < 65 %:

| — | Råprotein |
| --- | --- |

—

Råprotein

1.12.13

Whiskydrank

Fast produkt härrörande från maltwhiskyframställning. Den består av resterna från varmvattenextraktion av mältat korn. Brukar saluföras i blött tillstånd sedan extraktet har avlägsnats genom gravitation.

Vattenhalt, om < 65 % eller > 88 %

Om vattenhalt < 65 %:

| — | Råprotein |
| --- | --- |

—

Råprotein

1.12.14

Filtrerade mäskprodukter

Fast produkt som erhålls vid framställningen av öl, maltextrakt och whisky. Den består av resterna av hetvattenextraktion av malen malt och eventuellt andra socker- eller stärkelserika tillsatser. Brukar saluföras i blött tillstånd sedan extraktet har avlägsnats genom pressning.

Vattenhalt, om < 65 % eller > 88 %

Om vattenhalt < 65 %:

| — | Råprotein |
| --- | --- |

—

Råprotein

1.12.15

Pot ale

Den restprodukt som återstår i destilleringspannan efter den första destilleringen i ett maltdestilleri.

Råprotein, om > 10 %

1.12.16

Pot ale-sirap

Produkt härrörande från den första destilleringen i ett maltdestilleri, framställd genom avdunstning av den pot ale som återstår i destilleringspannan.

Vattenhalt, om < 45 % eller > 70 %

Om vattenhalt < 45 %:

Råprotein

2.   Oljehaltiga frön eller frukter samt produkter och biprodukter därav

| Nummer | Benämning | Beskrivning | Obligatorisk märkningsuppgift |
| --- | --- | --- | --- |
| 2.1.1 | Babassuexpeller | Produkt av oljeutvinning, erhållen genom pressning av Babassupalmnötter, Orbignya-sorter. | Råprotein
  Råfett
  Växttråd |
| 2.2.1 | Camelinafrö | Frön av Camelina sativa L. Crantz. | |
| 2.2.2 | Camelinaexpeller | Produkt av oljeutvinning, erhållen genom pressning av Camelinafrön. | Råprotein


  Råfett


  Växttråd |
| 2.2.3 | Camelinamjöl | Produkt av oljeutvinning, erhållen genom extraktion och lämplig värmebehandling av Camelinafröexpeller. | Råprotein |
| 2.3.1 | Kakaobönskal | Skal av torkade och rostade kakaobönor av Theobroma cacao L. | Växttråd |
| 2.3.2 | Kakaoskal | Produkt som erhålls genom bearbetning av kakaobönor. | Växttråd
  Råprotein |
| 2.3.3 | Mjöl av delvis skalade kakaobönor | Produkt av oljeutvinning, erhållen genom extraktion av torkade och rostade kakaobönor av Theobroma cacao L. från vilka delar av skalen har avlägsnats. | Råprotein
  Växttråd |
| 2.4.1 | Kokos-/Kopraexpeller | Produkt av oljeutvinning, erhållen genom extraktion av den torkade kärnan (endosperm) och det yttre höljet (tegument) från kokospalmens frön. Cocos nucifera L. | Råprotein
  Råfett
  Växttråd |
| 2.4.2 | Kokos/Kopra, hydrolyserad expeller | Produkt av oljeutvinning, erhållen genom pressning och enzymhydrolys av den torkade kärnan (endosperm) och det yttre höljet (tegument) från frön av kokospalmen Cocos nucifera L. | Råprotein
  Råfett
  Växttråd |
| 2.4.3 | Kokos-/Kopramjöl | Produkt av oljeutvinning, erhållen genom extraktion av den torkade kärnan (endosperm) och det yttre höljet (tegument) från kokospalmens frön. | Råprotein |
| 2.5.1 | Bomullsfrö | Bomullsfrön av Gossypium spp. från vilka fibrer har avlägsnats. Produkten kan vara skyddad mot nedbrytning i våmmen. | I tillämpliga fall metod för skydd mot nedbrytning i våmmen |
| 2.5.2 | Mjöl av delvis skalat bomullsfrö | Produkt av oljeutvinning, erhållen genom extraktion av bomullsfrön från vilka fibrerna och delar av fröskalet har avlägsnats.
  (Växttråd: högst 22,5 % av torrsubstansen.) Produkten kan vara skyddad mot nedbrytning i våmmen. | Råprotein
  Växttråd
  I tillämpliga fall metod för skydd mot nedbrytning i våmmen |
| 2.5.3 | Bomullsfröexpeller | Produkt av oljeutvinning, erhållen genom pressning av bomullsfrön från vilka fibrerna avlägsnats. | Råprotein
  Växttråd
  Råfett |
| 2.6.1 | Expeller av delvis skalade jordnötter | Produkt av oljeutvinning, erhållen genom pressning av delvis skalade jordnötter av Arachis hypogaea L. och andra arter av Arachis.
  (Växttråd: högst 16 % av torrsubstansen.) | Råprotein
  Råfett
  Växttråd |
| 2.6.2 | Mjöl av delvis skalade jordnötter | Produkt av oljeutvinning, erhållen genom extraktion av delvis skalade jordnötter.

  (Växttråd: högst 16 % av torrsubstansen.) | Råprotein
  Växttråd |
| 2.6.3 | Expeller av skalade jordnötter | Produkt av oljeutvinning, erhållen genom pressning av skalade jordnötter. | Råprotein
  Råfett
  Växttråd |
| 2.6.4 | Mjöl av skalade jordnötter | Produkt av oljeutvinning, erhållen genom extraktion av expeller av skalade jordnötter. | Råprotein
  Växttråd |
| 2.7.1 | Kapockexpeller | Produkt av oljeutvinning, erhållen genom pressning av frön av kapock (Ceiba pentadra L. Gaertn.). | Råprotein
  Växttråd |
| 2.8.1 | Linfrö | Linfrön av Linum usitatissimum L. (botanisk renhet: minst 93 %) i form av hela, tillplattade eller malda linfrön. Produkten kan vara skyddad mot nedbrytning i våmmen. | I tillämpliga fall metod för skydd mot nedbrytning i våmmen |
| 2.8.2 | Linfröexpeller | Produkt av oljeutvinning, erhållen genom pressning av linfrön. (Botanisk renhet: minst 93 %.) | Råprotein
  Råfett
  Växttråd |
| 2.8.3 | Linfrömjöl | Produkt av oljeutvinning, erhållen genom extraktion och lämplig värmebehandling av linfröexpeller.
  Kan innehålla upp till högst 1 % använd blekjord från integrerade krossnings- och raffineringsanläggningar eller filtreringshjälpmedel. Produkten kan vara skyddad mot nedbrytning i våmmen. | Råprotein
  I tillämpliga fall metod för skydd mot nedbrytning i våmmen |
| 2.9.1 | Senapskli | Produkt härrörande från framställningen av senap (Brassica juncea L.). Den består av fragment av det yttre skalet och kärnpartiklar. | Växttråd |
| 2.9.2 | Senapsfrömjöl | Produkt som erhålls genom extraktion av flyktig senapsolja från senapsfrön. | Råprotein |
| 2.10.1 | Nigerfrö | Frön av nigerplantan, Guizotia abyssinica (L.F.) Cass. | |
| 2.10.2 | Nigerfröexpeller | Produkt av oljeutvinning som erhålls genom pressning av frön från nigerplantan. (Aska olöslig i HCl: högst 3,4 %.) | Råprotein
  Råfett
  Växttråd |
| 2.11.1 | Olivpressmassa | Produkt av oljeutvinning, erhållen genom extraktion av pressade oliver av Olea europaea L., från vilken så mycket kärnbitar som möjligt avskiljts. | Råprotein
  Växttråd
  Råfett |
| 2.12.1 | Palmkärnsexpeller | Produkt av oljeutvinning, erhållen genom pressning av palmkärnor av Elaeis guineensis Jacq., Corozo oleifera (H.B.K) L.H. Bailey (Elaeis melanococca auct.), från vilka så mycket som möjligt av det hårda skalet avlägsnats. | Råprotein
  Växttråd
  Råfett |
| 2.12.2 | Palmkärnsmjöl | Produkt av oljeutvinning genom extraktion av palmkärnor, från vilka så mycket som möjligt av det hårda skalet avlägsnats. | Råprotein
  Växttråd |
| 2.13.1 | Pump- och squashfrön | Frön av Cucurbita pepo L. och plantor av släktet Cucurbita. | |
| 2.13.2 | Pump- och squashfröexpeller | Produkt av oljeutvinning, erhållen genom pressning av frön av Cucurbita pepo och plantor av släktet Cucurbita. | Råprotein
  Råfett |
| 2.14.1 | Rapsfrö (10) | Frön av raps av Brassica napus L. ssp. oleifera (Metzg.) Sinsk., av indisk raps Brassica napus L. var. glauca (Roxb.) O.E. Schulz och rybs Brassica rapa ssp. oleifera (Metzg.) Sinsk. (Botanisk renhet: minst 94 %.) Produkten kan vara skyddad mot nedbrytning i våmmen. | I tillämpliga fall metod för skydd mot nedbrytning i våmmen |
| 2.14.2 | Rapsfröexpeller | Produkt av oljeutvinning, erhållen genom pressning av rapsfrön. Kan innehålla upp till högst 1 % använd blekjord från integrerade krossnings- och raffineringsanläggningar eller filtreringshjälpmedel. Produkten kan vara skyddad mot nedbrytning i våmmen. | Råprotein


  Råfett


  Växttråd

  I tillämpliga fall metod för skydd mot nedbrytning i våmmen |
| 2.14.3 | Mjöl av rapsfrö | Produkt av oljeutvinning, erhållen genom extraktion och lämplig värmebehandling av rapsfröexpeller. Kan innehålla upp till högst 1 % använd blekjord från integrerade krossnings- och raffineringsanläggningar eller filtreringshjälpmedel. Produkten kan vara skyddad mot nedbrytning i våmmen. | Råprotein
  I tillämpliga fall metod för skydd mot nedbrytning i våmmen |
| 2.14.4 | Extruderade rapsfrön | Produkt som framställs av hel raps genom behandling under fuktiga, varma förhållanden och under tryck som ökar stärkelseförklistringen. Produkten kan vara skyddad mot nedbrytning i våmmen. | Råprotein
  Råfett
  I tillämpliga fall metod för skydd mot nedbrytning i våmmen |
| 2.14.5 | Proteinkoncentrat av rapsfrö | Produkt av oljeutvinning, erhållen genom separation av proteinfraktion av rapsfröexpeller eller rapsfrön. | Råprotein |
| 2.15.1 | Safflorfrö | Frön av safflor Carthamus tinctorius L. | |
| 2.15.2 | Mjöl av delvis skalade safflorfrön | Produkt av oljeutvinning, erhållen genom extraktion av delvis skalade frön av safflor. | Råprotein
  Växttråd |
| 2.15.3 | Safflorskal | Produkt som erhålls vid skalningen av safflorfrön. | Växttråd |
| 2.16.1 | Sesamfrön | Frön av Sesamum indicum L. | |
| 2.17.1 | Delvis skalade sesamfrön | Produkt av oljeutvinning, erhållen genom att delar av skalen avlägsnats. | Råprotein
  Växttråd |
| 2.17.2 | Sesamfröskal | Produkt som erhålls vid skalning av sesamfrön. | Växttråd |
| 2.17.3 | Sesamfröexpeller | Produkt av oljeutvinning, erhållen genom pressning av frön från sesamplantan Sesamum indicum L. (aska olöslig i HCl: högst 5 %). | Råprotein
  Växttråd
  Råfett |
| 2.18.1 | Rostad(e) soja(bönor) | Sojabönor (Glycine max. L. Merr.) som undergått lämplig värmebehandling. (Ureasaktivitet: högst 0,4 mg N/g × min.) Produkten kan vara skyddad mot nedbrytning i våmmen. | I tillämpliga fall metod för skydd mot nedbrytning i våmmen |
| 2.18.2 | Soja(böns)expeller | Produkt av oljeutvinning, erhållen genom pressning av sojafrön. | Råprotein
  Råfett
  Växttråd |
| 2.18.3 | Soja(böns)mjöl | Produkt av oljeutvinning, erhållen från sojabönor efter extraktion och lämplig värmebehandling. (Ureasaktivitet: högst 0,4 mg N/g × min.)
  Kan innehålla upp till högst 1 % använd blekjord från integrerade krossnings- och raffineringsanläggningar eller filtreringshjälpmedel. Produkten kan vara skyddad mot nedbrytning i våmmen. | Råprotein
  Växttråd
  om > 8 % i torrsubstans
  I tillämpliga fall metod för skydd mot nedbrytning i våmmen |
| 2.18.4 | Mjöl av skalad(e) soja(bönor) | Produkt av oljeutvinning, erhållen från skalade sojabönor efter extraktion och lämplig värmebehandling. Kan innehålla upp till högst 1 % använd blekjord från integrerade krossnings- och raffineringsanläggningar eller filtreringshjälpmedel. (Ureasaktivitet: högst 0,5 mg N/g × min.) Produkten kan vara skyddad mot nedbrytning i våmmen. | Råprotein
  I tillämpliga fall metod för skydd mot nedbrytning i våmmen |
| 2.18.5 | Soja(böns)skal | Produkt som erhålls vid skalning av sojabönor. | Växttråd |
| 2.18.6 | Extruderade sojabönor | Produkt som framställs av sojabönor genom behandling under fuktiga, varma förhållanden och under tryck som ökar stärkelseförklistringen. Produkten kan vara skyddad mot nedbrytning i våmmen. | Råprotein
  Råfett
  I tillämpliga fall metod för skydd mot nedbrytning i våmmen |
| 2.18.7 | Proteinkoncentrat av soja(böna) | Produkt erhållen från skalade sojabönor som genomgått fettextraktion, efter fermentering eller en andra extraktion för att minska halten av kvävefritt extrakt. | Råprotein |
| 2.18.8 | Sojabönspressmassa; [Sojabönspasta] | Produkt som erhålls vid extraktion av sojabönor för livsmedelsberedning. | Råprotein |
| 2.18.9 | Sojabönsmelass | Produkt som erhålls vid bearbetning av sojabönor. | Råprotein
  Råfett |
| 2.18.10 | Biprodukt från sojabönsberedning | Produkter som erhålls vid bearbetning av sojabönor för framställning av livsmedelsberedningar av sojaböna. | Råprotein |
| 2.19.1 | Solrosfrö | Frön från solros av Helianthus annuus L. Produkten kan vara skyddad mot nedbrytning i våmmen. | I tillämpliga fall metod för skydd mot nedbrytning i våmmen |
| 2.19.2 | Solrosfröexpeller | Produkt av oljeutvinning, erhållen genom pressning av solrosfrön. | Råprotein


  Råfett


  Växttråd |
| 2.19.3 | Solrosfrömjöl | Produkt av oljeutvinning, erhållen genom extraktion och lämplig värmebehandling av solrosfröexpeller. Kan innehålla upp till högst 1 % använd blekjord från integrerade krossnings- och raffineringsanläggningar eller filtreringshjälpmedel. Produkten kan vara skyddad mot nedbrytning i våmmen. | Råprotein
  I tillämpliga fall metod för skydd mot nedbrytning i våmmen |
| 2.19.4 | Mjöl av skalade solrosfrön | Produkt av oljeutvinning, erhållen genom extraktion och lämplig värmebehandling av expeller av solrosfrön som helt eller delvis befriats från sina skal. Kan innehålla upp till högst 1 % använd blekjord från integrerade krossnings- och raffineringsanläggningar eller filtreringshjälpmedel.
  (Växttråd: högst 27,5 % av torrsubstansen.) | Råprotein
  Växttråd |
| 2.19.5 | Solrosfröskal | Produkt som erhålls vid skalning av solrosfrön. | Växttråd |
| 2.20.1 | Vegetabilisk olja och vegetabiliskt fett (11) | Oljor och fetter som erhålls från växter (exklusive ricinolja från ricinplanta); de kan vara avslemmade, raffinerade och/eller hydrogenerade. | Vattenhalt, om > 1 % |
| 2.21.1 | Rålecitiner | Fosfolipider som erhålls vid avslemning av råolja från oljefrön och oljefrukter. | |
| 2.22.1 | Hampafrö | Kontrollerat hampafrö av Cannabis sativa L. med ett högsta THC-innehåll i enlighet med EU-lagstiftningen. | |
| 2.22.2 | Hampaexpeller | Produkt av oljeutvinning, erhållen genom pressning av hampafrön. | Råprotein
  Växttråd |
| 2.22.3 | Hampaolja | Produkt av oljeutvinning, erhållen genom pressning av hampaplanta och hampafrön. | Råprotein
  Råfett
  Växttråd |
| 2.23.1 | Vallmofrö | Frön av Papaver somniferum L. | |
| 2.23.2 | Vallmofrömjöl | Produkt av oljeutvinning, erhållen genom extraktion av vallmofröexpeller. | Råprotein |

Nummer

Benämning

Beskrivning

Obligatorisk märkningsuppgift

2.1.1

Babassuexpeller

Produkt av oljeutvinning, erhållen genom pressning av Babassupalmnötter, Orbignya-sorter.

Råprotein

Råfett

Växttråd

2.2.1

Camelinafrö

Frön av Camelina sativa L. Crantz.

2.2.2

Camelinaexpeller

Produkt av oljeutvinning, erhållen genom pressning av Camelinafrön.

Råprotein

Råfett

Växttråd

2.2.3

Camelinamjöl

Produkt av oljeutvinning, erhållen genom extraktion och lämplig värmebehandling av Camelinafröexpeller.

Råprotein

2.3.1

Kakaobönskal

Skal av torkade och rostade kakaobönor av Theobroma cacao L.

Växttråd

2.3.2

Kakaoskal

Produkt som erhålls genom bearbetning av kakaobönor.

Växttråd

Råprotein

2.3.3

Mjöl av delvis skalade kakaobönor

Produkt av oljeutvinning, erhållen genom extraktion av torkade och rostade kakaobönor av Theobroma cacao L. från vilka delar av skalen har avlägsnats.

Råprotein

Växttråd

2.4.1

Kokos-/Kopraexpeller

Produkt av oljeutvinning, erhållen genom extraktion av den torkade kärnan (endosperm) och det yttre höljet (tegument) från kokospalmens frön. Cocos nucifera L.

Råprotein

Råfett

Växttråd

2.4.2

Kokos/Kopra, hydrolyserad expeller

Produkt av oljeutvinning, erhållen genom pressning och enzymhydrolys av den torkade kärnan (endosperm) och det yttre höljet (tegument) från frön av kokospalmen Cocos nucifera L.

Råprotein

Råfett

Växttråd

2.4.3

Kokos-/Kopramjöl

Produkt av oljeutvinning, erhållen genom extraktion av den torkade kärnan (endosperm) och det yttre höljet (tegument) från kokospalmens frön.

Råprotein

2.5.1

Bomullsfrö

Bomullsfrön av Gossypium spp. från vilka fibrer har avlägsnats. Produkten kan vara skyddad mot nedbrytning i våmmen.

I tillämpliga fall metod för skydd mot nedbrytning i våmmen

2.5.2

Mjöl av delvis skalat bomullsfrö

Produkt av oljeutvinning, erhållen genom extraktion av bomullsfrön från vilka fibrerna och delar av fröskalet har avlägsnats.

(Växttråd: högst 22,5 % av torrsubstansen.) Produkten kan vara skyddad mot nedbrytning i våmmen.

Råprotein

Växttråd

I tillämpliga fall metod för skydd mot nedbrytning i våmmen

2.5.3

Bomullsfröexpeller

Produkt av oljeutvinning, erhållen genom pressning av bomullsfrön från vilka fibrerna avlägsnats.

Råprotein

Växttråd

Råfett

2.6.1

Expeller av delvis skalade jordnötter

Produkt av oljeutvinning, erhållen genom pressning av delvis skalade jordnötter av Arachis hypogaea L. och andra arter av Arachis.

(Växttråd: högst 16 % av torrsubstansen.)

Råprotein

Råfett

Växttråd

2.6.2

Mjöl av delvis skalade jordnötter

Produkt av oljeutvinning, erhållen genom extraktion av delvis skalade jordnötter.

(Växttråd: högst 16 % av torrsubstansen.)

Råprotein

Växttråd

2.6.3

Expeller av skalade jordnötter

Produkt av oljeutvinning, erhållen genom pressning av skalade jordnötter.

Råprotein

Råfett

Växttråd

2.6.4

Mjöl av skalade jordnötter

Produkt av oljeutvinning, erhållen genom extraktion av expeller av skalade jordnötter.

Råprotein

Växttråd

2.7.1

Kapockexpeller

Produkt av oljeutvinning, erhållen genom pressning av frön av kapock (Ceiba pentadra L. Gaertn.).

Råprotein

Växttråd

2.8.1

Linfrö

Linfrön av Linum usitatissimum L. (botanisk renhet: minst 93 %) i form av hela, tillplattade eller malda linfrön. Produkten kan vara skyddad mot nedbrytning i våmmen.

I tillämpliga fall metod för skydd mot nedbrytning i våmmen

2.8.2

Linfröexpeller

Produkt av oljeutvinning, erhållen genom pressning av linfrön. (Botanisk renhet: minst 93 %.)

Råprotein

Råfett

Växttråd

2.8.3

Linfrömjöl

Produkt av oljeutvinning, erhållen genom extraktion och lämplig värmebehandling av linfröexpeller.

Kan innehålla upp till högst 1 % använd blekjord från integrerade krossnings- och raffineringsanläggningar eller filtreringshjälpmedel. Produkten kan vara skyddad mot nedbrytning i våmmen.

Råprotein

I tillämpliga fall metod för skydd mot nedbrytning i våmmen

2.9.1

Senapskli

Produkt härrörande från framställningen av senap (Brassica juncea L.). Den består av fragment av det yttre skalet och kärnpartiklar.

Växttråd

2.9.2

Senapsfrömjöl

Produkt som erhålls genom extraktion av flyktig senapsolja från senapsfrön.

Råprotein

2.10.1

Nigerfrö

Frön av nigerplantan, Guizotia abyssinica (L.F.) Cass.

2.10.2

Nigerfröexpeller

Produkt av oljeutvinning som erhålls genom pressning av frön från nigerplantan. (Aska olöslig i HCl: högst 3,4 %.)

Råprotein

Råfett

Växttråd

2.11.1

Olivpressmassa

Produkt av oljeutvinning, erhållen genom extraktion av pressade oliver av Olea europaea L., från vilken så mycket kärnbitar som möjligt avskiljts.

Råprotein

Växttråd

Råfett

2.12.1

Palmkärnsexpeller

Produkt av oljeutvinning, erhållen genom pressning av palmkärnor av Elaeis guineensis Jacq., Corozo oleifera (H.B.K) L.H. Bailey (Elaeis melanococca auct.), från vilka så mycket som möjligt av det hårda skalet avlägsnats.

Råprotein

Växttråd

Råfett

2.12.2

Palmkärnsmjöl

Produkt av oljeutvinning genom extraktion av palmkärnor, från vilka så mycket som möjligt av det hårda skalet avlägsnats.

Råprotein

Växttråd

2.13.1

Pump- och squashfrön

Frön av Cucurbita pepo L. och plantor av släktet Cucurbita.

2.13.2

Pump- och squashfröexpeller

Produkt av oljeutvinning, erhållen genom pressning av frön av Cucurbita pepo och plantor av släktet Cucurbita.

Råprotein

Råfett

2.14.1

Rapsfrö (10)

Frön av raps av Brassica napus L. ssp. oleifera (Metzg.) Sinsk., av indisk raps Brassica napus L. var. glauca (Roxb.) O.E. Schulz och rybs Brassica rapa ssp. oleifera (Metzg.) Sinsk. (Botanisk renhet: minst 94 %.) Produkten kan vara skyddad mot nedbrytning i våmmen.

I tillämpliga fall metod för skydd mot nedbrytning i våmmen

2.14.2

Rapsfröexpeller

Produkt av oljeutvinning, erhållen genom pressning av rapsfrön. Kan innehålla upp till högst 1 % använd blekjord från integrerade krossnings- och raffineringsanläggningar eller filtreringshjälpmedel. Produkten kan vara skyddad mot nedbrytning i våmmen.

Råprotein

Råfett

Växttråd

I tillämpliga fall metod för skydd mot nedbrytning i våmmen

2.14.3

Mjöl av rapsfrö

Produkt av oljeutvinning, erhållen genom extraktion och lämplig värmebehandling av rapsfröexpeller. Kan innehålla upp till högst 1 % använd blekjord från integrerade krossnings- och raffineringsanläggningar eller filtreringshjälpmedel. Produkten kan vara skyddad mot nedbrytning i våmmen.

Råprotein

I tillämpliga fall metod för skydd mot nedbrytning i våmmen

2.14.4

Extruderade rapsfrön

Produkt som framställs av hel raps genom behandling under fuktiga, varma förhållanden och under tryck som ökar stärkelseförklistringen. Produkten kan vara skyddad mot nedbrytning i våmmen.

Råprotein

Råfett

I tillämpliga fall metod för skydd mot nedbrytning i våmmen

2.14.5

Proteinkoncentrat av rapsfrö

Produkt av oljeutvinning, erhållen genom separation av proteinfraktion av rapsfröexpeller eller rapsfrön.

Råprotein

2.15.1

Safflorfrö

Frön av safflor Carthamus tinctorius L.

2.15.2

Mjöl av delvis skalade safflorfrön

Produkt av oljeutvinning, erhållen genom extraktion av delvis skalade frön av safflor.

Råprotein

Växttråd

2.15.3

Safflorskal

Produkt som erhålls vid skalningen av safflorfrön.

Växttråd

2.16.1

Sesamfrön

Frön av Sesamum indicum L.

2.17.1

Delvis skalade sesamfrön

Produkt av oljeutvinning, erhållen genom att delar av skalen avlägsnats.

Råprotein

Växttråd

2.17.2

Sesamfröskal

Produkt som erhålls vid skalning av sesamfrön.

Växttråd

2.17.3

Sesamfröexpeller

Produkt av oljeutvinning, erhållen genom pressning av frön från sesamplantan Sesamum indicum L. (aska olöslig i HCl: högst 5 %).

Råprotein

Växttråd

Råfett

2.18.1

Rostad(e) soja(bönor)

Sojabönor (Glycine max. L. Merr.) som undergått lämplig värmebehandling. (Ureasaktivitet: högst 0,4 mg N/g × min.) Produkten kan vara skyddad mot nedbrytning i våmmen.

I tillämpliga fall metod för skydd mot nedbrytning i våmmen

2.18.2

Soja(böns)expeller

Produkt av oljeutvinning, erhållen genom pressning av sojafrön.

Råprotein

Råfett

Växttråd

2.18.3

Soja(böns)mjöl

Produkt av oljeutvinning, erhållen från sojabönor efter extraktion och lämplig värmebehandling. (Ureasaktivitet: högst 0,4 mg N/g × min.)

Kan innehålla upp till högst 1 % använd blekjord från integrerade krossnings- och raffineringsanläggningar eller filtreringshjälpmedel. Produkten kan vara skyddad mot nedbrytning i våmmen.

Råprotein

Växttråd

om > 8 % i torrsubstans

I tillämpliga fall metod för skydd mot nedbrytning i våmmen

2.18.4

Mjöl av skalad(e) soja(bönor)

Produkt av oljeutvinning, erhållen från skalade sojabönor efter extraktion och lämplig värmebehandling. Kan innehålla upp till högst 1 % använd blekjord från integrerade krossnings- och raffineringsanläggningar eller filtreringshjälpmedel. (Ureasaktivitet: högst 0,5 mg N/g × min.) Produkten kan vara skyddad mot nedbrytning i våmmen.

Råprotein

I tillämpliga fall metod för skydd mot nedbrytning i våmmen

2.18.5

Soja(böns)skal

Produkt som erhålls vid skalning av sojabönor.

Växttråd

2.18.6

Extruderade sojabönor

Produkt som framställs av sojabönor genom behandling under fuktiga, varma förhållanden och under tryck som ökar stärkelseförklistringen. Produkten kan vara skyddad mot nedbrytning i våmmen.

Råprotein

Råfett

I tillämpliga fall metod för skydd mot nedbrytning i våmmen

2.18.7

Proteinkoncentrat av soja(böna)

Produkt erhållen från skalade sojabönor som genomgått fettextraktion, efter fermentering eller en andra extraktion för att minska halten av kvävefritt extrakt.

Råprotein

2.18.8

Sojabönspressmassa; [Sojabönspasta]

Produkt som erhålls vid extraktion av sojabönor för livsmedelsberedning.

Råprotein

2.18.9

Sojabönsmelass

Produkt som erhålls vid bearbetning av sojabönor.

Råprotein

Råfett

2.18.10

Biprodukt från sojabönsberedning

Produkter som erhålls vid bearbetning av sojabönor för framställning av livsmedelsberedningar av sojaböna.

Råprotein

2.19.1

Solrosfrö

Frön från solros av Helianthus annuus L. Produkten kan vara skyddad mot nedbrytning i våmmen.

I tillämpliga fall metod för skydd mot nedbrytning i våmmen

2.19.2

Solrosfröexpeller

Produkt av oljeutvinning, erhållen genom pressning av solrosfrön.

Råprotein

Råfett

Växttråd

2.19.3

Solrosfrömjöl

Produkt av oljeutvinning, erhållen genom extraktion och lämplig värmebehandling av solrosfröexpeller. Kan innehålla upp till högst 1 % använd blekjord från integrerade krossnings- och raffineringsanläggningar eller filtreringshjälpmedel. Produkten kan vara skyddad mot nedbrytning i våmmen.

Råprotein

I tillämpliga fall metod för skydd mot nedbrytning i våmmen

2.19.4

Mjöl av skalade solrosfrön

Produkt av oljeutvinning, erhållen genom extraktion och lämplig värmebehandling av expeller av solrosfrön som helt eller delvis befriats från sina skal. Kan innehålla upp till högst 1 % använd blekjord från integrerade krossnings- och raffineringsanläggningar eller filtreringshjälpmedel.

(Växttråd: högst 27,5 % av torrsubstansen.)

Råprotein

Växttråd

2.19.5

Solrosfröskal

Produkt som erhålls vid skalning av solrosfrön.

Växttråd

2.20.1

Vegetabilisk olja och vegetabiliskt fett (11)

Oljor och fetter som erhålls från växter (exklusive ricinolja från ricinplanta); de kan vara avslemmade, raffinerade och/eller hydrogenerade.

Vattenhalt, om > 1 %

2.21.1

Rålecitiner

Fosfolipider som erhålls vid avslemning av råolja från oljefrön och oljefrukter.

2.22.1

Hampafrö

Kontrollerat hampafrö av Cannabis sativa L. med ett högsta THC-innehåll i enlighet med EU-lagstiftningen.

2.22.2

Hampaexpeller

Produkt av oljeutvinning, erhållen genom pressning av hampafrön.

Råprotein

Växttråd

2.22.3

Hampaolja

Produkt av oljeutvinning, erhållen genom pressning av hampaplanta och hampafrön.

Råprotein

Råfett

Växttråd

2.23.1

Vallmofrö

Frön av Papaver somniferum L.

2.23.2

Vallmofrömjöl

Produkt av oljeutvinning, erhållen genom extraktion av vallmofröexpeller.

Råprotein

3.   Frön från baljväxter och produkter därav

| Nummer | Benämning | Beskrivning | Obligatorisk märkningsuppgift |
| --- | --- | --- | --- |
| 3.1.1 | Bönor, rostade | Frön av Phaseolus spp. eller Vigna spp. vilka genomgått lämplig värmebehandling. Produkten kan vara skyddad mot nedbrytning i våmmen. | I tillämpliga fall metod för skydd mot nedbrytning i våmmen |
| 3.1.2 | Proteinkoncentrat av bönor | Produkt som framställs ur det separerade bönfruktvattnet vid stärkelseframställning. | Råprotein |
| 3.2.1 | Torkad johannesbrödsfrukt | Torkade frukter från johannesbrödsträdet, Ceratonia siliqua L. | Växttråd |
| 3.2.3 | Torkade johannesbrödsbaljor | Produkt som erhålls genom krossning av de torkade frukterna (baljorna) från johannesbrödsträdet, från vilka fröna avlägsnats. | Växttråd |
| 3.2.4 | Mikroniserat mjöl av torkad johannesbrödsfrukt | Produkt som erhålls genom mikronisering av de torkade frukterna (baljorna) från johannesbrödsträdet, från vilka fröna avlägsnats. | Växttråd
  Total sockerhalt uttryckt som sackaros |
| 3.2.5 | Johannesbrödsgroddar | Groddar av fröna från johannesbrödsträdet. | Råprotein |
| 3.2.6 | Johannesbrödsgroddexpeller | Produkt av oljeutvinning, erhållen genom pressning av johannesbrödsgrodd. | Råprotein |
| 3.2.7 | Johannesbrödsfrö | Frön från johannesbrödsträdet. | Växttråd |
| 3.3.1 | Kikärter | Frön av Cicer arietinum L. | |
| 3.4.1 | Ervum ervilia | Frön av Ervum ervilia L. | |
| 3.5.1 | Bockhornsklöverfrö | Frön av bockhornsklöver (Trigonella foenum-graecum). | |
| 3.6.1 | Guarmjöl | Produkt som erhålls efter extraktion av växtslemmet ur frön från guarböna, Cyamopsis tetragonoloba (L.) Taub. | Råprotein |
| 3.6.2 | Guargroddsmjöl | Produkt som erhålls genom extraktion av växtslemmet ur grodden av guarbönsfrön. | Råprotein |
| 3.7.1 | Bondbönor | Frön av Vicia faba L. ssp. faba var. equina Pers. och var. minuta (Alef.) Mansf. | |
| 3.7.2 | Bondbönsflingor | Produkt som erhålls genom ångning och valsning av skalade bondbönor. | Stärkelse
  Råprotein |
| 3.7.3 | Bondbönsskal | Produkt som erhålls vid skalning av bondbönsfrön, bestående huvudsakligen av de yttre höljena. | Växttråd
  Råprotein |
| 3.7.4 | Skalade bondbönor | Produkt som erhålls vid skalning av bondbönsfrön, bestående huvudsakligen av bönkärnor från bondbönor. | Råprotein
  Växttråd |
| 3.7.5 | Bondbönsprotein | Produkt som erhålls genom malning och luftfraktionering av bondbönor. | Råprotein |
| 3.8.1 | Linser | Frön av Lens culinaris a.o. Medik. | |
| 3.8.2 | Linsskal | Produkt som erhålls vid skalningen av linsfrön. | Växttråd |
| 3.9.1 | Sötlupiner | Frön av Lupinus spp. med låg andel bittra frön. | |
| 3.9.2 | Skalade sötlupiner, | Skalade lupinfrön. | Råprotein |
| 3.9.3 | Filmlupiner; [Lupinskal] | Produkt som erhålls vid skalning av lupinfrön, bestående huvudsakligen av de yttre höljena. | Råprotein
  Växttråd |
| 3.9.4 | Lupinpressmassa | Produkt som erhålls efter extraktion av beståndsdelar av lupin. | Växttråd |
| 3.9.5 | Lupinfodermjöl | Produkt som erhålls vid framställningen av lupinmjöl från lupin. Den består huvudsakligen av grobladspartiklar tillsammans med en mindre mängd skal. | Råprotein
  Växttråd |
| 3.9.6 | Lupinprotein | Produkt som framställs ur det separerade lupinfruktvattnet vid stärkelseframställning eller erhålls efter malning och luftfraktionering. | Råprotein |
| 3.9.7 | Lupinproteinmjöl | Produkt härrörande från bearbetning av lupin för att erhålla ett högproteinmjöl. | Råprotein |
| 3.10.1 | Mungbönor | Bönor av Vigna radiata L. | |
| 3.11.1 | Ärtor | Frön av Pisum ssp. Produkten kan vara skyddad mot nedbrytning i våmmen. | I tillämpliga fall metod för skydd mot nedbrytning i våmmen |
| 3.11.2 | Ärtkli | Produkt som erhålls vid framställning av ärtmjöl. Den består huvudsakligen av skal som avlägsnats vid skalningen och rensningen av ärtorna. | Växttråd |
| 3.11.3 | Ärtflingor | Produkt som erhålls genom ångning och valsning av skalade ärtfrön. | Stärkelse |
| 3.11.4 | Ärtmjöl | Produkt som erhålls genom malning av ärtor. | Råprotein |
| 3.11.5 | Ärtskal | Produkt som erhålls vid framställningen av ärtmjöl från ärtor. Den består huvudsakligen av skal som avlägsnats vid skalningen och rensningen av ärtorna samt en mindre mängd frövita. | Växttråd |
| 3.11.6 | Skalade ärtor | Skalade ärtfrön. | Råprotein
  Växttråd |
| 3.11.7 | Ärtfodermjöl | Produkt som erhålls vid framställning av ärtmjöl. Den består huvudsakligen av grobladspartiklar tillsammans med en mindre mängd skal. | Råprotein
  Växttråd |
| 3.11.8 | Sållrester av ärta | Ärtfraktion som blir kvar efter sållningsprocessen. | Växttråd |
| 3.11.9 | Ärtprotein | Produkt som erhålls från det separerade ärtfruktvattnet vid stärkelseframställning eller efter malning och luftfraktionering. | Råprotein |
| 3.11.10 | Ärtpressmassa | Produkt som erhålls genom våt stärkelse- och proteinextraktion från ärtor. Den består huvudsakligen av inre fibrer och stärkelse. | Vattenhalt, om < 70 % eller > 85 %
  Stärkelse
  Växttråd
  Aska olöslig i HCl, om > 3,5 % torrsubstans |
| 3.11.11 | Vattenlösliga restprodukter av ärta | Produkt som erhålls genom våt stärkelse- och proteinextraktion från ärtor. Den består huvudsakligen av vattenlösliga proteiner och oligosackarider. | Vattenhalt, om < 60 % eller > 85 %
  Total sockerhalt
  Råprotein |
| 3.11.12 | Ärtfiber | Produkt som erhålls genom extraktion efter malning och siktning av de skalade ärtorna. | Växttråd |
| 3.12.1 | Vicker | Frön av Vicia sativa L. var. sativa och andra sorter. | |
| 3.13.1 | Plattvial (12) | Frön av Lathyrus sativus L. vilka genomgått lämplig värmebehandling. | |
| 3.14.1 | Monanthavicker | Frön av Vicia monanthos Desf. | |

Nummer

Benämning

Beskrivning

Obligatorisk märkningsuppgift

3.1.1

Bönor, rostade

Frön av Phaseolus spp. eller Vigna spp. vilka genomgått lämplig värmebehandling. Produkten kan vara skyddad mot nedbrytning i våmmen.

I tillämpliga fall metod för skydd mot nedbrytning i våmmen

3.1.2

Proteinkoncentrat av bönor

Produkt som framställs ur det separerade bönfruktvattnet vid stärkelseframställning.

Råprotein

3.2.1

Torkad johannesbrödsfrukt

Torkade frukter från johannesbrödsträdet, Ceratonia siliqua L.

Växttråd

3.2.3

Torkade johannesbrödsbaljor

Produkt som erhålls genom krossning av de torkade frukterna (baljorna) från johannesbrödsträdet, från vilka fröna avlägsnats.

Växttråd

3.2.4

Mikroniserat mjöl av torkad johannesbrödsfrukt

Produkt som erhålls genom mikronisering av de torkade frukterna (baljorna) från johannesbrödsträdet, från vilka fröna avlägsnats.

Växttråd

Total sockerhalt uttryckt som sackaros

3.2.5

Johannesbrödsgroddar

Groddar av fröna från johannesbrödsträdet.

Råprotein

3.2.6

Johannesbrödsgroddexpeller

Produkt av oljeutvinning, erhållen genom pressning av johannesbrödsgrodd.

Råprotein

3.2.7

Johannesbrödsfrö

Frön från johannesbrödsträdet.

Växttråd

3.3.1

Kikärter

Frön av Cicer arietinum L.

3.4.1

Ervum ervilia

Frön av Ervum ervilia L.

3.5.1

Bockhornsklöverfrö

Frön av bockhornsklöver (Trigonella foenum-graecum).

3.6.1

Guarmjöl

Produkt som erhålls efter extraktion av växtslemmet ur frön från guarböna, Cyamopsis tetragonoloba (L.) Taub.

Råprotein

3.6.2

Guargroddsmjöl

Produkt som erhålls genom extraktion av växtslemmet ur grodden av guarbönsfrön.

Råprotein

3.7.1

Bondbönor

Frön av Vicia faba L. ssp. faba var. equina Pers. och var. minuta (Alef.) Mansf.

3.7.2

Bondbönsflingor

Produkt som erhålls genom ångning och valsning av skalade bondbönor.

Stärkelse

Råprotein

3.7.3

Bondbönsskal

Produkt som erhålls vid skalning av bondbönsfrön, bestående huvudsakligen av de yttre höljena.

Växttråd

Råprotein

3.7.4

Skalade bondbönor

Produkt som erhålls vid skalning av bondbönsfrön, bestående huvudsakligen av bönkärnor från bondbönor.

Råprotein

Växttråd

3.7.5

Bondbönsprotein

Produkt som erhålls genom malning och luftfraktionering av bondbönor.

Råprotein

3.8.1

Linser

Frön av Lens culinaris a.o. Medik.

3.8.2

Linsskal

Produkt som erhålls vid skalningen av linsfrön.

Växttråd

3.9.1

Sötlupiner

Frön av Lupinus spp. med låg andel bittra frön.

3.9.2

Skalade sötlupiner,

Skalade lupinfrön.

Råprotein

3.9.3

Filmlupiner; [Lupinskal]

Produkt som erhålls vid skalning av lupinfrön, bestående huvudsakligen av de yttre höljena.

Råprotein

Växttråd

3.9.4

Lupinpressmassa

Produkt som erhålls efter extraktion av beståndsdelar av lupin.

Växttråd

3.9.5

Lupinfodermjöl

Produkt som erhålls vid framställningen av lupinmjöl från lupin. Den består huvudsakligen av grobladspartiklar tillsammans med en mindre mängd skal.

Råprotein

Växttråd

3.9.6

Lupinprotein

Produkt som framställs ur det separerade lupinfruktvattnet vid stärkelseframställning eller erhålls efter malning och luftfraktionering.

Råprotein

3.9.7

Lupinproteinmjöl

Produkt härrörande från bearbetning av lupin för att erhålla ett högproteinmjöl.

Råprotein

3.10.1

Mungbönor

Bönor av Vigna radiata L.

3.11.1

Ärtor

Frön av Pisum ssp. Produkten kan vara skyddad mot nedbrytning i våmmen.

I tillämpliga fall metod för skydd mot nedbrytning i våmmen

3.11.2

Ärtkli

Produkt som erhålls vid framställning av ärtmjöl. Den består huvudsakligen av skal som avlägsnats vid skalningen och rensningen av ärtorna.

Växttråd

3.11.3

Ärtflingor

Produkt som erhålls genom ångning och valsning av skalade ärtfrön.

Stärkelse

3.11.4

Ärtmjöl

Produkt som erhålls genom malning av ärtor.

Råprotein

3.11.5

Ärtskal

Produkt som erhålls vid framställningen av ärtmjöl från ärtor. Den består huvudsakligen av skal som avlägsnats vid skalningen och rensningen av ärtorna samt en mindre mängd frövita.

Växttråd

3.11.6

Skalade ärtor

Skalade ärtfrön.

Råprotein

Växttråd

3.11.7

Ärtfodermjöl

Produkt som erhålls vid framställning av ärtmjöl. Den består huvudsakligen av grobladspartiklar tillsammans med en mindre mängd skal.

Råprotein

Växttråd

3.11.8

Sållrester av ärta

Ärtfraktion som blir kvar efter sållningsprocessen.

Växttråd

3.11.9

Ärtprotein

Produkt som erhålls från det separerade ärtfruktvattnet vid stärkelseframställning eller efter malning och luftfraktionering.

Råprotein

3.11.10

Ärtpressmassa

Produkt som erhålls genom våt stärkelse- och proteinextraktion från ärtor. Den består huvudsakligen av inre fibrer och stärkelse.

Vattenhalt, om < 70 % eller > 85 %

Stärkelse

Växttråd

Aska olöslig i HCl, om > 3,5 % torrsubstans

3.11.11

Vattenlösliga restprodukter av ärta

Produkt som erhålls genom våt stärkelse- och proteinextraktion från ärtor. Den består huvudsakligen av vattenlösliga proteiner och oligosackarider.

Vattenhalt, om < 60 % eller > 85 %

Total sockerhalt

Råprotein

3.11.12

Ärtfiber

Produkt som erhålls genom extraktion efter malning och siktning av de skalade ärtorna.

Växttråd

3.12.1

Vicker

Frön av Vicia sativa L. var. sativa och andra sorter.

3.13.1

Plattvial (12)

Frön av Lathyrus sativus L. vilka genomgått lämplig värmebehandling.

3.14.1

Monanthavicker

Frön av Vicia monanthos Desf.

4.   Rotknölar, rötter och produkter därav

| Nummer | Benämning | Beskrivning | Obligatorisk märkningsuppgift |
| --- | --- | --- | --- |
| 4.1.1 | Sockerbeta | Rot av Beta vulgaris L. ssp. vulgaris var. altissima Doell. | |
| 4.1.2 | Sockerbetstoppar och rötter | Färsk produkt härrörande från framställningen av socker, huvudsakligen bestående av rensade bitar av sockerbeta, med eller utan delar av betblad. | Aska olöslig i HCl, om > 5 % torrsubstans
  Vattenhalt, om < 50 % |
| 4.1.3 | (Bet)socker; [sackaros] | Socker som extraherats från sockerbetor med hjälp av vatten. | Sackaros |
| 4.1.4 | Betmelass (av sockerbeta) | Sirapsaktig produkt som erhålls vid framställning eller raffinering av socker från sockerbetor. | Total sockerhalt uttryckt som sackaros
  Vattenhalt, om > 28 % |
| 4.1.5 | Betmelass (av sockerbeta), delvis avsockrad och/eller avbetainiserad | Produkt som erhålls efter ytterligare extraktion av sackaros och/eller betain från sockerbetsmelass med hjälp av vatten. | Total sockerhalt uttryckt som sackaros
  Vattenhalt, om > 28 % |
| 4.1.6 | Isomaltulosmelass | Icke-kristalliserad fraktion från framställningen av isomaltulos genom enzymatisk omvandling av sackaros från sockerbetor. | Vattenhalt, om > 40 % |
| 4.1.7 | Våt betmassa (av sockerbeta) | Produkt härrörande från framställningen av socker, bestående av vattenextraherad snitsel av sockerbeta. Vattenhalt: minst 82 %. Sockerinnehållet är lågt och sjunker ner mot noll på grund av (mjölksyre)fermentering. | Aska olöslig i HCl, om > 5 % torrsubstans
  Vattenhalt, om < 82 % eller > 92 % |
| 4.1.8 | Pressad betmassa (av sockerbeta) | Produkt härrörande från framställningen av socker, bestående av vattenextraherade och mekaniskt pressad snitsel av sockerbeta. Vattenhalt: högst 82 %. Sockerinnehållet är lågt och sjunker ner mot noll på grund av (mjölksyre)fermentering. | Aska olöslig i HCl, om > 5 % torrsubstans
  Vattenhalt, om < 65 % eller > 82 % |
| 4.1.9 | Melasserad pressad betmassa (av sockerbeta) | Produkt härrörande från framställningen av socker, bestående av vattenextraherade och mekaniskt pressad snitsel av sockerbeta med tillsats av melass. Vattenhalt: högst 82 %. Sockerinnehållet sjunker på grund av (mjölksyre)fermentering. | Aska olöslig i HCl, om > 5 % torrsubstans
  Vattenhalt, om < 65 % eller > 82 % |
| 4.1.10 | Torkad betmassa (av sockerbeta) | Produkt härrörande från framställningen av socker, bestående av vattenextraherad och torkad snitsel av sockerbeta. | Aska olöslig i HCl, om > 3,5 % torrsubstans
  Total sockerhalt uttryckt som sackaros, om > 10,5 % |
| 4.1.11 | Melasserad torkad betmassa (av sockerbeta) | Produkt härrörande från framställningen av socker, bestående av vattenextraherad och torkad snitsel av sockerbeta med tillsats av melass. | Aska olöslig i HCl, om > 3,5 % torrsubstans
  Total sockerhalt uttryckt som sackaros |
| 4.1.12 | Sockersirap | Produkt som erhålls genom bearbetning av socker och/eller melass. | Total sockerhalt uttryckt som sackaros
  Vattenhalt, om > 35 % |
| 4.1.13 | Kokta betbitar (av sockerbeta) | Produkt härrörande från framställningen av ätlig sirap från sockerbeta. Produkten kan vara pressad eller torkad. | Om torkad:
  Aska olöslig i HCl, om > 3,5 % torrsubstans
  Om pressad: | Aska olöslig i HCl, om > 5 % torrsubstans |

Nummer

Benämning

Beskrivning

Obligatorisk märkningsuppgift

4.1.1

Sockerbeta

Rot av Beta vulgaris L. ssp. vulgaris var. altissima Doell.

4.1.2

Sockerbetstoppar och rötter

Färsk produkt härrörande från framställningen av socker, huvudsakligen bestående av rensade bitar av sockerbeta, med eller utan delar av betblad.

Aska olöslig i HCl, om > 5 % torrsubstans

Vattenhalt, om < 50 %

4.1.3

(Bet)socker; [sackaros]

Socker som extraherats från sockerbetor med hjälp av vatten.

Sackaros

4.1.4

Betmelass (av sockerbeta)

Sirapsaktig produkt som erhålls vid framställning eller raffinering av socker från sockerbetor.

Total sockerhalt uttryckt som sackaros

Vattenhalt, om > 28 %

4.1.5

Betmelass (av sockerbeta), delvis avsockrad och/eller avbetainiserad

Produkt som erhålls efter ytterligare extraktion av sackaros och/eller betain från sockerbetsmelass med hjälp av vatten.

Total sockerhalt uttryckt som sackaros

Vattenhalt, om > 28 %

4.1.6

Isomaltulosmelass

Icke-kristalliserad fraktion från framställningen av isomaltulos genom enzymatisk omvandling av sackaros från sockerbetor.

Vattenhalt, om > 40 %

4.1.7

Våt betmassa (av sockerbeta)

Produkt härrörande från framställningen av socker, bestående av vattenextraherad snitsel av sockerbeta. Vattenhalt: minst 82 %. Sockerinnehållet är lågt och sjunker ner mot noll på grund av (mjölksyre)fermentering.

Aska olöslig i HCl, om > 5 % torrsubstans

Vattenhalt, om < 82 % eller > 92 %

4.1.8

Pressad betmassa (av sockerbeta)

Produkt härrörande från framställningen av socker, bestående av vattenextraherade och mekaniskt pressad snitsel av sockerbeta. Vattenhalt: högst 82 %. Sockerinnehållet är lågt och sjunker ner mot noll på grund av (mjölksyre)fermentering.

Aska olöslig i HCl, om > 5 % torrsubstans

Vattenhalt, om < 65 % eller > 82 %

4.1.9

Melasserad pressad betmassa (av sockerbeta)

Produkt härrörande från framställningen av socker, bestående av vattenextraherade och mekaniskt pressad snitsel av sockerbeta med tillsats av melass. Vattenhalt: högst 82 %. Sockerinnehållet sjunker på grund av (mjölksyre)fermentering.

Aska olöslig i HCl, om > 5 % torrsubstans

Vattenhalt, om < 65 % eller > 82 %

4.1.10

Torkad betmassa (av sockerbeta)

Produkt härrörande från framställningen av socker, bestående av vattenextraherad och torkad snitsel av sockerbeta.

Aska olöslig i HCl, om > 3,5 % torrsubstans

Total sockerhalt uttryckt som sackaros, om > 10,5 %

4.1.11

Melasserad torkad betmassa (av sockerbeta)

Produkt härrörande från framställningen av socker, bestående av vattenextraherad och torkad snitsel av sockerbeta med tillsats av melass.

Aska olöslig i HCl, om > 3,5 % torrsubstans

Total sockerhalt uttryckt som sackaros

4.1.12

Sockersirap

Produkt som erhålls genom bearbetning av socker och/eller melass.

Total sockerhalt uttryckt som sackaros

Vattenhalt, om > 35 %

4.1.13

Kokta betbitar (av sockerbeta)

Produkt härrörande från framställningen av ätlig sirap från sockerbeta. Produkten kan vara pressad eller torkad.

Om torkad:

Aska olöslig i HCl, om > 3,5 % torrsubstans

Om pressad:

Aska olöslig i HCl, om > 5 % torrsubstans

| | Vattenhalt, om < 50 % |
| --- | --- |

Vattenhalt, om < 50 %

4.1.14

Frukto-oligosackarider

Produkt som erhålls från socker av sockerbeta genom en enzymatisk process.

Vattenhalt, om > 28 %

4.2.1

Rödbetssaft

Saft från pressning av rödbeta (Beta vulgaris convar. crassa var. conditiva) med påföljande koncentration och pastörisering, vilket bevarar den typiska grönsaksliknande smaken och aromen.

Vattenhalt, om < 50 % eller > 60 %

Aska olöslig i HCl, om > 3,5 % torrsubstans

4.3.1

Morötter

Rot av gul eller röd morot, Daucus carota L.

4.3.2

Ångkokta morotsskal

Blöt produkt från morotsförädlingsindustrin bestående av de skal som avlägsnats från morotsroten genom ångbehandling, till vilken ytterligare förklistrad morotsstärkelse kan tillsättas. Vattenhalt: högst 97 %.

Stärkelse

Växttråd

Aska olöslig i HCl, om > 3,5 % torrsubstans

Vattenhalt, om < 87 % eller > 97 %

4.3.3

Morotsavskrap

Blöt produkt som frigörs via mekanisk separation vid bearbetningen av morötterna och som främst består av torkade morötter och morotsrester. Produkten kan ha värmebehandlats. Vattenhalt: högst 97 %.

Stärkelse

Växttråd

Aska olöslig i HCl, om > 3,5 % torrsubstans

Vattenhalt, om < 87 % eller > 97 %

4.3.4

Morotsflingor

Produkt som erhålls genom att rötter av gul eller röd morot omvandlas till flingor som därefter torkas.

4.3.5

Torkad morot

Rot av gul eller röd morot, oberoende av form, som torkas.

Växttråd

4.3.6

Torkat morotsfoder

Produkt bestående av pressmassa av morotens innanmäte och yttre skal som torkas.

Växttråd

4.4.1

Cikoriarötter

Rötter av Cichorium intybus L.

4.4.2

Cikoriatoppar och cikoriablast

Färsk produkt härrörande från bearbetning av cikoria. Den består huvudsakligen av rensade bitar av cikoria och delar av bladen.

Aska olöslig i HCl, om > 3,5 % torrsubstans

Vattenhalt, om < 50 %

4.4.3

Cikoriafrö

Frön av Cichorium intybus L.

4.4.4

Cikoriapressmassa

Produkt härrörande från framställningen av inulin från rötter av Cichorium intybus L., bestående av skivor av cikoria som extraheras och pressas mekaniskt. De (vattenlösliga) cikoriakolhydraterna och vattnet har delvis avlägsnats.

Växttråd

Aska olöslig i HCl, om > 3,5 % torrsubstans

Vattenhalt, om < 65 % eller > 82 %

4.4.5

Torkad cikoriapressmassa

Produkt som härrör från framställningen av inulin från rötter av Cichorium intybus L., bestående av skivor av cikoria som extraheras och pressas mekaniskt och därefter torkas. De (vattenlösliga) cikoriakolhydraterna har delvis extraherats.

Växttråd

Aska olöslig i HCl, om > 3,5 % torrsubstans

4.4.6

Cikoriarotspulver

Produkt som erhålls genom hackning, torkning och malning av cikoriarötter.

Växttråd

Aska olöslig i HCl, om > 3,5 % torrsubstans

4.4.7

Cikoriamelass

Produkt härrörande från bearbetning av cikoria, erhållen vid framställningen av inulin och oligofruktos.

Råprotein

Vattenhalt, om < 20 % eller > 30 %

4.4.8

Cikoriavinass

Produkt härrörande från bearbetning av cikoria, erhållen vid raffineringen av inulin och oligofruktos.

Råprotein

Vattenhalt, om < 30 % eller > 40 %

4.4.9

Cikoriainulin

Inulin är en fruktan som extraherats från rötter av Cichorium intybus L.

4.4.10

Oligofruktossirap

Produkt som erhålls genom att inulin från Cichorium intybus L. delvis hydrolyseras.

Vattenhalt, om < 20 % eller > 30 %

4.4.11

Torkad oligofruktos

Produkt som erhålls genom att inulin från Cichorium intybus L. delvis hydrolyseras och därefter torkas.

4.5.1

Torkad vitlök

Vitt till gult pulver av ren, mald vitlök, Allium sativum L.

4.6.1

Maniok; [tapioka]; [kassava]

Rötter av Manihot esculenta Crantz., oberoende av form.

Vattenhalt, om < 60 % eller > 70 %

4.6.2

Torkad maniok

Rötter av maniok, oberoende av form, som torkas.

Stärkelse

Aska olöslig i HCl, om > 3,5 % torrsubstans

4.7.1

Lökpressmassa

Blöt produkt som frigörs under bearbetningen av lök (släktet Allium) och består av både skal och hela lökar. Om produkten härrör från framställningen av lökolja består den främst av beredda lökrester.

Växttråd

Aska olöslig i HCl, om > 3,5 % torrsubstans

4.7.2

Stekt lök

Skalade och smulade lökbitar som steks.

Växttråd

Aska olöslig i HCl, om > 3,5 % torrsubstans

Råfett

4.8.1

Potatis

Rotknölar av Solanum tuberosum L.

Vattenhalt, om < 72 % eller > 88 %

4.8.2

Skalad potatis

Potatis från vilken skalet avlägsnats med hjälp av ångbehandling.

Stärkelse

Växttråd

Aska olöslig i HCl, om > 3,5 % torrsubstans

4.8.3

Ångkokta potatisskal

Blöt produkt från potatisförädlingsindustrin bestående av de skal som avlägsnats från potatisknölen genom ångbehandling, till vilken ytterligare förklistrad potatisstärkelse kan tillsättas. Den kan vara mosad.

Vattenhalt, om < 82 % eller > 93 %

Stärkelse

Växttråd

Aska olöslig i HCl, om > 3,5 % torrsubstans

4.8.4

Råa potatisbitar

Produkt som frigörs från potatis under beredningen av potatisprodukter avsedda som livsmedel. Potatisen kan vara skalad.

Vattenhalt, om < 72 % eller > 88 %

Stärkelse

Växttråd

Aska olöslig i HCl, om > 3,5 % torrsubstans

4.8.5

Potatisavskrap

Produkt som frigörs via mekanisk separation under bearbetningen av potatis och som främst består av torkad potatis och torkade potatisrester. Produkten kan ha värmebehandlats.

Vattenhalt, om < 82 % eller > 93 %

Stärkelse

Växttråd

Aska olöslig i HCl, om > 3,5 % torrsubstans

4.8.6

Mosad potatis

Blancherad eller kokt och därefter mosad potatisprodukt.

Stärkelse

Växttråd

Aska olöslig i HCl, om > 3,5 % torrsubstans

4.8.7

Potatisflingor

Produkt som erhålls genom valstorkning av tvättad och ångkokt potatis, med eller utan skal.

Stärkelse

Växttråd

Aska olöslig i HCl, om > 3,5 % torrsubstans

4.8.8

Potatispressmassa

Produkt härrörande från potatisstärkelseframställning, bestående av extraherad mald potatis.

Vattenhalt, om < 77 % eller > 88 %

4.8.9

Torkad potatispressmassa

Torkad produkt härrörande från potatisstärkelseframställning, bestående av extraherad mald potatis.

4.8.10

Potatisprotein

Produkt härrörande från stärkelseframställning, huvudsakligen bestående av proteinämnen som erhålls efter stärkelseseparationen.

Råprotein

4.8.11

Hydrolyserat potatisprotein

Protein som erhålls genom en kontrollerad enzymhydrolys av potatisproteiner.

Råprotein

4.8.12

Fermenterat potatisprotein

Produkt som erhålls genom att potatisprotein fermenteras och därefter sprejtorkas.

Råprotein

4.8.13

Flytande fermenterat potatisprotein

Flytande produkt som erhålls genom fermentering av potatisprotein.

Råprotein

4.8.14

Koncentrerad potatissaft

Koncentrerad produkt härrörande från potatisstärkelseframställning, bestående av återstoderna av potatispressmassan sedan fiber, proteiner och stärkelse delvis avlägsnats och delar av vattnet avdunstat.

Vattenhalt, om < 50 % eller > 60 %

Om vattenhalt < 50 %

| — | Råprotein |
| --- | --- |

—

Råprotein

| — | Råaska |
| --- | --- |

—

Råaska

4.8.15

Potatisgranulat

Torkad potatis (potatis som tvättats, skalats och reducerats i storlek genom att skäras i bitar, omvandlas till flingor osv., varefter vatteninnehållet avlägsnats).

4.9.1

Sötpotatis

Rotknölar av Ipomoea batatas L., oberoende av form.

Vattenhalt, om < 57 % eller > 78 %

4.10.1

Jordärtskocka

Rotknölar av Helianthus tuberosus L., oberoende av form.

Vattenhalt, om < 75 % eller > 80 %

5.   Andra frön och frukter samt produkter därav

| Nummer | Benämning | Beskrivning | Obligatorisk märkningsuppgift |
| --- | --- | --- | --- |
| 5.1.1 | Ekollon | Hela frukter av ek, Quercus robur L., bergek, Quercus petraea (Matt.) Liebl., korkek av Quercus suber L. eller andra ekarter. | |
| 5.1.2 | Skalade ekollon | Produkt som erhålls genom skalning av ekollon. | Råprotein
  Växttråd |
| 5.2.1 | Mandel | Hel eller krossad frukt av Prunus dulcis, med eller utan skal. | |
| 5.2.2 | Mandelskal | Produkt som erhålls genom att mandelfrön skalas, varefter skalen fysiskt avskiljs från kärnorna och mals. | Växttråd |
| 5.3.1 | Anisfrö | Frön av Pimpinella anisum. | |
| 5.4.1 | Torkad äppelpressmassa; [Torkade äppelpressrester | Produkt som erhålls vid framställningen av juice av Malus domestica eller vid ciderframställning. Den består huvudsakligen av pressmassa av äpplets innanmäte och yttre skal som torkas. Den kan ha avpektiniserats. | Växttråd |
| 5.4.2 | Pressad äppelpressmassa; [Pressade äppelpressrester] | Blöt produkt som erhålls vid framställningen av äppeljuice eller vid ciderframställning. Den består huvudsakligen av pressmassa av äpplets innanmäte och yttre skal som pressas. Den kan ha avpektiniserats. | Växttråd |
| 5.4.3 | Äppelmelass | Produkt som erhålls efter utvinning av pektin från äppelpressmassa. Den kan ha avpektiniserats. | Råprotein
  Växttråd
  Råolja och råfett, om > 10 % |
| 5.5.1 | Sockerbetsfrö | Frön av sockerbeta. | |
| 5.6.1 | Bovete | Frön av Fagopyrum esculentum. | |
| 5.6.2 | Boveteskal och bovetekli | Produkt som erhålls vid malning av bovetekärnor. | Växttråd |
| 5.6.3 | Bovetefodermjöl | Produkt härrörande från mjölframställning, erhållen från sållat bovete. Den består huvudsakligen av frövita med fina fragment av det yttre skalet och en del kärnrester av diverse slag. Den får innehålla högst 10 % växttråd. | Växttråd
  Stärkelse |
| 5.7.1 | Rödkålsfrö | Frön av Brassica oleracea var. capitata f. Rubra. | |
| 5.8.1 | Kanariegräsfrö | Frön av Phalaris canariensis. | |
| 5.9.1 | Kumminfrö | Frön av Carum carvi L. | |
| 5.12.1 | Krossrester av kastanj | Produkt härrörande från framställningen av kastanjemjöl, huvudsakligen bestående av frövita, med fina fragment av höljena och några få rester av kastanj (Castanea spp.). | Råprotein
  Växttråd |
| 5.13.1 | Citruspressmassa | Produkt som erhålls genom pressning av citrusfrukter, Citrus (L.) spp., eller vid framställningen av citrusjuice. Den kan ha avpektiniserats. | Växttråd |
| 5.13.2 | Torkad citronpressmassa | Produkt som erhålls genom pressning av citrusfrukter eller vid framställningen av citrusjuice och som därefter torkas. Den kan ha avpektiniserats. | Växttråd |
| 5.14.1 | Rödklöverfrö | Frön av Trifolium pratense L. | |
| 5.14.2 | Vitklöverfrö | Frön av Trifolium repens L. | |
| 5.15.1 | Kaffebönskal | Produkt som erhålls från skalade frön av kaffeplantan. | Växttråd |
| 5.16.1 | Blåklintsfrö | Frön av Centaurea cyanus L. | |
| 5.17.1 | Gurkfrö | Frön av Cucumis sativus L. | |
| 5.18.1 | Cypressfrö | Frön av Cupressus L. | |
| 5.19.1 | Dadelfrukt | Frukter av Phoenix dactylifera L. De kan vara torkade. | |
| 5.19.2 | Dadelfrö | Hela frön av dadelplantan. | Växttråd |
| 5.20.1 | Fänkålsfrö | Frön av Foeniculum vulgare Mill. | |
| 5.21.1 | Fikonfrukt | Frukter av Ficus carica L. De kan vara torkade. | |
| 5.22.1 | Fruktkärnor (13) | Produkt bestående av de inre, ätliga fröna av en nöt eller stenfruktskärna. | |
| 5.22.2 | Fruktpressmassa (13) | Produkt som erhålls vid framställningen av fruktjuice och fruktpuré. Den kan ha avpektiniserats. | Växttråd |
| 5.22.3 | Torkad fruktpressmassa (13) | Produkt som erhålls vid framställningen av fruktjuice och fruktpuré och därefter torkas. Den kan ha avpektiniserats. | Växttråd |
| 5.23.1 | Kryddkrasse | Frön av Lepidium sativum L. | Växttråd |
| 5.24.1 | Gräsfrö | Frön från växtfamiljerna gräs (Poaceae), halvgräs (Cyperaceae) och tågväxter (Juncaceae). | |
| 5.25.1 | Druvkärnor | Kärnor som separerats från druvpressmassa och som inte genomgått oljeutvinning. | Råfett
  Växttråd |
| 5.25.2 | Druvkärnmjöl | Produkt som erhålls vid utvinningen av olja ur druvkärnor. | Växttråd |
| 5.25.3 | Druvpressmassa | Druvpressrester som snabbt torkats efter alkoholutvinningen och i möjligaste mån befriats från druvstjälkar och kärnor. | Växttråd |
| 5.26.1 | Hasselnöt | Hel eller krossad frukt av Corylus (L.) spp., med eller utan skal. | |
| 5.27.1 | Pektin | Pektin extraherat från lämpligt växtmaterial. | |
| 5.28.1 | Perillafrö | Frön av Perilla frutescens L. och malda produkter därav. | |
| 5.29.1 | Pinjenöt | Frön av Pinus (L.) spp. | |
| 5.30.1 | Pistaschmandel | Frukt av Pistacia vera L. | |
| 5.31.1 | Plantagofrö | Frön av Plantago (L.) spp. | |
| 5.32.1 | Rädisfrö | Frön av Raphanus sativus L. | |
| 5.33.1 | Spenatfrö | Frön av Spinacia oleracea L. | |
| 5.34.1 | Tistelfrö | Frön av Carduus marianus L. | |
| 5.35.1 | Tomatpressmassa [tomatpressrester] | Produkt som erhålls genom pressning av tomaten Solanum lycopersicum L. vid framställning av tomatjuice. Den består huvudsakligen av tomatskal och frön. | Växttråd |
| 5.36.1 | Röllikafrö | Frön av Achillea millefolium L. | |

Nummer

Benämning

Beskrivning

Obligatorisk märkningsuppgift

5.1.1

Ekollon

Hela frukter av ek, Quercus robur L., bergek, Quercus petraea (Matt.) Liebl., korkek av Quercus suber L. eller andra ekarter.

5.1.2

Skalade ekollon

Produkt som erhålls genom skalning av ekollon.

Råprotein

Växttråd

5.2.1

Mandel

Hel eller krossad frukt av Prunus dulcis, med eller utan skal.

5.2.2

Mandelskal

Produkt som erhålls genom att mandelfrön skalas, varefter skalen fysiskt avskiljs från kärnorna och mals.

Växttråd

5.3.1

Anisfrö

Frön av Pimpinella anisum.

5.4.1

Torkad äppelpressmassa; [Torkade äppelpressrester

Produkt som erhålls vid framställningen av juice av Malus domestica eller vid ciderframställning. Den består huvudsakligen av pressmassa av äpplets innanmäte och yttre skal som torkas. Den kan ha avpektiniserats.

Växttråd

5.4.2

Pressad äppelpressmassa; [Pressade äppelpressrester]

Blöt produkt som erhålls vid framställningen av äppeljuice eller vid ciderframställning. Den består huvudsakligen av pressmassa av äpplets innanmäte och yttre skal som pressas. Den kan ha avpektiniserats.

Växttråd

5.4.3

Äppelmelass

Produkt som erhålls efter utvinning av pektin från äppelpressmassa. Den kan ha avpektiniserats.

Råprotein

Växttråd

Råolja och råfett, om > 10 %

5.5.1

Sockerbetsfrö

Frön av sockerbeta.

5.6.1

Bovete

Frön av Fagopyrum esculentum.

5.6.2

Boveteskal och bovetekli

Produkt som erhålls vid malning av bovetekärnor.

Växttråd

5.6.3

Bovetefodermjöl

Produkt härrörande från mjölframställning, erhållen från sållat bovete. Den består huvudsakligen av frövita med fina fragment av det yttre skalet och en del kärnrester av diverse slag. Den får innehålla högst 10 % växttråd.

Växttråd

Stärkelse

5.7.1

Rödkålsfrö

Frön av Brassica oleracea var. capitata f. Rubra.

5.8.1

Kanariegräsfrö

Frön av Phalaris canariensis.

5.9.1

Kumminfrö

Frön av Carum carvi L.

5.12.1

Krossrester av kastanj

Produkt härrörande från framställningen av kastanjemjöl, huvudsakligen bestående av frövita, med fina fragment av höljena och några få rester av kastanj (Castanea spp.).

Råprotein

Växttråd

5.13.1

Citruspressmassa

Produkt som erhålls genom pressning av citrusfrukter, Citrus (L.) spp., eller vid framställningen av citrusjuice. Den kan ha avpektiniserats.

Växttråd

5.13.2

Torkad citronpressmassa

Produkt som erhålls genom pressning av citrusfrukter eller vid framställningen av citrusjuice och som därefter torkas. Den kan ha avpektiniserats.

Växttråd

5.14.1

Rödklöverfrö

Frön av Trifolium pratense L.

5.14.2

Vitklöverfrö

Frön av Trifolium repens L.

5.15.1

Kaffebönskal

Produkt som erhålls från skalade frön av kaffeplantan.

Växttråd

5.16.1

Blåklintsfrö

Frön av Centaurea cyanus L.

5.17.1

Gurkfrö

Frön av Cucumis sativus L.

5.18.1

Cypressfrö

Frön av Cupressus L.

5.19.1

Dadelfrukt

Frukter av Phoenix dactylifera L. De kan vara torkade.

5.19.2

Dadelfrö

Hela frön av dadelplantan.

Växttråd

5.20.1

Fänkålsfrö

Frön av Foeniculum vulgare Mill.

5.21.1

Fikonfrukt

Frukter av Ficus carica L. De kan vara torkade.

5.22.1

Fruktkärnor (13)

Produkt bestående av de inre, ätliga fröna av en nöt eller stenfruktskärna.

5.22.2

Fruktpressmassa (13)

Produkt som erhålls vid framställningen av fruktjuice och fruktpuré. Den kan ha avpektiniserats.

Växttråd

5.22.3

Torkad fruktpressmassa (13)

Produkt som erhålls vid framställningen av fruktjuice och fruktpuré och därefter torkas. Den kan ha avpektiniserats.

Växttråd

5.23.1

Kryddkrasse

Frön av Lepidium sativum L.

Växttråd

5.24.1

Gräsfrö

Frön från växtfamiljerna gräs (Poaceae), halvgräs (Cyperaceae) och tågväxter (Juncaceae).

5.25.1

Druvkärnor

Kärnor som separerats från druvpressmassa och som inte genomgått oljeutvinning.

Råfett

Växttråd

5.25.2

Druvkärnmjöl

Produkt som erhålls vid utvinningen av olja ur druvkärnor.

Växttråd

5.25.3

Druvpressmassa

Druvpressrester som snabbt torkats efter alkoholutvinningen och i möjligaste mån befriats från druvstjälkar och kärnor.

Växttråd

5.26.1

Hasselnöt

Hel eller krossad frukt av Corylus (L.) spp., med eller utan skal.

5.27.1

Pektin

Pektin extraherat från lämpligt växtmaterial.

5.28.1

Perillafrö

Frön av Perilla frutescens L. och malda produkter därav.

5.29.1

Pinjenöt

Frön av Pinus (L.) spp.

5.30.1

Pistaschmandel

Frukt av Pistacia vera L.

5.31.1

Plantagofrö

Frön av Plantago (L.) spp.

5.32.1

Rädisfrö

Frön av Raphanus sativus L.

5.33.1

Spenatfrö

Frön av Spinacia oleracea L.

5.34.1

Tistelfrö

Frön av Carduus marianus L.

5.35.1

Tomatpressmassa [tomatpressrester]

Produkt som erhålls genom pressning av tomaten Solanum lycopersicum L. vid framställning av tomatjuice. Den består huvudsakligen av tomatskal och frön.

Växttråd

5.36.1

Röllikafrö

Frön av Achillea millefolium L.

6.   Vallfoder, inbegripet grovfoder, och produkter därav

| Nummer | Benämning | Beskrivning | Obligatorisk märkningsuppgift |
| --- | --- | --- | --- |
| 6.1.1 | Betblad | Blad av Beta spp. | |
| 6.2.1 | Spannmålsplantor (14) | Hela plantor av spannmålsarter eller delar därav. De kan vara torkade, färska eller ensilerade. | |
| 6.3.1 | Spannmålshalm (14) | Halm av spannmål. | |
| 6.3.2 | Behandlad spannmålshalm (14)
   (15) | Produkt som erhålls genom lämplig behandling av halm från spannmål. | Natrium, om behandlad med NaOH |
| 6.4.1 | Klövermjöl | Produkt som erhålls genom torkning och malning av klöver, Trifolium spp. Produkten kan innehålla upp till 20 % lusern (Medicago sativa L. och Medicago var. Martyn) eller andra vallväxter som torkats och malts samtidigt som klövern. | Råprotein
  Växttråd
  Aska olöslig i HCl, om > 3,5 % torrsubstans |
| 6.5.1 | Vallfodermjöl (16); [Gräsmjöl] (16); [Grönmjöl] (16) | Produkt som erhålls genom torkning och malning samt i vissa fall komprimering av foderväxter. | Råprotein
  Växttråd
  Aska olöslig i HCl, om > 3,5 % torrsubstans |
| 6.6.1 | Gräs, fälttorkat, [hö] | Alla sorters gräsarter, fälttorkade. | Aska olöslig i HCl, om > 3,5 % torrsubstans |
| 6.6.2 | Hetluftstorkat gräs | Produkt som erhålls från alla sorters gräs som har dehydrerats på artificiell väg (oberoende av form). | Råprotein
  Fiber
  Aska olöslig i HCl, om > 3,5 % torrsubstans |
| 6.6.3 | Gräs, örter, baljväxter, [grönt vallfoder] | Färska, ensilerade eller torkade jordbruksgrödor bestående av gräs, baljväxter eller örter, vanligen beskrivna som silage, hösilage [haylage], hö eller grönt vallfoder. | Aska olöslig i HCl, om > 3,5 % torrsubstans |
| 6.7.1 | Hampamjöl | Mjöl från torkade blad av Cannabis sativa L. | Råprotein |
| 6.7.2 | Hampafiber | Produkt som erhålls vid bearbetningen av hampa, grönfärgad, torkad, fiberhaltig. | |
| 6.8.1 | Bondbönshalm | Halm av bondböna. | |
| 6.9.1 | Linhalm | Halm av lin (Linum usitatissimum L.). | |
| 6.10.1 | Lusern; [Alfalfa] | Plantor av Medicago sativa L. och Medicago var. Martyn eller delar därav. | Aska olöslig i HCl, om > 3,5 % torrsubstans |
| 6.10.2 | Fälttorkad lusern; [Fälttorkad alfalfa] | Lusern, fälttorkad. | Aska olöslig i HCl, om > 3,5 % torrsubstans |
| 6.10.3 | Hetluftstorkad lusern; [Hetluftstorkad alfalfa] | Lusern som dehydrerats på artificiell väg, oberoende av form. | Råprotein
  Växttråd
  Aska olöslig i HCl, om > 3,5 % torrsubstans |
| 6.10.4 | Extruderad lusern; [Extruderad alfalfa] | Alfalfapellets som har extruderats. | |
| 6.10.5 | Lusernmjöl; [Alfalfamjöl] (17) | Produkt som erhålls genom torkning och malning av lusern. Produkten kan innehålla upp till 20 % klöver eller andra vallväxter som torkats och malts samtidigt som lusernen. | Råprotein
  Växttråd
  Aska olöslig i HCl, om > 3,5 % torrsubstans |
| 6.10.6 | Lusernpressrester; [Alfalfapressrester] | Torkad produkt som erhålls genom pressning av växtsaften från lusern. | Råprotein
  Växttråd |
| 6.10.7 | Lusernproteinkoncentrat; [Alfalfaproteinkoncentrat] | Produkt som erhålls genom artificiell torkning av fraktioner av den växtsaft som pressats ur lusern, vilka centrifugeras och värmebehandlas för att fälla ut proteiner. | Råprotein
  Karoten |
| 6.10.8 | Vattenlösliga restprodukter av lusern | Produkt som erhålls efter extraktion av proteiner från växtsaft av lusern; den kan vara torkad. | Råprotein |
| 6.11.1 | Majssilage | Ensilerade plantor eller växtdelar av Zea mays L. ssp. mays. | |
| 6.12.1 | Ärthalm | Halm av Pisum spp. | |

Nummer

Benämning

Beskrivning

Obligatorisk märkningsuppgift

6.1.1

Betblad

Blad av Beta spp.

6.2.1

Spannmålsplantor (14)

Hela plantor av spannmålsarter eller delar därav. De kan vara torkade, färska eller ensilerade.

6.3.1

Spannmålshalm (14)

Halm av spannmål.

6.3.2

Behandlad spannmålshalm (14)
   (15)

Produkt som erhålls genom lämplig behandling av halm från spannmål.

Natrium, om behandlad med NaOH

6.4.1

Klövermjöl

Produkt som erhålls genom torkning och malning av klöver, Trifolium spp. Produkten kan innehålla upp till 20 % lusern (Medicago sativa L. och Medicago var. Martyn) eller andra vallväxter som torkats och malts samtidigt som klövern.

Råprotein

Växttråd

Aska olöslig i HCl, om > 3,5 % torrsubstans

6.5.1

Vallfodermjöl (16); [Gräsmjöl] (16); [Grönmjöl] (16)

Produkt som erhålls genom torkning och malning samt i vissa fall komprimering av foderväxter.

Råprotein

Växttråd

Aska olöslig i HCl, om > 3,5 % torrsubstans

6.6.1

Gräs, fälttorkat, [hö]

Alla sorters gräsarter, fälttorkade.

Aska olöslig i HCl, om > 3,5 % torrsubstans

6.6.2

Hetluftstorkat gräs

Produkt som erhålls från alla sorters gräs som har dehydrerats på artificiell väg (oberoende av form).

Råprotein

Fiber

Aska olöslig i HCl, om > 3,5 % torrsubstans

6.6.3

Gräs, örter, baljväxter, [grönt vallfoder]

Färska, ensilerade eller torkade jordbruksgrödor bestående av gräs, baljväxter eller örter, vanligen beskrivna som silage, hösilage [haylage], hö eller grönt vallfoder.

Aska olöslig i HCl, om > 3,5 % torrsubstans

6.7.1

Hampamjöl

Mjöl från torkade blad av Cannabis sativa L.

Råprotein

6.7.2

Hampafiber

Produkt som erhålls vid bearbetningen av hampa, grönfärgad, torkad, fiberhaltig.

6.8.1

Bondbönshalm

Halm av bondböna.

6.9.1

Linhalm

Halm av lin (Linum usitatissimum L.).

6.10.1

Lusern; [Alfalfa]

Plantor av Medicago sativa L. och Medicago var. Martyn eller delar därav.

Aska olöslig i HCl, om > 3,5 % torrsubstans

6.10.2

Fälttorkad lusern; [Fälttorkad alfalfa]

Lusern, fälttorkad.

Aska olöslig i HCl, om > 3,5 % torrsubstans

6.10.3

Hetluftstorkad lusern; [Hetluftstorkad alfalfa]

Lusern som dehydrerats på artificiell väg, oberoende av form.

Råprotein

Växttråd

Aska olöslig i HCl, om > 3,5 % torrsubstans

6.10.4

Extruderad lusern; [Extruderad alfalfa]

Alfalfapellets som har extruderats.

6.10.5

Lusernmjöl; [Alfalfamjöl] (17)

Produkt som erhålls genom torkning och malning av lusern. Produkten kan innehålla upp till 20 % klöver eller andra vallväxter som torkats och malts samtidigt som lusernen.

Råprotein

Växttråd

Aska olöslig i HCl, om > 3,5 % torrsubstans

6.10.6

Lusernpressrester; [Alfalfapressrester]

Torkad produkt som erhålls genom pressning av växtsaften från lusern.

Råprotein

Växttråd

6.10.7

Lusernproteinkoncentrat; [Alfalfaproteinkoncentrat]

Produkt som erhålls genom artificiell torkning av fraktioner av den växtsaft som pressats ur lusern, vilka centrifugeras och värmebehandlas för att fälla ut proteiner.

Råprotein

Karoten

6.10.8

Vattenlösliga restprodukter av lusern

Produkt som erhålls efter extraktion av proteiner från växtsaft av lusern; den kan vara torkad.

Råprotein

6.11.1

Majssilage

Ensilerade plantor eller växtdelar av Zea mays L. ssp. mays.

6.12.1

Ärthalm

Halm av Pisum spp.

7.   Andra växter, alger och produkter därav

| Nummer | Benämning | Beskrivning | Obligatorisk märkningsuppgift |
| --- | --- | --- | --- |
| 7.1.1 | Alger (18) | Alger, levande eller bearbetade, oberoende av form, inklusive färska, kylda eller frysta alger. | Råprotein
  Råfett
  Råaska |
| 7.1.2 | Torkade alger (18) | Produkt som erhålls genom torkning av alger. Produkten kan ha tvättats för att minska jodhalten. | Råprotein
  Råfett
  Råaska |
| 7.1.3 | Algmjöl (18) | Produkt av algoljeutvinning, erhållen genom extraktion av alger. | Råprotein
  Råfett
  Råaska |
| 7.1.4 | Algolja (18) | Produkt av algoljeutvinning, erhållen genom extraktion av alger. | Råfett
  Vattenhalt, om > 1 % |
| 7.1.5 | Algextrakt (18); [Algfraktion] (18) | Vatten- eller alkoholextrakt av alger, huvudsakligen innehållande kolhydrater. | |
| 7.2.6 | Tångmjöl | Produkt som erhålls genom torkning och krossning av större algarter, särskilt brunalger. Produkten kan ha tvättats för att minska jodhalten. | Råaska |
| 7.3.1 | Bark (11) | Rensad och torkad bark av trä eller buskar. | Växttråd |
| 7.4.1 | Torkade blommor (11) | Alla delar av torkade blommor av ätbara växter och fraktioner därav. | Växttråd |
| 7.5.1 | Torkad broccoli | Produkt som erhålls genom torkning av växten Brassica oleracea L. efter tvättning, minskning av storleken (hackning, omvandling till flingor etc.) och avlägsnande av vatteninnehåll. | |
| 7.6.1 | Sockerrörsmelass | Sirapsaktig produkt som erhålls vid framställning eller raffinering av socker från Saccharum L. | Total sockerhalt uttryckt som sackaros
  Vattenhalt, om > 30 % |
| 7.6.2 | Sockerrörsmelass, delvis avsockrad | Produkt som erhålls efter ytterligare extraktion av sackaros från sockerrörsmelass med hjälp av vatten. | Total sockerhalt uttryckt som sackaros
  Vattenhalt, om > 28 % |
| 7.6.3 | (Rör)socker [sackaros] | Socker som extraherats från sockerrör med hjälp av vatten. | Sackaros |
| 7.6.4 | Sockerrörsblast | Produkt som erhålls vid extraktion med hjälp av sockervatten från sockerrör. Den består huvudsakligen av fiber. | Växttråd |
| 7.7.1 | Torkade blad (11) | Torkade blad av ätbara växter och fraktioner därav. | Växttråd |
| 7.8.1 | Lignocellulosa (11) | Produkt som erhålls genom mekanisk bearbetning av rått naturligt torkat trä, huvudsakligen bestående av lignocellulosa. | Växttråd |
| 7.9.1 | Lakritsrot | Rot av Glycyrrhiza L. | |
| 7.10.1 | Mynta | Produkt som framställs genom torkning av ovanjordiska delar av växterna Mentha apicata, Mentha piperita eller Mentha viridis (L.), oberoende av form. | |
| 7.11.1 | Spenat, torkad | Produkt som framställs genom torkning av växten Spinacia oleracea L., oberoende av form. | |
| 7.12.1 | Yucca schidigera | Pulvriserad Yucca schidigera Roezl. | Växttråd |
| 7.13.1 | Vegetabiliskt kol; [träkol] | Produkt som erhålls genom förkolning av vegetabiliskt material. | Växttråd |
| 7.14.1 | Trä (11) | Kemiskt obehandlat moget trä eller träfibrer därav. | Växttråd |

Nummer

Benämning

Beskrivning

Obligatorisk märkningsuppgift

7.1.1

Alger (18)

Alger, levande eller bearbetade, oberoende av form, inklusive färska, kylda eller frysta alger.

Råprotein

Råfett

Råaska

7.1.2

Torkade alger (18)

Produkt som erhålls genom torkning av alger. Produkten kan ha tvättats för att minska jodhalten.

Råprotein

Råfett

Råaska

7.1.3

Algmjöl (18)

Produkt av algoljeutvinning, erhållen genom extraktion av alger.

Råprotein

Råfett

Råaska

7.1.4

Algolja (18)

Produkt av algoljeutvinning, erhållen genom extraktion av alger.

Råfett

Vattenhalt, om > 1 %

7.1.5

Algextrakt (18); [Algfraktion] (18)

Vatten- eller alkoholextrakt av alger, huvudsakligen innehållande kolhydrater.

7.2.6

Tångmjöl

Produkt som erhålls genom torkning och krossning av större algarter, särskilt brunalger. Produkten kan ha tvättats för att minska jodhalten.

Råaska

7.3.1

Bark (11)

Rensad och torkad bark av trä eller buskar.

Växttråd

7.4.1

Torkade blommor (11)

Alla delar av torkade blommor av ätbara växter och fraktioner därav.

Växttråd

7.5.1

Torkad broccoli

Produkt som erhålls genom torkning av växten Brassica oleracea L. efter tvättning, minskning av storleken (hackning, omvandling till flingor etc.) och avlägsnande av vatteninnehåll.

7.6.1

Sockerrörsmelass

Sirapsaktig produkt som erhålls vid framställning eller raffinering av socker från Saccharum L.

Total sockerhalt uttryckt som sackaros

Vattenhalt, om > 30 %

7.6.2

Sockerrörsmelass, delvis avsockrad

Produkt som erhålls efter ytterligare extraktion av sackaros från sockerrörsmelass med hjälp av vatten.

Total sockerhalt uttryckt som sackaros

Vattenhalt, om > 28 %

7.6.3

(Rör)socker [sackaros]

Socker som extraherats från sockerrör med hjälp av vatten.

Sackaros

7.6.4

Sockerrörsblast

Produkt som erhålls vid extraktion med hjälp av sockervatten från sockerrör. Den består huvudsakligen av fiber.

Växttråd

7.7.1

Torkade blad (11)

Torkade blad av ätbara växter och fraktioner därav.

Växttråd

7.8.1

Lignocellulosa (11)

Produkt som erhålls genom mekanisk bearbetning av rått naturligt torkat trä, huvudsakligen bestående av lignocellulosa.

Växttråd

7.9.1

Lakritsrot

Rot av Glycyrrhiza L.

7.10.1

Mynta

Produkt som framställs genom torkning av ovanjordiska delar av växterna Mentha apicata, Mentha piperita eller Mentha viridis (L.), oberoende av form.

7.11.1

Spenat, torkad

Produkt som framställs genom torkning av växten Spinacia oleracea L., oberoende av form.

7.12.1

Yucca schidigera

Pulvriserad Yucca schidigera Roezl.

Växttråd

7.13.1

Vegetabiliskt kol; [träkol]

Produkt som erhålls genom förkolning av vegetabiliskt material.

Växttråd

7.14.1

Trä (11)

Kemiskt obehandlat moget trä eller träfibrer därav.

Växttråd

8.   Mjölkprodukter och produkter därav

| Nummer | Benämning | Beskrivning | Obligatorisk märkningsuppgift |
| --- | --- | --- | --- |
| 8.1.1 | Smör och smörprodukter | Smör och produkter som erhållits genom framställning eller bearbetning av smör (t.ex. smörserum), om de inte anges separat. | Råprotein
  Råfett
  Laktos
  Vattenhalt, om > 6 % |
| 8.2.1 | Kärnmjölk / Kärnmjölkskoncentrat / Kärnmjölkspulver (19) | Produkt som erhålls genom kärning av smör från grädde eller genom liknande bearbetningar.
  Koncentrering eller torkning kan tillämpas. | Råprotein
  Råfett
  Laktos
  Vattenhalt, om > 6 % |
| 8.3.1 | Kasein | Produkt som erhålls genom torkning av kaseinet som fällts ut ur skummjölk eller kärnmjölk med hjälp av syror eller löpe. | Råprotein
  Vattenhalt, om > 10 % |
| 8.4.1 | Kaseinat | Produkt extraherad från ostmassa eller kasein genom användning av neutraliserande ämnen och torkning. | Råprotein
  Vattenhalt, om > 10 % |
| 8.5.1 | Ost och ostprodukter | Ost och produkter framställda av ost samt av mjölkbaserade produkter. | Råprotein
  Råfett |
| 8.6.1 | Råmjölk | Den vätska som utsöndras av bröstkörtlarna hos mjölkproducerande djur upp till fem dagar efter nedkomst. | Råprotein |
| 8.7.1 | Mejeribiprodukter | Produkter som erhålls vid produktionen av mejeriprodukter (inklusive men inte begränsat till: före detta mejeriprodukter, slam från centrifugering eller separering, gränsmjölk, mjölkmineraler). | Vatten
  Råprotein
  Råfett
  Total sockerhalt |
| 8.8.1 | Fermenterade mjölkprodukter | Produkter som framställs genom fermentering av mjölk (t.ex. yoghurt). | Råprotein
  Råfett |
| 8.9.1 | Laktos | Det socker som separeras från mjölken eller vasslen genom rening och torkning. | Laktos
  Vattenhalt, om > 5 % |
| 8.10.1 | Mjölk / Mjölkkoncentrat / Mjölkpulver (19) | Normalt juversekret som erhålls vid en eller flera mjölkningar. Koncentrering eller torkning kan tillämpas. | Råprotein
  Råfett
  Vattenhalt, om > 5 % |
| 8.11.1 | Skummjölk / Skummjölkskoncentrat / Skummjölkspulver (19) | Mjölk vars fettinnehåll har minskats genom separering.
  Koncentrering eller torkning kan tillämpas. | Råprotein
  Vattenhalt, om > 5 % |
| 8.12.1 | Mjölkfett | Produkt som erhålls genom skumning av mjölk. | Råfett |
| 8.13.1 | Mjölkproteinpulver | Produkt som erhålls genom torkning av de proteinkomponenter som extraherats ur mjölken genom kemisk eller mekanisk behandling. | Råprotein
  Vattenhalt, om > 8 % |
| 8.14.1 | Kondenserad och avdunstad mjölk samt produkter därav | Kondenserad och evaporerad mjölk samt produkter som erhållits genom framställning eller bearbetning av dessa produkter. | Råprotein
  Råfett
  Vattenhalt, om > 5 % |
| 8.15.1 | Mjölkpermeat / Mjölkpermeatpulver (19) | Produkt som erhålls genom filtrering (ultra-, nano- eller mikrofiltrering) av mjölk (som tränger igenom membranet) och från vilken laktos delvis kan ha avlägsnats.
  Omvänd osmos och torkning kan tillämpas. | Råaska
  Råprotein
  Laktos
  Vattenhalt, om > 8 % |
| 8.16.1 | Mjölkretentat / Mjölkretentatpulver (19) | Produkt som erhålls genom filtrering (ultra-, nano- eller mikrofiltrering) av mjölk (som stoppas av membranet).
  Torkning kan tillämpas. | Råprotein
  Råaska
  Laktos
  Vattenhalt, om > 8 % |
| 8.17.1 | Vassle/ Vasslekoncentrat / Vasslepulver (19) | Produkt härrörande från ost-, kvarg- eller kaseinframställning eller liknande bearbetning.
  Koncentrering eller torkning kan tillämpas. | Råprotein
  Laktos
  Vattenhalt, om > 8 %
  Råaska |
| 8.18.1 | Laktosreducerad vassle / Laktosreducerat vasslepulver (19) | Vassle från vilken laktosen delvis har avlägsnats.
  Torkning kan tillämpas. | Råprotein
  Laktos
  Vattenhalt, om > 8 %
  Råaska |
| 8.19.1 | Vassleprotein / Vassleproteinpulver (19) | Produkt som erhålls genom torkning av de vassleproteinkomponenter som extraherats ur vasslen genom kemisk eller mekanisk behandling. Torkning kan tillämpas. | Råprotein
  Vattenhalt, om > 8 % |
| 8.20.1 | Demineraliserad, laktosreducerad vassle / Demineraliserat, laktosreducerat vasslepulver (19) | Vassle från vilken laktosen och mineralerna delvis har avlägsnats.
  Torkning kan tillämpas. | Råprotein
  Laktos
  Råaska
  Vattenhalt, om > 8 % |
| 8.21.1 | Vasslepermeat / Vasslepermeatpulver (19) | Produkt som erhålls genom filtrering (ultra-, nano- eller mikrofiltrering) av vassle (som tränger igenom membranet) och från vilken laktos delvis kan ha avlägsnats.
  Omvänd osmos och torkning kan tillämpas. | Råaska
  Råprotein
  Laktos
  Vattenhalt, om > 8 % |
| 8.22.1 | Vassleretentat / Vassleretentatpulver (19) | Produkt som erhålls genom filtrering (ultra-, nano- eller mikrofiltrering) av vassle (som stoppas av membranet).
  Torkning kan tillämpas. | Råprotein
  Råaska
  Laktos
  Vattenhalt, om > 8 % |

Nummer

Benämning

Beskrivning

Obligatorisk märkningsuppgift

8.1.1

Smör och smörprodukter

Smör och produkter som erhållits genom framställning eller bearbetning av smör (t.ex. smörserum), om de inte anges separat.

Råprotein

Råfett

Laktos

Vattenhalt, om > 6 %

8.2.1

Kärnmjölk / Kärnmjölkskoncentrat / Kärnmjölkspulver (19)

Produkt som erhålls genom kärning av smör från grädde eller genom liknande bearbetningar.

Koncentrering eller torkning kan tillämpas.

Råprotein

Råfett

Laktos

Vattenhalt, om > 6 %

8.3.1

Kasein

Produkt som erhålls genom torkning av kaseinet som fällts ut ur skummjölk eller kärnmjölk med hjälp av syror eller löpe.

Råprotein

Vattenhalt, om > 10 %

8.4.1

Kaseinat

Produkt extraherad från ostmassa eller kasein genom användning av neutraliserande ämnen och torkning.

Råprotein

Vattenhalt, om > 10 %

8.5.1

Ost och ostprodukter

Ost och produkter framställda av ost samt av mjölkbaserade produkter.

Råprotein

Råfett

8.6.1

Råmjölk

Den vätska som utsöndras av bröstkörtlarna hos mjölkproducerande djur upp till fem dagar efter nedkomst.

Råprotein

8.7.1

Mejeribiprodukter

Produkter som erhålls vid produktionen av mejeriprodukter (inklusive men inte begränsat till: före detta mejeriprodukter, slam från centrifugering eller separering, gränsmjölk, mjölkmineraler).

Vatten

Råprotein

Råfett

Total sockerhalt

8.8.1

Fermenterade mjölkprodukter

Produkter som framställs genom fermentering av mjölk (t.ex. yoghurt).

Råprotein

Råfett

8.9.1

Laktos

Det socker som separeras från mjölken eller vasslen genom rening och torkning.

Laktos

Vattenhalt, om > 5 %

8.10.1

Mjölk / Mjölkkoncentrat / Mjölkpulver (19)

Normalt juversekret som erhålls vid en eller flera mjölkningar. Koncentrering eller torkning kan tillämpas.

Råprotein

Råfett

Vattenhalt, om > 5 %

8.11.1

Skummjölk / Skummjölkskoncentrat / Skummjölkspulver (19)

Mjölk vars fettinnehåll har minskats genom separering.

Koncentrering eller torkning kan tillämpas.

Råprotein

Vattenhalt, om > 5 %

8.12.1

Mjölkfett

Produkt som erhålls genom skumning av mjölk.

Råfett

8.13.1

Mjölkproteinpulver

Produkt som erhålls genom torkning av de proteinkomponenter som extraherats ur mjölken genom kemisk eller mekanisk behandling.

Råprotein

Vattenhalt, om > 8 %

8.14.1

Kondenserad och avdunstad mjölk samt produkter därav

Kondenserad och evaporerad mjölk samt produkter som erhållits genom framställning eller bearbetning av dessa produkter.

Råprotein

Råfett

Vattenhalt, om > 5 %

8.15.1

Mjölkpermeat / Mjölkpermeatpulver (19)

Produkt som erhålls genom filtrering (ultra-, nano- eller mikrofiltrering) av mjölk (som tränger igenom membranet) och från vilken laktos delvis kan ha avlägsnats.

Omvänd osmos och torkning kan tillämpas.

Råaska

Råprotein

Laktos

Vattenhalt, om > 8 %

8.16.1

Mjölkretentat / Mjölkretentatpulver (19)

Produkt som erhålls genom filtrering (ultra-, nano- eller mikrofiltrering) av mjölk (som stoppas av membranet).

Torkning kan tillämpas.

Råprotein

Råaska

Laktos

Vattenhalt, om > 8 %

8.17.1

Vassle/ Vasslekoncentrat / Vasslepulver (19)

Produkt härrörande från ost-, kvarg- eller kaseinframställning eller liknande bearbetning.

Koncentrering eller torkning kan tillämpas.

Råprotein

Laktos

Vattenhalt, om > 8 %

Råaska

8.18.1

Laktosreducerad vassle / Laktosreducerat vasslepulver (19)

Vassle från vilken laktosen delvis har avlägsnats.

Torkning kan tillämpas.

Råprotein

Laktos

Vattenhalt, om > 8 %

Råaska

8.19.1

Vassleprotein / Vassleproteinpulver (19)

Produkt som erhålls genom torkning av de vassleproteinkomponenter som extraherats ur vasslen genom kemisk eller mekanisk behandling. Torkning kan tillämpas.

Råprotein

Vattenhalt, om > 8 %

8.20.1

Demineraliserad, laktosreducerad vassle / Demineraliserat, laktosreducerat vasslepulver (19)

Vassle från vilken laktosen och mineralerna delvis har avlägsnats.

Torkning kan tillämpas.

Råprotein

Laktos

Råaska

Vattenhalt, om > 8 %

8.21.1

Vasslepermeat / Vasslepermeatpulver (19)

Produkt som erhålls genom filtrering (ultra-, nano- eller mikrofiltrering) av vassle (som tränger igenom membranet) och från vilken laktos delvis kan ha avlägsnats.

Omvänd osmos och torkning kan tillämpas.

Råaska

Råprotein

Laktos

Vattenhalt, om > 8 %

8.22.1

Vassleretentat / Vassleretentatpulver (19)

Produkt som erhålls genom filtrering (ultra-, nano- eller mikrofiltrering) av vassle (som stoppas av membranet).

Torkning kan tillämpas.

Råprotein

Råaska

Laktos

Vattenhalt, om > 8 %

9.   Produkter av landdjur och produkter därav

| Nummer | Benämning | Beskrivning | Obligatorisk märkningsuppgift |
| --- | --- | --- | --- |
| 9.1.1 | Animaliska biprodukter (20) | Hela eller delar av varmblodiga landdjur, färska, frysta, beredda, syrabehandlade eller torkade. | Råprotein
  Råfett
  Vattenhalt, om > 8 % |
| 9.2.1 | Animaliskt fett (20) | Produkt bestående av fett från varmblodiga landdjur. | Råfett
  Vattenhalt, om > 1 % |
| 9.3.1 | Biprodukter från biodling | Honung, bivax, bidrottninggelé, propolis, pollen, bearbetad eller obearbetad. | Total sockerhalt uttryckt som sackaros |
| 9.4.1 | Bearbetat animaliskt protein (20) | Produkt som erhålls genom uppvärmning, torkning och malning av hela eller delar av varmblodiga landdjur, från vilka fettet delvis kan ha avlägsnats genom extraktion eller mekanisk separation. | Råprotein
  Råfett
  Råaska
  Vattenhalt, om > 8 % |
| 9.5.1 | Proteiner från gelatinframställning (20) | Torkade animaliska proteiner av livsmedelskvalitet, härrörande från gelatinframställning. | Råprotein
  Råfett
  Råaska
  Vattenhalt, om > 8 % |
| 9.6.1 | Hydrolyserade animaliska proteiner (20) | Hydrolyserade proteiner som erhålls genom kemisk eller mikrobiologisk hydrolys eller enzymhydrolys av animaliskt protein. | Råprotein
  Vattenhalt, om > 8 % |
| 9.7.1 | Blodmjöl (20) | Produkt härrörande från värmebehandling av blod av slaktade varmblodiga djur. | Råprotein
  Vattenhalt, om > 8 % |
| 9.8.1 | Blodprodukter (20) | Produkter härrörande från blod eller blodfraktioner av slaktade varmblodiga djur; produkterna omfattar torkad/djupfryst/flytande plasma, torkat helblod, torkade/djupfrysta/flytande röda blodkroppar eller fraktioner därav samt blandningar. | Råprotein
  Vattenhalt, om > 8 % |
| 9.9.1 | Återanvänt köks- och matavfall [återvunnet köks- och matavfall] | Allt matavfall innehållande material av animaliskt ursprung, inklusive använd matolja, från restauranger, cateringverksamhet och cateringkök, inbegripet centralkök och hushållskök. | Råprotein
  Råfett
  Råaska
  Vattenhalt, om > 8 % |
| 9.10.1 | Kollagen (20) | Proteinbaserad produkt härrörande från djurben, hudar, skinn och senor. | Råprotein
  Vattenhalt, om > 8 % |
| 9.11.1 | Fjädermjöl | Produkt som erhålls genom torkning och malning av fjädrar av slaktade djur; den kan vara hydrolyserad. | Råprotein
  Vattenhalt, om > 8 % |
| 9.12.1 | Gelatin (20) | Naturligt, lösligt protein, gelbildande eller icke gelbildande, som erhålls genom partiell hydrolys av kollagen som framställts av ben, hudar och skinn, ligament och senor från djur. | Råprotein
  Vattenhalt, om > 8 % |
| 9.13.1 | Fettgrevar (20) | Produkt som erhålls vid framställning av talg, ister och andra fetter av animaliskt ursprung som har avskilts genom extraktion eller mekanisk separation. Produkten kan vara färsk, fryst eller torkad. | Råprotein
  Råfett
  Råaska
  Vattenhalt, om > 8 % |
| 9.14.1 | Produkter av animaliskt ursprung (20) | Produkter som inte längre är avsedda för mänsklig konsumtion av kommersiella skäl eller på grund av problem i form av tillverknings- eller förpackningsdefekter eller andra defekter som inte utgör någon risk för folk- eller djurhälsa; med eller utan behandling i form av t.ex. färska, frysta, eller torkade produkter. | Råprotein
  Råfett
  Vattenhalt, om > 8 % |
| 9.15.1 | Ägg | Hela ägg av Gallus gallus L. med eller utan skal. | |
| 9.15.2 | Äggvita | Produkt som framställs ur ägg efter att skal och gula skiljts åt, pastöriserad och eventuellt denaturerad. | Råprotein
  Metod för denaturering där så är tillämpligt |
| 9.15.3 | Torkade äggprodukter | Produkter bestående av pastöriserade torkade ägg, utan skal, eller en blandning av olika proportioner av torkad äggvita och torkad äggula. | Råprotein
  Råfett
  Vattenhalt, om > 5 % |
| 9.15.4 | Sockrat äggpulver | Torkade hela eller delar av sockrade ägg. | Råprotein
  Råfett
  Vattenhalt, om > 5 % |
| 9.15.5 | Torkat äggskal | Produkt som framställs ur fjäderfäägg efter att innehållet (gula och vita) har avlägsnats. Skalen är torkade. | Råaska |
| 9.16.1 | Ryggradslösa landdjur (20) | Hela eller delar av ryggradslösa landdjur, i alla olika livsstadier, andra än sådana arter som är patogena för människor och djur; med eller utan behandling i form av t.ex. färska, frysta, eller torkade produkter. | |

Nummer

Benämning

Beskrivning

Obligatorisk märkningsuppgift

9.1.1

Animaliska biprodukter (20)

Hela eller delar av varmblodiga landdjur, färska, frysta, beredda, syrabehandlade eller torkade.

Råprotein

Råfett

Vattenhalt, om > 8 %

9.2.1

Animaliskt fett (20)

Produkt bestående av fett från varmblodiga landdjur.

Råfett

Vattenhalt, om > 1 %

9.3.1

Biprodukter från biodling

Honung, bivax, bidrottninggelé, propolis, pollen, bearbetad eller obearbetad.

Total sockerhalt uttryckt som sackaros

9.4.1

Bearbetat animaliskt protein (20)

Produkt som erhålls genom uppvärmning, torkning och malning av hela eller delar av varmblodiga landdjur, från vilka fettet delvis kan ha avlägsnats genom extraktion eller mekanisk separation.

Råprotein

Råfett

Råaska

Vattenhalt, om > 8 %

9.5.1

Proteiner från gelatinframställning (20)

Torkade animaliska proteiner av livsmedelskvalitet, härrörande från gelatinframställning.

Råprotein

Råfett

Råaska

Vattenhalt, om > 8 %

9.6.1

Hydrolyserade animaliska proteiner (20)

Hydrolyserade proteiner som erhålls genom kemisk eller mikrobiologisk hydrolys eller enzymhydrolys av animaliskt protein.

Råprotein

Vattenhalt, om > 8 %

9.7.1

Blodmjöl (20)

Produkt härrörande från värmebehandling av blod av slaktade varmblodiga djur.

Råprotein

Vattenhalt, om > 8 %

9.8.1

Blodprodukter (20)

Produkter härrörande från blod eller blodfraktioner av slaktade varmblodiga djur; produkterna omfattar torkad/djupfryst/flytande plasma, torkat helblod, torkade/djupfrysta/flytande röda blodkroppar eller fraktioner därav samt blandningar.

Råprotein

Vattenhalt, om > 8 %

9.9.1

Återanvänt köks- och matavfall [återvunnet köks- och matavfall]

Allt matavfall innehållande material av animaliskt ursprung, inklusive använd matolja, från restauranger, cateringverksamhet och cateringkök, inbegripet centralkök och hushållskök.

Råprotein

Råfett

Råaska

Vattenhalt, om > 8 %

9.10.1

Kollagen (20)

Proteinbaserad produkt härrörande från djurben, hudar, skinn och senor.

Råprotein

Vattenhalt, om > 8 %

9.11.1

Fjädermjöl

Produkt som erhålls genom torkning och malning av fjädrar av slaktade djur; den kan vara hydrolyserad.

Råprotein

Vattenhalt, om > 8 %

9.12.1

Gelatin (20)

Naturligt, lösligt protein, gelbildande eller icke gelbildande, som erhålls genom partiell hydrolys av kollagen som framställts av ben, hudar och skinn, ligament och senor från djur.

Råprotein

Vattenhalt, om > 8 %

9.13.1

Fettgrevar (20)

Produkt som erhålls vid framställning av talg, ister och andra fetter av animaliskt ursprung som har avskilts genom extraktion eller mekanisk separation. Produkten kan vara färsk, fryst eller torkad.

Råprotein

Råfett

Råaska

Vattenhalt, om > 8 %

9.14.1

Produkter av animaliskt ursprung (20)

Produkter som inte längre är avsedda för mänsklig konsumtion av kommersiella skäl eller på grund av problem i form av tillverknings- eller förpackningsdefekter eller andra defekter som inte utgör någon risk för folk- eller djurhälsa; med eller utan behandling i form av t.ex. färska, frysta, eller torkade produkter.

Råprotein

Råfett

Vattenhalt, om > 8 %

9.15.1

Ägg

Hela ägg av Gallus gallus L. med eller utan skal.

9.15.2

Äggvita

Produkt som framställs ur ägg efter att skal och gula skiljts åt, pastöriserad och eventuellt denaturerad.

Råprotein

Metod för denaturering där så är tillämpligt

9.15.3

Torkade äggprodukter

Produkter bestående av pastöriserade torkade ägg, utan skal, eller en blandning av olika proportioner av torkad äggvita och torkad äggula.

Råprotein

Råfett

Vattenhalt, om > 5 %

9.15.4

Sockrat äggpulver

Torkade hela eller delar av sockrade ägg.

Råprotein

Råfett

Vattenhalt, om > 5 %

9.15.5

Torkat äggskal

Produkt som framställs ur fjäderfäägg efter att innehållet (gula och vita) har avlägsnats. Skalen är torkade.

Råaska

9.16.1

Ryggradslösa landdjur (20)

Hela eller delar av ryggradslösa landdjur, i alla olika livsstadier, andra än sådana arter som är patogena för människor och djur; med eller utan behandling i form av t.ex. färska, frysta, eller torkade produkter.

10.   Fisk, andra vattendjur och produkter därav

| Nummer | Benämning | Beskrivning | Obligatorisk märkningsuppgift |
| --- | --- | --- | --- |
| 10.1.1 | Vattenlevande ryggradslösa djur (21) | Hela eller delar av havs- eller sötvattenlevande ryggradslösa djur, i alla olika livsstadier, andra arter än sådana som är patogena för människor och djur; med eller utan behandling i form av t.ex. färska, frysta, eller torkade produkter. | |
| 10.2.1 | Biprodukter från vattenlevande djur (21) | Härrörande från anläggningar som bereder eller framställer produkter för mänsklig konsumtion; med eller utan behandling i form av t.ex. färska, frysta, eller torkade produkter. | Råprotein
  Råfett
  Råaska |
| 10.3.1 | Skaldjursmjöl | Produkt som framställs genom upphettning, pressning och torkning av hela eller delar av skaldjur, inklusive vilda och odlade räkor. | Råprotein
  Råfett
  Råaska, om > 20 %
  Vattenhalt, om > 8 % |
| 10.4.1 | Fisk (22) | Hel eller delar av fisk: färsk, fryst, beredd, syrabehandlad eller torkad. | Råprotein
  Vattenhalt, om > 8 % |
| 10.4.2 | Fiskmjöl (22) | Produkt som erhålls genom upphettning, pressning och torkning av hel eller delar av fisk och till vilken vattenlösliga restprodukter av fisk kan ha återtillsatts före torkning. | Råprotein
  Råfett
  Råaska, om > 20 %
  Vattenhalt, om > 8 % |
| 10.4.3 | Vattenlösliga restprodukter av fisk | Kondenserad produkt som erhålls vid framställning av fiskmjöl, som har separerats och stabiliserats genom syrning eller torkning. | Råprotein
  Råfett
  Vattenhalt, om > 5 % |
| 10.4.4 | Hydrolysat av fiskprotein | Produkt som erhålls genom syrahydrolys av hel eller delar av fisk, ofta koncentrerad genom torkning. | Råprotein
  Råfett
  Råaska, om > 20 %
  Vattenhalt, om > 8 % |
| 10.4.5 | Fiskbensmjöl | Produkt som erhålls genom upphettning, pressning och torkning av delar av fisk. Den består huvudsakligen av fiskben. | Råaska |
| 10.4.6 | Fiskolja | Olja som framställs ur fisk eller delar av fisk, följd av centrifugering för att avlägsna vatten (artspecifika uppgifter kan ingå, t.ex. torskleverolja). | Råfett
  Vattenhalt, om > 1 % |
| 10.4.7 | Hydrogenerad fiskolja | Olja som framställs genom hydrogenering av fiskolja. | Vattenhalt, om > 1 % |
| 10.5.1 | Krillolja | Olja som framställs ur havsplankton (krill) som beretts, pressats och därefter centrifugerats för att avlägsna vatten. | Vattenhalt, om > 1 % |
| 10.5.2 | Hydrolysat av krillproteinkoncentrat | Produkt som erhålls genom enzymhydrolys av hel eller delar av krill, ofta koncentrerad genom torkning. | Råprotein
  Råfett
  Råaska, om > 20 %
  Vattenhalt, om > 8 % |
| 10.6.1 | Mjöl av marin ringmask | Produkt som framställs genom upphettning och torkning av hel eller delar av marin ringmask, inklusive Nereis virens M. Sars. | Fett
  Aska, om > 20 %
  Vattenhalt, om > 8 % |
| 10.7.1 | Mjöl av marina zooplankton | Produkt som framställs genom upphettning, pressning och torkning av marina zooplankton, t.ex. krill. | Råprotein
  Råfett
  Råaska, om > 20 %
  Vattenhalt, om > 8 % |
| 10.7.2 | Olja av marina zooplankton | Olja som framställs ur marina zooplankton som beretts, pressats och därefter centrifugerats för att avlägsna vatten. | Vattenhalt, om > 1 % |
| 10.8.1 | Blötdjursmjöl | Produkt som framställs genom upphettning och torkning av hel eller delar av blötdjur, inklusive bläckfisk och musslor. | Råprotein
  Råfett
  Råaska, om > 20 %
  Vattenhalt, om > 8 % |
| 10.9.1 | Bläckfiskmjöl | Produkt som framställs genom upphettning, pressning och torkning av hel eller delar av bläckfisk. | Råprotein
  Råfett
  Råaska, om > 20 %
  Vattenhalt, om > 8 % |

Nummer

Benämning

Beskrivning

Obligatorisk märkningsuppgift

10.1.1

Vattenlevande ryggradslösa djur (21)

Hela eller delar av havs- eller sötvattenlevande ryggradslösa djur, i alla olika livsstadier, andra arter än sådana som är patogena för människor och djur; med eller utan behandling i form av t.ex. färska, frysta, eller torkade produkter.

10.2.1

Biprodukter från vattenlevande djur (21)

Härrörande från anläggningar som bereder eller framställer produkter för mänsklig konsumtion; med eller utan behandling i form av t.ex. färska, frysta, eller torkade produkter.

Råprotein

Råfett

Råaska

10.3.1

Skaldjursmjöl

Produkt som framställs genom upphettning, pressning och torkning av hela eller delar av skaldjur, inklusive vilda och odlade räkor.

Råprotein

Råfett

Råaska, om > 20 %

Vattenhalt, om > 8 %

10.4.1

Fisk (22)

Hel eller delar av fisk: färsk, fryst, beredd, syrabehandlad eller torkad.

Råprotein

Vattenhalt, om > 8 %

10.4.2

Fiskmjöl (22)

Produkt som erhålls genom upphettning, pressning och torkning av hel eller delar av fisk och till vilken vattenlösliga restprodukter av fisk kan ha återtillsatts före torkning.

Råprotein

Råfett

Råaska, om > 20 %

Vattenhalt, om > 8 %

10.4.3

Vattenlösliga restprodukter av fisk

Kondenserad produkt som erhålls vid framställning av fiskmjöl, som har separerats och stabiliserats genom syrning eller torkning.

Råprotein

Råfett

Vattenhalt, om > 5 %

10.4.4

Hydrolysat av fiskprotein

Produkt som erhålls genom syrahydrolys av hel eller delar av fisk, ofta koncentrerad genom torkning.

Råprotein

Råfett

Råaska, om > 20 %

Vattenhalt, om > 8 %

10.4.5

Fiskbensmjöl

Produkt som erhålls genom upphettning, pressning och torkning av delar av fisk. Den består huvudsakligen av fiskben.

Råaska

10.4.6

Fiskolja

Olja som framställs ur fisk eller delar av fisk, följd av centrifugering för att avlägsna vatten (artspecifika uppgifter kan ingå, t.ex. torskleverolja).

Råfett

Vattenhalt, om > 1 %

10.4.7

Hydrogenerad fiskolja

Olja som framställs genom hydrogenering av fiskolja.

Vattenhalt, om > 1 %

10.5.1

Krillolja

Olja som framställs ur havsplankton (krill) som beretts, pressats och därefter centrifugerats för att avlägsna vatten.

Vattenhalt, om > 1 %

10.5.2

Hydrolysat av krillproteinkoncentrat

Produkt som erhålls genom enzymhydrolys av hel eller delar av krill, ofta koncentrerad genom torkning.

Råprotein

Råfett

Råaska, om > 20 %

Vattenhalt, om > 8 %

10.6.1

Mjöl av marin ringmask

Produkt som framställs genom upphettning och torkning av hel eller delar av marin ringmask, inklusive Nereis virens M. Sars.

Fett

Aska, om > 20 %

Vattenhalt, om > 8 %

10.7.1

Mjöl av marina zooplankton

Produkt som framställs genom upphettning, pressning och torkning av marina zooplankton, t.ex. krill.

Råprotein

Råfett

Råaska, om > 20 %

Vattenhalt, om > 8 %

10.7.2

Olja av marina zooplankton

Olja som framställs ur marina zooplankton som beretts, pressats och därefter centrifugerats för att avlägsna vatten.

Vattenhalt, om > 1 %

10.8.1

Blötdjursmjöl

Produkt som framställs genom upphettning och torkning av hel eller delar av blötdjur, inklusive bläckfisk och musslor.

Råprotein

Råfett

Råaska, om > 20 %

Vattenhalt, om > 8 %

10.9.1

Bläckfiskmjöl

Produkt som framställs genom upphettning, pressning och torkning av hel eller delar av bläckfisk.

Råprotein

Råfett

Råaska, om > 20 %

Vattenhalt, om > 8 %

11.   Mineraler och produkter därav

| Nummer | Benämning | Beskrivning | Obligatorisk märkningsuppgift |
| --- | --- | --- | --- |
| 11.1.1 | Kalciumkarbonat (23); [Kalksten] | Produkt som erhålls genom malning av produkter som innehåller kalciumkarbonat, t.ex. kalksten, eller genom fällning i sur lösning. | Kalcium, Aska olöslig i HCl, om > 5 % |
| 11.1.2 | Kalkhaltiga marina snäckor | Naturligt förekommande produkt som framställs ur marina snäckor, malda eller granulerade, såsom ostronskal eller snäckskal. | Kalcium, Aska olöslig i HCl, om > 5 % |
| 11.1.3 | Kalcium- och magnesiumkarbonat | Naturlig blandning av kalciumkarbonat och magnesiumkarbonat. | Kalcium, Magnesium, Aska olöslig i HCl, om > 5 % |
| 11.1.4 | Maerl | Naturligt förekommande produkt som erhålls från kalkhaltiga havsalger, malda eller granulerade. | Kalcium, Aska olöslig i HCl, om > 5 % |
| 11.1.5 | Lithothamnium | Naturligt förekommande produkt som erhålls från kalkhaltiga havsalger, Phymatolithon calcareum (Pall.), malda eller granulerade. | Kalcium, Aska olöslig i HCl, om > 5 % |
| 11.1.6 | Kalciumklorid | Kalciumklorid av teknisk kvalitet. | Kalcium, Aska olöslig i HCl, om > 5 % |
| 11.1.7 | Kalciumhydroxid | Kalciumhydroxid av teknisk kvalitet. | Kalcium, Aska olöslig i HCl, om > 5 % |
| 11.1.8 | Vattenfritt kalciumsulfat | Vattenfritt kalciumsulfat av teknisk kvalitet erhållet genom malning av vattenfritt kalciumsulfat eller dehydrering av kalciumsulfatdihydrat. | Kalcium, Aska olöslig i HCl, om > 5 % |
| 11.1.9 | Kalciumsulfathemihydrat | Kalciumsulfat hemihydrat av teknisk kvalitet erhållet genom partiell dehydrering av kalciumsulfatdihydrat. | Kalcium, Aska olöslig i HCl, om > 5 % |
| 11.1.10 | Kalciumsulfatdihydrat | Kalciumsulfatdihydrat av teknisk kvalitet erhållet genom malning av kalciumsulfatdihydrat eller hydrering av kalciumsulfat hemihydrat. | Kalcium, Aska olöslig i HCl, om > 5 % |
| 11.1.11 | Kalciumsalter av organiska syror (24) | Kalciumsalter av ätliga organiska syror med minst fyra kolatomer. | Kalcium, Organisk syra |
| 11.1.12 | Kalciumoxid | Kalciumoxid av teknisk kvalitet som framställs vid bränning av naturligt förekommande kalksten. | Kalcium, Aska olöslig i HCl, om > 5 % |
| 11.1.13 | Kalciumglukonat | Kalciumsalt av glukonsyra allmänt uttryckta som Ca(C6H11O7)2 och dess hydrerade former. | Kalcium, Aska olöslig i HCl, om > 5 % |
| 11.1.15 | Kalciumsulfat / Kalciumkarbonat | Produkt som erhålls vid framställning av natriumkarbonat. | Kalcium, Aska olöslig i HCl, om > 5 % |
| 11.1.16 | Kalciumpidolat | L-kalciumpidolat av teknisk kvalitet. | Kalcium, Aska olöslig i HCl, om > 5 % |
| 11.2.1 | Magnesiumoxid | Bränd magnesiumoxid (MgO), minst 70 % MgO. | Kalcium, Aska olöslig i HCl, om > 15 % |
| 11.2.2 | Magnesiumsulfatheptahydrat | Magnesiumsulfat (MgSO4 × 7 H2O) av teknisk kvalitet. | Magnesium, Svavel, Aska olöslig i HCl, om > 15 % |
| 11.2.3 | Magnesiumsulfatmonohydrat | Magnesiumsulfat (MgSO4 × H2O) av teknisk kvalitet. | Magnesium, Svavel, Aska olöslig i HCl, om > 15 % |
| 11.2.4 | Vattenfritt magnesiumsulfat | Vattenfritt magnesiumsulfat (MgSO4) av teknisk kvalitet. | Magnesium, Svavel, Aska olöslig i HCl, om > 10 % |
| 11.2.5 | Magnesiumpropionat | Magnesiumpropionat av teknisk kvalitet. | Magnesium |
| 11.2.6 | Magnesiumklorid | Magnesiumklorid av teknisk kvalitet eller lösning erhållen genom naturlig koncentration av havsvatten efter utfällning av natriumklorid. | Magnesium, Klor, Aska olöslig i HCl, om > 10 % |
| 11.2.7 | Magnesiumkarbonat | Naturligt magnesiumkarbonat. | Magnesium, Aska olöslig i HCl, om > 10 % |
| 11.2.8 | Magnesiumhydroxid | Magnesiumhydroxid av teknisk kvalitet. | Magnesium, Aska olöslig i HCl, om > 10 % |
| 11.2.9 | Kaliummagnesiumsulfat | Kaliummagnesiumsulfat av teknisk kvalitet. | Magnesium, Kalium, Aska olöslig i HCl, om > 10 % |
| 11.2.10 | Magnesiumsalter av organiska syror (24) | Magnesiumsalter av ätliga organiska syror med minst fyra kolatomer. | Magnesium, Organisk syra |
| 11.3.1 | Dikalciumfosfat (25); [Kalciumväteortofosfat] | Kalciummonovätefosfat av teknisk kvalitet som framställs ur ben eller oorganiska källor (CaHPO4 × H2O).
  Ca/P > 1,2 | Kalcium, Totalfosfor, P olöslig i 2 % citronsyra, om > 10 %, Aska olöslig i HCl, om > 5 % |
| 11.3.2 | Mono-dikalciumfosfat | Produkt som framställs på kemisk väg och som består av dikalciumfosfat och monokalciumfosfat (CaHPO4. Ca(H2PO4)2 × H2O)
  0,8 < Ca/P < 1,3 | Totalfosfor, Kalcium, P olöslig i 2 % citronsyra, om > 10 % |
| 11.3.3 | Monokalciumfosfat [Kalciumtetravätediortofosfat] | Kalciumdivätefosfat (Ca(H2PO4)2 × H2O) av teknisk kvalitet.
  Ca/P < 0,9 | Totalfosfor, Kalcium, P olöslig i 2 % citronsyra, om > 10 % |
| 11.3.4 | Trikalciumfosfat; [Trikalciumortofosfat] | Trikalciumfosfat av teknisk kvalitet från ben eller oorganiska källor (Ca3(PO4)2 × H2O).
  Ca/P > 1,3 | Kalcium, Totalfosfor, P olöslig i 2 % citronsyra, om > 10 % |
| 11.3.5 | Kalciummagnesiumfosfat | Kalciummagnesiumfosfat av teknisk kvalitet. | Kalcium, Magnesium, Totalfosfor, P olöslig i 2 % citronsyra, om > 10 % |
| 11.3.6 | Avfluorerat fosfat | Naturligt fosfat, bränt och mer värmebehandlat än vad som krävs för att avlägsna föroreningar. | Totalfosfor, Kalcium, Natrium, P olöslig i 2 % citronsyra, om > 10 %, Aska olöslig i HCl, om > 5 % |
| 11.3.7 | Dikalciumpyrofosfat; [Dikalciumdifosfat] | Dikalciumpyrofosfat av teknisk kvalitet. | Totalfosfor, Kalcium, P olöslig i 2 % citronsyra, om > 10 % |
| 11.3.8 | Magnesiumfosfat | Produkt bestående av monobasiskt och/eller dibasiskt och/eller tribasiskt magnesiumfosfat av teknisk kvalitet. | Totalfosfor, Magnesium, P olöslig i 2 % citronsyra, om > 10 %, Aska olöslig i HCl, om > 10 % |
| 11.3.9 | Natriumkalciummagnesiumfosfat | Produkt som består av natriumkalciummagnesiumfosfat av teknisk kvalitet. | Totalfosfor, Magnesium, Kalcium, Natrium, P olöslig i 2 % citronsyra, om > 10 % |
| 11.3.10 | Mononatriumfosfat; [Natriumdiväteortofosfat] | Mononatriumfosfat (KH2PO4 × H2O) av teknisk kvalitet. | Totalfosfor, Natrium, P olöslig i 2 % citronsyra, om > 10 % |
| 11.3.11 | Dinatriumfosfat; [Dinatriumväteortofosfat] | Dinatriumfosfat (Na2HPO4 × H2O) av teknisk kvalitet. | Totalfosfor, Natrium, P olöslig i 2 % citronsyra, om > 10 % |
| 11.3.12 | Trinatriumfosfat; [Trinatriumortofosfat] | Trinatriumfosfat (Na3PO4) av teknisk kvalitet. | Totalfosfor, Natrium, P olöslig i 2 % citronsyra, om > 10 % |
| 11.3.13 | Natriumpyrofosfat; [Tetranatriumdifosfat] | Natriumpyrofosfat av teknisk kvalitet. | Totalfosfor, Natrium, P olöslig i 2 % citronsyra, om > 10 % |
| 11.3.14 | Monokaliumfosfat; [Kaliumdiväteortofosfat] | Monokaliumfosfat (KH2PO4 × H2O) av teknisk kvalitet. | Totalfosfor, Kalium, P olöslig i 2 % citronsyra, om > 10 % |
| 11.3.15 | Dikaliumfosfat; [Dikaliumväteortofosfat] | Dikaliumfosfat (K2HPO4 × H2O) av teknisk kvalitet. | Totalfosfor, Kalium, P olöslig i 2 % citronsyra, om > 10 % |
| 11.3.16 | Kalciumnatriumfosfat | Kalciumnatriumfosfat av teknisk kvalitet. | Totalfosfor, Kalcium, Natrium, P olöslig i 2 % citronsyra, om > 10 % |
| 11.3.17 | Monoammoniumfosfat; [Ammoniumdiväteortofosfat] | Monoammoniumfosfat (NH4H2PO4) av teknisk kvalitet. | Totalkväve, Totalfosfor, P olöslig i 2 % citronsyra, om > 10 % |
| 11.3.18 | Diammoniumfosfat; [Diammoniumväteortofosfat] | Diammoniumfosfat ((NH4)2HPO4) av teknisk kvalitet. | Totalkväve
  Totalfosfor
  P olöslig i 2 % citronsyra, om > 10 % |
| 11.3.19 | Natriumtripolyfosfat; [Pentanatriumtrifosfat] | Natriumtripolyfosfat av teknisk kvalitet. | Totalfosfor
  Natrium
  P olöslig i 2 % citronsyra, om > 10 % |
| 11.3.20 | Natriummagnesiumfosfat | Natriummagnesiumfosfat av teknisk kvalitet. | Totalfosfor, Magnesium, Natrium, P olöslig i 2 % citronsyra, om > 10 % |
| 11.3.21 | Magnesiumhypofosfit | Magnesiumhypofosfit (Mg(H2PO2)2 × 6H2O) av teknisk kvalitet. | Magnesium
  Totalfosfor
  P olöslig i 2 % citronsyra, om > 10 % |
| 11.3.22 | Benmjöl, fritt från limämne | Steriliserade och malda ben, fria från limämne och fett. | Totalfosfor, Kalcium, Aska olöslig i HCl, om > 10 % |
| 11.3.23 | Benaska | Mineralrester från bränning, förbränning eller förgasning av animaliska biprodukter. | Totalfosfor, Kalcium, Aska olöslig i HCl, om > 10 % |
| 11.4.1 | Natriumklorid (23) | Natriumklorid eller produkt av teknisk kvalitet som erhålls genom avdunstning och kristallisering av saltlake (vacuumsalt), avdunstning av havsvatten (havssalt) eller malning av bergssalt. | Natrium, Aska olöslig i HCl, om > 10 % |
| 11.4.2 | Natriumbikarbonat [Natriumvätekarbonat] | Natriumbikarbonat (NaHCO3) av teknisk kvalitet. | Natrium, Aska olöslig i HCl, om > 10 % |
| 11.4.3 | Natrium/ammonium(bi)karbonat [Natrium/ammonium(väte)karbonat] | Produkt som erhålls vid framställningen av natriumkarbonat och natriumbikarbonat, med spår av ammoniumbikarbonat (ammoniumbikarbonat högst 5 %). | Natrium, Aska olöslig i HCl, om > 10 % |
| 11.4.4 | Natriumkarbonat | Natriumkarbonat (Na2CO3) av teknisk kvalitet. | Natrium, Aska olöslig i HCl, om > 10 % |
| 11.4.5 | Natriumseskvikarbonat [Trinatriumvätedikarbonat] | Natriumseskvikarbonat (Na3H(CO3)2) av teknisk kvalitet. | Natrium, Aska olöslig i HCl, om > 10 % |
| 11.4.6 | Natriumsulfat | Natriumsulfat av teknisk kvalitet. | Natrium, Aska olöslig i HCl, om > 10 % |
| 11.4.7 | Natriumsalter av organiska syror | Natriumsalter av ätliga organiska syror med minst fyra kolatomer. | Natrium, Organisk syra |
| 11.5.1 | Kaliumklorid | Kaliumklorid eller produkt av teknisk kvalitet som erhålls genom malning av naturliga kaliumkloridkällor. | Kalium, Aska olöslig i HCl, om > 10 % |
| 11.5.2 | Kaliumsulfat | Kaliumsulfat (K2SO4) av teknisk kvalitet. | Kalium, Aska olöslig i HCl, om > 10 % |
| 11.5.3 | Kaliumkarbonat | Kaliumkarbonat (K2CO3) av teknisk kvalitet. | Kalium, Aska olöslig i HCl, om > 10 % |
| 11.5.4 | Kaliumbikarbonat [Kaliumvätekarbonat] | Kaliumbikarbonat (KHCO3) av teknisk kvalitet. | Kalium, Aska olöslig i HCl, om > 10 % |
| 11.5.5 | Kaliumsalter av organiska syror (24) | Kaliumsalter av ätliga organiska syror med minst fyra kolatomer. | Kalium, organisk syra |
| 11.6.1 | Svavelblomma | Pulver av teknisk kvalitet som framställs ur naturliga avlagringar av mineralen. Även en produkt som erhålls från oljeraffineringsproduktion såsom den utförs av svaveltillverkare. | Svavel |
| 11.7.1 | Attapulgit | Naturligt magnesiumaluminiumsilikonmineral. | Magnesium |
| 11.7.2 | Kvarts | Naturligt förekommande mineral erhållet genom malning av kvartskällor. | |
| 11.7.3 | Kristobalit | Silikondioxid som framställs vid återkristallisering av kvarts. | |
| 11.8.1 | Ammoniumsulfat | Ammoniumsulfat ((NH4)2SO4) av teknisk kvalitet erhållet genom kemisk syntes. | Kväve uttryckt som råprotein, Svavel |
| 11.8.2 | Ammoniumsulfatlösning | Ammoniumsulfat i vattenlösning, innehållande minst 35 % ammoniumsulfat. | Kväve uttryckt som råprotein |
| 11.8.3 | Ammoniumsalter av organiska syror | Ammoniumsalter av ätliga organiska syror med minst fyra kolatomer. | Kväve uttryckt som råprotein, Organisk syra |
| 11.8.4 | Ammoniumlaktat | Ammoniumlaktat (CH3CHOHCOONH4) som inkluderar det ammoniumlaktat som framställs genom fermentering av vassle med Lactobacillus delbrueckii ssp. bulgaricus, innehållande minst 44 % kväve uttryckt som råprotein. | Kväve uttryckt som råprotein, Råaska |
| 11.8.5 | Ammoniumacetat | Ammoniumacetat (CH3COONH4) i vattenlösning, innehållande minst 55 % ammoniumacetat. | Kväve uttryckt som råprotein |

Nummer

Benämning

Beskrivning

Obligatorisk märkningsuppgift

11.1.1

Kalciumkarbonat (23); [Kalksten]

Produkt som erhålls genom malning av produkter som innehåller kalciumkarbonat, t.ex. kalksten, eller genom fällning i sur lösning.

Kalcium, Aska olöslig i HCl, om > 5 %

11.1.2

Kalkhaltiga marina snäckor

Naturligt förekommande produkt som framställs ur marina snäckor, malda eller granulerade, såsom ostronskal eller snäckskal.

Kalcium, Aska olöslig i HCl, om > 5 %

11.1.3

Kalcium- och magnesiumkarbonat

Naturlig blandning av kalciumkarbonat och magnesiumkarbonat.

Kalcium, Magnesium, Aska olöslig i HCl, om > 5 %

11.1.4

Maerl

Naturligt förekommande produkt som erhålls från kalkhaltiga havsalger, malda eller granulerade.

Kalcium, Aska olöslig i HCl, om > 5 %

11.1.5

Lithothamnium

Naturligt förekommande produkt som erhålls från kalkhaltiga havsalger, Phymatolithon calcareum (Pall.), malda eller granulerade.

Kalcium, Aska olöslig i HCl, om > 5 %

11.1.6

Kalciumklorid

Kalciumklorid av teknisk kvalitet.

Kalcium, Aska olöslig i HCl, om > 5 %

11.1.7

Kalciumhydroxid

Kalciumhydroxid av teknisk kvalitet.

Kalcium, Aska olöslig i HCl, om > 5 %

11.1.8

Vattenfritt kalciumsulfat

Vattenfritt kalciumsulfat av teknisk kvalitet erhållet genom malning av vattenfritt kalciumsulfat eller dehydrering av kalciumsulfatdihydrat.

Kalcium, Aska olöslig i HCl, om > 5 %

11.1.9

Kalciumsulfathemihydrat

Kalciumsulfat hemihydrat av teknisk kvalitet erhållet genom partiell dehydrering av kalciumsulfatdihydrat.

Kalcium, Aska olöslig i HCl, om > 5 %

11.1.10

Kalciumsulfatdihydrat

Kalciumsulfatdihydrat av teknisk kvalitet erhållet genom malning av kalciumsulfatdihydrat eller hydrering av kalciumsulfat hemihydrat.

Kalcium, Aska olöslig i HCl, om > 5 %

11.1.11

Kalciumsalter av organiska syror (24)

Kalciumsalter av ätliga organiska syror med minst fyra kolatomer.

Kalcium, Organisk syra

11.1.12

Kalciumoxid

Kalciumoxid av teknisk kvalitet som framställs vid bränning av naturligt förekommande kalksten.

Kalcium, Aska olöslig i HCl, om > 5 %

11.1.13

Kalciumglukonat

Kalciumsalt av glukonsyra allmänt uttryckta som Ca(C6H11O7)2 och dess hydrerade former.

Kalcium, Aska olöslig i HCl, om > 5 %

11.1.15

Kalciumsulfat / Kalciumkarbonat

Produkt som erhålls vid framställning av natriumkarbonat.

Kalcium, Aska olöslig i HCl, om > 5 %

11.1.16

Kalciumpidolat

L-kalciumpidolat av teknisk kvalitet.

Kalcium, Aska olöslig i HCl, om > 5 %

11.2.1

Magnesiumoxid

Bränd magnesiumoxid (MgO), minst 70 % MgO.

Kalcium, Aska olöslig i HCl, om > 15 %

11.2.2

Magnesiumsulfatheptahydrat

Magnesiumsulfat (MgSO4 × 7 H2O) av teknisk kvalitet.

Magnesium, Svavel, Aska olöslig i HCl, om > 15 %

11.2.3

Magnesiumsulfatmonohydrat

Magnesiumsulfat (MgSO4 × H2O) av teknisk kvalitet.

Magnesium, Svavel, Aska olöslig i HCl, om > 15 %

11.2.4

Vattenfritt magnesiumsulfat

Vattenfritt magnesiumsulfat (MgSO4) av teknisk kvalitet.

Magnesium, Svavel, Aska olöslig i HCl, om > 10 %

11.2.5

Magnesiumpropionat

Magnesiumpropionat av teknisk kvalitet.

Magnesium

11.2.6

Magnesiumklorid

Magnesiumklorid av teknisk kvalitet eller lösning erhållen genom naturlig koncentration av havsvatten efter utfällning av natriumklorid.

Magnesium, Klor, Aska olöslig i HCl, om > 10 %

11.2.7

Magnesiumkarbonat

Naturligt magnesiumkarbonat.

Magnesium, Aska olöslig i HCl, om > 10 %

11.2.8

Magnesiumhydroxid

Magnesiumhydroxid av teknisk kvalitet.

Magnesium, Aska olöslig i HCl, om > 10 %

11.2.9

Kaliummagnesiumsulfat

Kaliummagnesiumsulfat av teknisk kvalitet.

Magnesium, Kalium, Aska olöslig i HCl, om > 10 %

11.2.10

Magnesiumsalter av organiska syror (24)

Magnesiumsalter av ätliga organiska syror med minst fyra kolatomer.

Magnesium, Organisk syra

11.3.1

Dikalciumfosfat (25); [Kalciumväteortofosfat]

Kalciummonovätefosfat av teknisk kvalitet som framställs ur ben eller oorganiska källor (CaHPO4 × H2O).

Ca/P > 1,2

Kalcium, Totalfosfor, P olöslig i 2 % citronsyra, om > 10 %, Aska olöslig i HCl, om > 5 %

11.3.2

Mono-dikalciumfosfat

Produkt som framställs på kemisk väg och som består av dikalciumfosfat och monokalciumfosfat (CaHPO4. Ca(H2PO4)2 × H2O)

0,8 < Ca/P < 1,3

Totalfosfor, Kalcium, P olöslig i 2 % citronsyra, om > 10 %

11.3.3

Monokalciumfosfat [Kalciumtetravätediortofosfat]

Kalciumdivätefosfat (Ca(H2PO4)2 × H2O) av teknisk kvalitet.

Ca/P < 0,9

Totalfosfor, Kalcium, P olöslig i 2 % citronsyra, om > 10 %

11.3.4

Trikalciumfosfat; [Trikalciumortofosfat]

Trikalciumfosfat av teknisk kvalitet från ben eller oorganiska källor (Ca3(PO4)2 × H2O).

Ca/P > 1,3

Kalcium, Totalfosfor, P olöslig i 2 % citronsyra, om > 10 %

11.3.5

Kalciummagnesiumfosfat

Kalciummagnesiumfosfat av teknisk kvalitet.

Kalcium, Magnesium, Totalfosfor, P olöslig i 2 % citronsyra, om > 10 %

11.3.6

Avfluorerat fosfat

Naturligt fosfat, bränt och mer värmebehandlat än vad som krävs för att avlägsna föroreningar.

Totalfosfor, Kalcium, Natrium, P olöslig i 2 % citronsyra, om > 10 %, Aska olöslig i HCl, om > 5 %

11.3.7

Dikalciumpyrofosfat; [Dikalciumdifosfat]

Dikalciumpyrofosfat av teknisk kvalitet.

Totalfosfor, Kalcium, P olöslig i 2 % citronsyra, om > 10 %

11.3.8

Magnesiumfosfat

Produkt bestående av monobasiskt och/eller dibasiskt och/eller tribasiskt magnesiumfosfat av teknisk kvalitet.

Totalfosfor, Magnesium, P olöslig i 2 % citronsyra, om > 10 %, Aska olöslig i HCl, om > 10 %

11.3.9

Natriumkalciummagnesiumfosfat

Produkt som består av natriumkalciummagnesiumfosfat av teknisk kvalitet.

Totalfosfor, Magnesium, Kalcium, Natrium, P olöslig i 2 % citronsyra, om > 10 %

11.3.10

Mononatriumfosfat; [Natriumdiväteortofosfat]

Mononatriumfosfat (KH2PO4 × H2O) av teknisk kvalitet.

Totalfosfor, Natrium, P olöslig i 2 % citronsyra, om > 10 %

11.3.11

Dinatriumfosfat; [Dinatriumväteortofosfat]

Dinatriumfosfat (Na2HPO4 × H2O) av teknisk kvalitet.

Totalfosfor, Natrium, P olöslig i 2 % citronsyra, om > 10 %

11.3.12

Trinatriumfosfat; [Trinatriumortofosfat]

Trinatriumfosfat (Na3PO4) av teknisk kvalitet.

Totalfosfor, Natrium, P olöslig i 2 % citronsyra, om > 10 %

11.3.13

Natriumpyrofosfat; [Tetranatriumdifosfat]

Natriumpyrofosfat av teknisk kvalitet.

Totalfosfor, Natrium, P olöslig i 2 % citronsyra, om > 10 %

11.3.14

Monokaliumfosfat; [Kaliumdiväteortofosfat]

Monokaliumfosfat (KH2PO4 × H2O) av teknisk kvalitet.

Totalfosfor, Kalium, P olöslig i 2 % citronsyra, om > 10 %

11.3.15

Dikaliumfosfat; [Dikaliumväteortofosfat]

Dikaliumfosfat (K2HPO4 × H2O) av teknisk kvalitet.

Totalfosfor, Kalium, P olöslig i 2 % citronsyra, om > 10 %

11.3.16

Kalciumnatriumfosfat

Kalciumnatriumfosfat av teknisk kvalitet.

Totalfosfor, Kalcium, Natrium, P olöslig i 2 % citronsyra, om > 10 %

11.3.17

Monoammoniumfosfat; [Ammoniumdiväteortofosfat]

Monoammoniumfosfat (NH4H2PO4) av teknisk kvalitet.

Totalkväve, Totalfosfor, P olöslig i 2 % citronsyra, om > 10 %

11.3.18

Diammoniumfosfat; [Diammoniumväteortofosfat]

Diammoniumfosfat ((NH4)2HPO4) av teknisk kvalitet.

Totalkväve

Totalfosfor

P olöslig i 2 % citronsyra, om > 10 %

11.3.19

Natriumtripolyfosfat; [Pentanatriumtrifosfat]

Natriumtripolyfosfat av teknisk kvalitet.

Totalfosfor

Natrium

P olöslig i 2 % citronsyra, om > 10 %

11.3.20

Natriummagnesiumfosfat

Natriummagnesiumfosfat av teknisk kvalitet.

Totalfosfor, Magnesium, Natrium, P olöslig i 2 % citronsyra, om > 10 %

11.3.21

Magnesiumhypofosfit

Magnesiumhypofosfit (Mg(H2PO2)2 × 6H2O) av teknisk kvalitet.

Magnesium

Totalfosfor

P olöslig i 2 % citronsyra, om > 10 %

11.3.22

Benmjöl, fritt från limämne

Steriliserade och malda ben, fria från limämne och fett.

Totalfosfor, Kalcium, Aska olöslig i HCl, om > 10 %

11.3.23

Benaska

Mineralrester från bränning, förbränning eller förgasning av animaliska biprodukter.

Totalfosfor, Kalcium, Aska olöslig i HCl, om > 10 %

11.4.1

Natriumklorid (23)

Natriumklorid eller produkt av teknisk kvalitet som erhålls genom avdunstning och kristallisering av saltlake (vacuumsalt), avdunstning av havsvatten (havssalt) eller malning av bergssalt.

Natrium, Aska olöslig i HCl, om > 10 %

11.4.2

Natriumbikarbonat [Natriumvätekarbonat]

Natriumbikarbonat (NaHCO3) av teknisk kvalitet.

Natrium, Aska olöslig i HCl, om > 10 %

11.4.3

Natrium/ammonium(bi)karbonat [Natrium/ammonium(väte)karbonat]

Produkt som erhålls vid framställningen av natriumkarbonat och natriumbikarbonat, med spår av ammoniumbikarbonat (ammoniumbikarbonat högst 5 %).

Natrium, Aska olöslig i HCl, om > 10 %

11.4.4

Natriumkarbonat

Natriumkarbonat (Na2CO3) av teknisk kvalitet.

Natrium, Aska olöslig i HCl, om > 10 %

11.4.5

Natriumseskvikarbonat [Trinatriumvätedikarbonat]

Natriumseskvikarbonat (Na3H(CO3)2) av teknisk kvalitet.

Natrium, Aska olöslig i HCl, om > 10 %

11.4.6

Natriumsulfat

Natriumsulfat av teknisk kvalitet.

Natrium, Aska olöslig i HCl, om > 10 %

11.4.7

Natriumsalter av organiska syror

Natriumsalter av ätliga organiska syror med minst fyra kolatomer.

Natrium, Organisk syra

11.5.1

Kaliumklorid

Kaliumklorid eller produkt av teknisk kvalitet som erhålls genom malning av naturliga kaliumkloridkällor.

Kalium, Aska olöslig i HCl, om > 10 %

11.5.2

Kaliumsulfat

Kaliumsulfat (K2SO4) av teknisk kvalitet.

Kalium, Aska olöslig i HCl, om > 10 %

11.5.3

Kaliumkarbonat

Kaliumkarbonat (K2CO3) av teknisk kvalitet.

Kalium, Aska olöslig i HCl, om > 10 %

11.5.4

Kaliumbikarbonat [Kaliumvätekarbonat]

Kaliumbikarbonat (KHCO3) av teknisk kvalitet.

Kalium, Aska olöslig i HCl, om > 10 %

11.5.5

Kaliumsalter av organiska syror (24)

Kaliumsalter av ätliga organiska syror med minst fyra kolatomer.

Kalium, organisk syra

11.6.1

Svavelblomma

Pulver av teknisk kvalitet som framställs ur naturliga avlagringar av mineralen. Även en produkt som erhålls från oljeraffineringsproduktion såsom den utförs av svaveltillverkare.

Svavel

11.7.1

Attapulgit

Naturligt magnesiumaluminiumsilikonmineral.

Magnesium

11.7.2

Kvarts

Naturligt förekommande mineral erhållet genom malning av kvartskällor.

11.7.3

Kristobalit

Silikondioxid som framställs vid återkristallisering av kvarts.

11.8.1

Ammoniumsulfat

Ammoniumsulfat ((NH4)2SO4) av teknisk kvalitet erhållet genom kemisk syntes.

Kväve uttryckt som råprotein, Svavel

11.8.2

Ammoniumsulfatlösning

Ammoniumsulfat i vattenlösning, innehållande minst 35 % ammoniumsulfat.

Kväve uttryckt som råprotein

11.8.3

Ammoniumsalter av organiska syror

Ammoniumsalter av ätliga organiska syror med minst fyra kolatomer.

Kväve uttryckt som råprotein, Organisk syra

11.8.4

Ammoniumlaktat

Ammoniumlaktat (CH3CHOHCOONH4) som inkluderar det ammoniumlaktat som framställs genom fermentering av vassle med Lactobacillus delbrueckii ssp. bulgaricus, innehållande minst 44 % kväve uttryckt som råprotein.

Kväve uttryckt som råprotein, Råaska

11.8.5

Ammoniumacetat

Ammoniumacetat (CH3COONH4) i vattenlösning, innehållande minst 55 % ammoniumacetat.

Kväve uttryckt som råprotein

12.   Fermenterings(bi)produkter från mikroorganismer vars celler har inaktiverats eller avdödats

| Nummer | Benämning | Beskrivning | Obligatorisk märkningsuppgift |
| --- | --- | --- | --- |
| 12.1 | Produkter som framställs av biomassa av specifika mikroorganismer som odlats på vissa substrat |
| 12.1.1 | Protein från Methylophilus methylotrophus | Proteinprodukt härrörande från fermentering, erhållen genom odling av Methylophilus methylotrophus (NCIMB stam 10.515) på metanol; råproteinet utgör minst 68 % och reflexionsfaktorn är minst 50. | Råprotein
  Råaska
  Råfett |
| 12.1.2 | Protein från Methylococcus capsulatus (Bath), Alca ligenes acidovorans, Bacillus brevis och Bacillus firmus | Proteinprodukt av fermentering med Methylococcus capsulatus (Bath) (NCIMB stam 11132), Alcaligenes acidovorans (NCIMB stam 12387), Bacillus brevis (NCIMB stam 13288) och Bacillus firmus (NCIMB stam 13280) på naturgas (ca 91 % metan, 5 % etan, 2 % propan, 0,5 % isobutan, 0,5 % n-butan), ammoniak och mineralsalter; råproteinet utgör minst 65 %. | Råprotein
  Råaska
  Råfett |
| 12.1.3 | Bakterieprotein från Escherichia coli | Proteinprodukt i form av biprodukt från framställningen av aminosyror genom odling av Escherichia coli K12 på substrat av vegetabiliskt eller kemiskt ursprung, ammoniak eller mineralsalter; produkten kan vara hydrolyserad. | Råprotein |
| 12.1.4 | Bakterieprotein från Corynebacterium glutamicum | Proteinprodukt i form av biprodukt från framställningen av aminosyror genom odling av Corynebacterium glutamicum på substrat av vegetabiliskt eller kemiskt ursprung, ammoniak eller mineralsalter; produkten kan vara hydrolyserad. | Råprotein |
| 12.1.5 | Jäst och liknande produkter [Öljäst] [Jästprodukt] | Alla jästsorter och delar därav som framställs av Saccharomyces cerevisiae, Saccharomyces carlsbergiensis, Kluyveromyces lactis, Kluyveromyces fragilis, Torulaspora delbrueckii, Candida utilis/Pichia jadinii, Saccharomyces uvarum, Saccharomyces ludwigii eller Brettanomyces ssp. (26) på substrat av främst vegetabiliskt ursprung såsom melass, sockersirap, alkohol, destilleringsrester, spannmål och produkter innehållande stärkelse, fruktsaft, vassle, mjölksyra, socker, hydrolyserade vegetabiliska fibrer samt näringsämnen härrörande från fermentering, exempelvis ammoniak eller mineralsalter. | Vattenhalt, om < 75 % eller > 97 %
  Om vattenhalt < 75 %:
  Råprotein |
| 12.1.6 | Myceliumsilage från framställning av penicillin | Mycelium (kvävehaltiga föreningar), våt biprodukt härrörande från framställning av penicillin genom Penicillium chrysogenum (ATCC48271) på olika kolhydratkällor och hydrolysat därav, värmebehandlad och ensilerad med hjälp av Lactobacillus brevis, L. plantarum, L. sake, L. collinoides och Streptococcus lactis för att inaktivera penicillinet; kväve uttryckt som råprotein utgör minst 7 %. | Kväve uttryckt som råprotein
  Råaska |
| 12.2 | Andra fermenteringsbiprodukter |
| 12.2.1 | Vinass [kondenserad vattenlöslig restprodukt av melass] | Biprodukter härrörande från den industriella bearbetningen av muster/vörter från fermenteringsprocesser såsom alkohol, organiska syror och jästframställning. De består av den vätske- eller pastafraktion som erhålls efter separeringen av fermenteringsmusterna eller fermenteringsvörterna. I dem kan även ingå döda celler och/eller delar därav från de använda mikroorganismerna som används vid fermenteringen. Substraten är mestadels av vegetabiliskt ursprung såsom melass, sockersirap, alkohol, destilleringsrester, spannmål och produkter innehållande stärkelse, fruktsaft, vassle, mjölksyra, socker, hydrolyserade vegetabiliska fibrer och näringsämnen från fermentering, exempelvis ammoniak eller mineralsalter | Råprotein
  Substrat och i tillämpliga fall angivande av produktionsprocess |
| 12.2.2 | Biprodukter från framställningen av L-glutaminsyra | Koncentrerade flytande biprodukter härrörande från framställningen av L-glutaminsyra genom fermentering med Corynebacterium melassecola på substrat bestående av sackaros, melass, stärkelseprodukter och hydrolysat därav samt ammoniumsalter och andra kvävehaltiga föreningar. | Råprotein |
| 12.2.3 | Biprodukter från framställningen av L-lysinmonohydroklorid med Brevibacterium lactofermentum | Koncentrerade flytande biprodukter härrörande från framställningen av L-lysin monohydroklorid genom fermentering med Brevibacterium lactofermentum på substrat bestående av sackaros, melass, stärkelseprodukter och hydrolysat därav, ammoniumsalter samt andra kvävehaltiga föreningar. | Råprotein |
| 12.2.4 | Biprodukter från framställningen av aminosyror med Corynbacterium glutamicum | Flytande biprodukter härrörande från framställningen av aminosyror genom fermentering med Corynbacterium glutamicum på substrat av vegetabiliskt eller kemiskt ursprung, ammoniak eller mineralsalter. | Råprotein
  Råaska |
| 12.2.5 | Biprodukter från framställningen av aminosyror med Escherichia coli K12 | Flytande biprodukter härrörande från framställningen av aminosyror genom fermentering med Escherichia coli K12 på substrat av vegetabiliskt eller kemiskt ursprung, ammoniak eller mineralsalter. | Råprotein
  Råaska |
| 12.2.6 | Biprodukt av enzymframställning med Aspergillus niger | Biprodukt härrörande från fermentering av Aspergillus niger på vete och malt för enzymframställning. | Råprotein |

Nummer

Benämning

Beskrivning

Obligatorisk märkningsuppgift

12.1

Produkter som framställs av biomassa av specifika mikroorganismer som odlats på vissa substrat

12.1.1

Protein från Methylophilus methylotrophus

Proteinprodukt härrörande från fermentering, erhållen genom odling av Methylophilus methylotrophus (NCIMB stam 10.515) på metanol; råproteinet utgör minst 68 % och reflexionsfaktorn är minst 50.

Råprotein

Råaska

Råfett

12.1.2

Protein från Methylococcus capsulatus (Bath), Alca ligenes acidovorans, Bacillus brevis och Bacillus firmus

Proteinprodukt av fermentering med Methylococcus capsulatus (Bath) (NCIMB stam 11132), Alcaligenes acidovorans (NCIMB stam 12387), Bacillus brevis (NCIMB stam 13288) och Bacillus firmus (NCIMB stam 13280) på naturgas (ca 91 % metan, 5 % etan, 2 % propan, 0,5 % isobutan, 0,5 % n-butan), ammoniak och mineralsalter; råproteinet utgör minst 65 %.

Råprotein

Råaska

Råfett

12.1.3

Bakterieprotein från Escherichia coli

Proteinprodukt i form av biprodukt från framställningen av aminosyror genom odling av Escherichia coli K12 på substrat av vegetabiliskt eller kemiskt ursprung, ammoniak eller mineralsalter; produkten kan vara hydrolyserad.

Råprotein

12.1.4

Bakterieprotein från Corynebacterium glutamicum

Proteinprodukt i form av biprodukt från framställningen av aminosyror genom odling av Corynebacterium glutamicum på substrat av vegetabiliskt eller kemiskt ursprung, ammoniak eller mineralsalter; produkten kan vara hydrolyserad.

Råprotein

12.1.5

Jäst och liknande produkter [Öljäst] [Jästprodukt]

Alla jästsorter och delar därav som framställs av Saccharomyces cerevisiae, Saccharomyces carlsbergiensis, Kluyveromyces lactis, Kluyveromyces fragilis, Torulaspora delbrueckii, Candida utilis/Pichia jadinii, Saccharomyces uvarum, Saccharomyces ludwigii eller Brettanomyces ssp. (26) på substrat av främst vegetabiliskt ursprung såsom melass, sockersirap, alkohol, destilleringsrester, spannmål och produkter innehållande stärkelse, fruktsaft, vassle, mjölksyra, socker, hydrolyserade vegetabiliska fibrer samt näringsämnen härrörande från fermentering, exempelvis ammoniak eller mineralsalter.

Vattenhalt, om < 75 % eller > 97 %

Om vattenhalt < 75 %:

Råprotein

12.1.6

Myceliumsilage från framställning av penicillin

Mycelium (kvävehaltiga föreningar), våt biprodukt härrörande från framställning av penicillin genom Penicillium chrysogenum (ATCC48271) på olika kolhydratkällor och hydrolysat därav, värmebehandlad och ensilerad med hjälp av Lactobacillus brevis, L. plantarum, L. sake, L. collinoides och Streptococcus lactis för att inaktivera penicillinet; kväve uttryckt som råprotein utgör minst 7 %.

Kväve uttryckt som råprotein

Råaska

12.2

Andra fermenteringsbiprodukter

12.2.1

Vinass [kondenserad vattenlöslig restprodukt av melass]

Biprodukter härrörande från den industriella bearbetningen av muster/vörter från fermenteringsprocesser såsom alkohol, organiska syror och jästframställning. De består av den vätske- eller pastafraktion som erhålls efter separeringen av fermenteringsmusterna eller fermenteringsvörterna. I dem kan även ingå döda celler och/eller delar därav från de använda mikroorganismerna som används vid fermenteringen. Substraten är mestadels av vegetabiliskt ursprung såsom melass, sockersirap, alkohol, destilleringsrester, spannmål och produkter innehållande stärkelse, fruktsaft, vassle, mjölksyra, socker, hydrolyserade vegetabiliska fibrer och näringsämnen från fermentering, exempelvis ammoniak eller mineralsalter

Råprotein

Substrat och i tillämpliga fall angivande av produktionsprocess

12.2.2

Biprodukter från framställningen av L-glutaminsyra

Koncentrerade flytande biprodukter härrörande från framställningen av L-glutaminsyra genom fermentering med Corynebacterium melassecola på substrat bestående av sackaros, melass, stärkelseprodukter och hydrolysat därav samt ammoniumsalter och andra kvävehaltiga föreningar.

Råprotein

12.2.3

Biprodukter från framställningen av L-lysinmonohydroklorid med Brevibacterium lactofermentum

Koncentrerade flytande biprodukter härrörande från framställningen av L-lysin monohydroklorid genom fermentering med Brevibacterium lactofermentum på substrat bestående av sackaros, melass, stärkelseprodukter och hydrolysat därav, ammoniumsalter samt andra kvävehaltiga föreningar.

Råprotein

12.2.4

Biprodukter från framställningen av aminosyror med Corynbacterium glutamicum

Flytande biprodukter härrörande från framställningen av aminosyror genom fermentering med Corynbacterium glutamicum på substrat av vegetabiliskt eller kemiskt ursprung, ammoniak eller mineralsalter.

Råprotein

Råaska

12.2.5

Biprodukter från framställningen av aminosyror med Escherichia coli K12

Flytande biprodukter härrörande från framställningen av aminosyror genom fermentering med Escherichia coli K12 på substrat av vegetabiliskt eller kemiskt ursprung, ammoniak eller mineralsalter.

Råprotein

Råaska

12.2.6

Biprodukt av enzymframställning med Aspergillus niger

Biprodukt härrörande från fermentering av Aspergillus niger på vete och malt för enzymframställning.

Råprotein

13.   Diverse

| Nummer | Benämning | Beskrivning | Obligatorisk märkningsuppgift |
| --- | --- | --- | --- |
| 13.1.1 | Produkter från bageri- och pastaindustrin | Produkter som erhålls vid och från framställningen av bröd, småkakor, kex eller pasta. De kan vara torkade. | Stärkelse
  Total sockerhalt uttryckt som sackaros
  Råfett, om > 5 % |
| 13.1.2 | Produkter från konditorivaruindustrin | Produkter som erhålls under och från framställningen av konditorivaror och kakor. De kan vara torkade. | Stärkelse
  Total sockerhalt uttryckt som sackaros
  Råfett, om > 5 % |
| 13.1.3 | Produkter från framställning av frukostflingor | Substanser eller produkter som är avsedda för att konsumeras av eller där det är rimligt att förvänta sig att de kan konsumeras av människor i bearbetad, delvis bearbetad eller obearbetad form. De kan vara torkade. | Råprotein, om > 10 %
  Växttråd
  Råolja och råfett, om > 10 %
  Stärkelse, om > 30 %
  Total sockerhalt uttryckt som sackaros, om > 10 % |
| 13.1.4 | Produkter från konfektyrindustrin | Produkter som erhålls vid och från framställningen av sötsaker, inklusive choklad. De kan vara torkade. | Stärkelse
  Råfett, om > 5 %
  Total sockerhalt uttryckt som sackaros |
| 13.1.5 | Produkter från glassindustrin | Produkter som härrör från produktionen av glass. De kan vara torkade. | Stärkelse
  Total sockerhalt uttryckt som sackaros
  Råfett |
| 13.1.6 | Produkter och biprodukter från bearbetning av färska frukter och grönsaker (27) | Produkter som erhålls vid bearbetning av färska frukter och grönsaker (inklusive skal, hela bitar av frukt/grönsaker och blandningar därav). De kan vara torkade eller frysta. | Stärkelse
  Växttråd
  Råfett, om > 5 %
  Aska olöslig i HCl, om > 3,5 % |
| 13.1.7 | Produkter från bearbetning av växter (27) | Produkter som erhålls vid djupfrysning eller torkning av hela växter eller delar därav. | Växttråd |
| 13.1.8 | Produkter från bearbetning av kryddor och smaksättningsämnen (27) | Produkter som erhålls vid djupfrysning eller torkning av kryddor och smaksättningsämnen eller delar därav. | Råprotein, om > 10 %
  Växttråd
  Råolja och råfett, om > 10 %
  Stärkelse, om > 30 %
  Total sockerhalt uttryckt som sackaros, om > 10 % |
| 13.1.9 | Produkter från bearbetning av örter (27) | Produkter som erhålls vid krossning, grovmalning, djupfrysning eller torkning av örter eller delar därav. | Växttråd |
| 13.1.10 | Produkter från potatisförädlingsindustrin | Produkter som erhålls vid förädling av potatis. De kan ha torkats eller frysts. | Stärkelse
  Växttråd
  Råfett, om > 5 %
  Aska olöslig i HCl, om > 3,5 % |
| 13.1.11 | Produkter och biprodukter av såsframställning | Substanser härrörande från såsframställning vilka är avsedda för att konsumeras eller där det är rimligt att förvänta sig att de kan konsumeras av människor i bearbetad, delvis bearbetad eller obearbetad form. De kan vara torkade. | Råfett |
| 13.1.12 | Produkter och biprodukter från industrin för smaksatta snacks | Produkter och biprodukter från industrin för smaksatta snacks, erhållna vid och från framställningen av smaksatta snacks – potatischips, potatis- och/eller spannmålsbaserade snacks (direkt extruderade, degbaserade och pelleterade snacks) samt nötter. | Råfett |
| 13.1.13 | Produkter från färdigmatsindustrin | Produkter som erhålls vid framställningen av färdigmat. De kan vara torkade. | Råfett, om > 5 % |
| 13.1.14 | Växtbiprodukter från spritframställning | Fasta produkter härrörande från växter (inklusive bär och frön, t.ex. anis) som erhålls efter maceration av dessa växter i en alkohollösning eller efter alkoholavdunstning/destillering eller båda, vid utvecklingen av smakämnen för spritframställningen. Dessa produkter måste destilleras för att resterna av alkohol ska elimineras. | Råprotein, om > 10 %
  Växttråd
  Råolja och råfett, om > 10 % |
| 13.1.15 | Foderöl | Produkt av bryggningsprocessen, omöjlig att sälja som dryck för människor. | Alkoholinnehåll |
| 13.2.1 | Karamelliserat socker | Produkt som erhålls genom kontrollerad upphettning av socker av något slag. | Total sockerhalt uttryckt som sackaros |
| 13.2.2 | Dextros | Dextros erhålls efter hydrolys av stärkelse och består av renad, kristalliserad glukos, med eller utan kristallvatten. | Total sockerhalt uttryckt som sackaros |
| 13.2.3 | Fruktos | Fruktos som renat kristalliniskt pulver. Det erhålls från glukos i glukossirap genom användning av glukosisomeras och från sackarosinversion. | Total sockerhalt uttryckt som sackaros |
| 13.2.4 | Glukossirap | Glukossirap är en renad och koncentrerad vattenlösning av energigivande sockerarter som erhålls genom hydrolys av stärkelse. | Total sockerhalt
  Vattenhalt, om > 30 % |
| 13.2.5 | Glukosmelass | Produkt som erhålls vid raffineringsprocessen för glukossirap. | Total sockerhalt |
| 13.2.6 | Xylos | Socker extraherat från trä. | |
| 13.2.7 | Laktulos | Halvsyntetisk disackarid (4-O-D-galaktopyranosyl-D-fruktos) som framställs ur laktos genom isomerisering av glukos till fruktos. Förekommer i värmebehandlad mjölk och värmebehandlade mjölkprodukter. | Laktulos |
| 13.2.8 | Glukosamin (Kitosamin) | Aminosocker (monosackarid) som är en del av strukturen hos polysackariderna kitosan och kitin. Framställd genom hydrolys av skaldjurs och andra leddjurs exoskelett eller genom fermentering av spannmål, exempelvis majs eller vete. | Natrium eller kalium, där så är tillämpligt |
| 13.3.1 | Stärkelse (28) | Stärkelse av teknisk kvalitet. | Stärkelse |
| 13.3.2 | Förklistrad stärkelse (28) | Produkt bestående av stärkelse som sväller upp genom värmebehandling. | Stärkelse |
| 13.3.3 | Stärkelseblandning (28) | Produkt bestående av naturlig och/eller modifierad livsmedelsstärkelse som erhålls från olika botaniska källor. | Stärkelse |
| 13.3.4 | Stärkelsehydrolysatkaka (28) | Produkt från stärkelsehydrolys. Den består av protein, fett och filtreringshjälpmedel (t.ex. kiselgur, träfiber). | Vattenhalt, om < 25 % eller > 45 %
  Om vattenhalt < 25 %






  — | Råfett |

Nummer

Benämning

Beskrivning

Obligatorisk märkningsuppgift

13.1.1

Produkter från bageri- och pastaindustrin

Produkter som erhålls vid och från framställningen av bröd, småkakor, kex eller pasta. De kan vara torkade.

Stärkelse

Total sockerhalt uttryckt som sackaros

Råfett, om > 5 %

13.1.2

Produkter från konditorivaruindustrin

Produkter som erhålls under och från framställningen av konditorivaror och kakor. De kan vara torkade.

Stärkelse

Total sockerhalt uttryckt som sackaros

Råfett, om > 5 %

13.1.3

Produkter från framställning av frukostflingor

Substanser eller produkter som är avsedda för att konsumeras av eller där det är rimligt att förvänta sig att de kan konsumeras av människor i bearbetad, delvis bearbetad eller obearbetad form. De kan vara torkade.

Råprotein, om > 10 %

Växttråd

Råolja och råfett, om > 10 %

Stärkelse, om > 30 %

Total sockerhalt uttryckt som sackaros, om > 10 %

13.1.4

Produkter från konfektyrindustrin

Produkter som erhålls vid och från framställningen av sötsaker, inklusive choklad. De kan vara torkade.

Stärkelse

Råfett, om > 5 %

Total sockerhalt uttryckt som sackaros

13.1.5

Produkter från glassindustrin

Produkter som härrör från produktionen av glass. De kan vara torkade.

Stärkelse

Total sockerhalt uttryckt som sackaros

Råfett

13.1.6

Produkter och biprodukter från bearbetning av färska frukter och grönsaker (27)

Produkter som erhålls vid bearbetning av färska frukter och grönsaker (inklusive skal, hela bitar av frukt/grönsaker och blandningar därav). De kan vara torkade eller frysta.

Stärkelse

Växttråd

Råfett, om > 5 %

Aska olöslig i HCl, om > 3,5 %

13.1.7

Produkter från bearbetning av växter (27)

Produkter som erhålls vid djupfrysning eller torkning av hela växter eller delar därav.

Växttråd

13.1.8

Produkter från bearbetning av kryddor och smaksättningsämnen (27)

Produkter som erhålls vid djupfrysning eller torkning av kryddor och smaksättningsämnen eller delar därav.

Råprotein, om > 10 %

Växttråd

Råolja och råfett, om > 10 %

Stärkelse, om > 30 %

Total sockerhalt uttryckt som sackaros, om > 10 %

13.1.9

Produkter från bearbetning av örter (27)

Produkter som erhålls vid krossning, grovmalning, djupfrysning eller torkning av örter eller delar därav.

Växttråd

13.1.10

Produkter från potatisförädlingsindustrin

Produkter som erhålls vid förädling av potatis. De kan ha torkats eller frysts.

Stärkelse

Växttråd

Råfett, om > 5 %

Aska olöslig i HCl, om > 3,5 %

13.1.11

Produkter och biprodukter av såsframställning

Substanser härrörande från såsframställning vilka är avsedda för att konsumeras eller där det är rimligt att förvänta sig att de kan konsumeras av människor i bearbetad, delvis bearbetad eller obearbetad form. De kan vara torkade.

Råfett

13.1.12

Produkter och biprodukter från industrin för smaksatta snacks

Produkter och biprodukter från industrin för smaksatta snacks, erhållna vid och från framställningen av smaksatta snacks – potatischips, potatis- och/eller spannmålsbaserade snacks (direkt extruderade, degbaserade och pelleterade snacks) samt nötter.

Råfett

13.1.13

Produkter från färdigmatsindustrin

Produkter som erhålls vid framställningen av färdigmat. De kan vara torkade.

Råfett, om > 5 %

13.1.14

Växtbiprodukter från spritframställning

Fasta produkter härrörande från växter (inklusive bär och frön, t.ex. anis) som erhålls efter maceration av dessa växter i en alkohollösning eller efter alkoholavdunstning/destillering eller båda, vid utvecklingen av smakämnen för spritframställningen. Dessa produkter måste destilleras för att resterna av alkohol ska elimineras.

Råprotein, om > 10 %

Växttråd

Råolja och råfett, om > 10 %

13.1.15

Foderöl

Produkt av bryggningsprocessen, omöjlig att sälja som dryck för människor.

Alkoholinnehåll

13.2.1

Karamelliserat socker

Produkt som erhålls genom kontrollerad upphettning av socker av något slag.

Total sockerhalt uttryckt som sackaros

13.2.2

Dextros

Dextros erhålls efter hydrolys av stärkelse och består av renad, kristalliserad glukos, med eller utan kristallvatten.

Total sockerhalt uttryckt som sackaros

13.2.3

Fruktos

Fruktos som renat kristalliniskt pulver. Det erhålls från glukos i glukossirap genom användning av glukosisomeras och från sackarosinversion.

Total sockerhalt uttryckt som sackaros

13.2.4

Glukossirap

Glukossirap är en renad och koncentrerad vattenlösning av energigivande sockerarter som erhålls genom hydrolys av stärkelse.

Total sockerhalt

Vattenhalt, om > 30 %

13.2.5

Glukosmelass

Produkt som erhålls vid raffineringsprocessen för glukossirap.

Total sockerhalt

13.2.6

Xylos

Socker extraherat från trä.

13.2.7

Laktulos

Halvsyntetisk disackarid (4-O-D-galaktopyranosyl-D-fruktos) som framställs ur laktos genom isomerisering av glukos till fruktos. Förekommer i värmebehandlad mjölk och värmebehandlade mjölkprodukter.

Laktulos

13.2.8

Glukosamin (Kitosamin)

Aminosocker (monosackarid) som är en del av strukturen hos polysackariderna kitosan och kitin. Framställd genom hydrolys av skaldjurs och andra leddjurs exoskelett eller genom fermentering av spannmål, exempelvis majs eller vete.

Natrium eller kalium, där så är tillämpligt

13.3.1

Stärkelse (28)

Stärkelse av teknisk kvalitet.

Stärkelse

13.3.2

Förklistrad stärkelse (28)

Produkt bestående av stärkelse som sväller upp genom värmebehandling.

Stärkelse

13.3.3

Stärkelseblandning (28)

Produkt bestående av naturlig och/eller modifierad livsmedelsstärkelse som erhålls från olika botaniska källor.

Stärkelse

13.3.4

Stärkelsehydrolysatkaka (28)

Produkt från stärkelsehydrolys. Den består av protein, fett och filtreringshjälpmedel (t.ex. kiselgur, träfiber).

Vattenhalt, om < 25 % eller > 45 %

Om vattenhalt < 25 %

—

Råfett

| — | Råprotein |
| --- | --- |

—

Råprotein

13.3.5

Dextrin

Dextrin är delvis sur hydrolyserad stärkelse.

13.3.6

Maltodextrin

Maltodextrin är delvis hydrolyserad stärkelse.

13.4.1

Polydextros

Slumpmässigt sammanbunden bulkpolymer av glukos framställd genom termisk polymerisering av D-glukos.

13.5.1

Polyoler

Produkt som erhålls genom hydrogenering eller fermentering och som består av reducerade mono, di- eller oligosackarider eller polysackarider.

13.5.2

Isomalt

Sockeralkohol som erhålls från sackaros efter enzymatisk omvandling och hydrogenering.

13.5.3

Mannitol

Produkt som erhålls genom hydrogenering eller fermentering och som består av reducerad glukos och/eller fruktos.

13.5.4

Xylitol

Produkt som erhålls genom hydrogenering och fermentering av xylos.

13.5.5

Sorbitol

Produkt som erhålls genom hydrogenering av glukos.

13.6.1

Fettsyror (29)

Produkt som erhålls vid neutralisering med lut eller genom destillering av oljor eller fetter av ospecificerat vegetabiliskt eller animaliskt ursprung. Produktbeskrivningen omfattar även produkter som erhålls genom olika bearbetningsmetoder för fetter och oljor som används av fettsyreproducenter.

Råfett

Vattenhalt, om > 1 %

13.6.2

Fettsyror förestrade med glycerol (29)

Glycerider erhållna genom förestring av glycerol av vegetabiliskt ursprung med fettsyror.

Vattenhalt, om > 1 %

Råfett

13.6.3

Mono- och diglycerider av fettsyror (29)

Mono- och diglycerider av fettsyror består av blandningar av mono-, di- och triestrar av glycerol från fettsyror som förekommer i matoljor och matfetter.

De får innehålla små mängder fria fettsyror och glycerol.

Råfett

13.6.4

Salter av fettsyror (29)

Produkt som erhålls genom reaktion av fettsyror med minst fyra kolatomer med kalcium-, magnesium-, natrium- eller kaliumföreningar.

Råfett (efter hydrolys)

Vatten

Ca eller Na eller K eller Mg, där så är tillämpligt

13.7.1

Kondroitinsulfat

Produkt som erhålls genom extraktion från senor, ben och andra animaliska vävnader innehållande brosk och mjuk bindväv.

Natrium

13.8.1

Glycerin, rått

Produkt härrörande från biodieselframställning (metyl- eller etylestrar av fettsyror), erhållen genom transesterifiering av oljor och fetter av ospecificerat vegetabiliskt och animaliskt ursprung. Mineralsalter och organiska salter kan finnas kvar i glycerinet. (Högsta innehåll av metanol 0,2 %.)

Produktbeskrivningen omfattar även produkter härrörande från oleokemisk bearbetning av mineralfetter och oljor, inklusive transesterifiering, hydrolys eller förtvålning.

Glycerol

Kalium

Natrium

13.8.2

Glycerin

Produkt av biodieselframställning (metyl- eller etylestrar av fettsyror), erhållen genom transesterifiering av oljor och fetter av ospecificerat vegetabiliskt och animaliskt ursprung med påföljande raffinering av glycerinet. (Minsta innehåll av glycerol: 99 % av torrsubstansen.)

Även en produkt av oleokemisk bearbetning av mineraloljor och fetter, inklusive transesterifiering, hydrolys eller förtvålning.

Glycerol

Kalium

Natrium

13.9.1

Metylsulfonylmetan

Organisk svavelförening ((CH3)2SO2) erhållen på syntetisk väg och identisk med den naturligt förekommande källan i växter.

Svavel

13.10.1

Torv

Produkt från den naturliga nedbrytningen av växter (främst vitmossor) i en anaerobisk och oligotrof miljö.

Växttråd

13.11.1

Propylenglykol

Även kallad 1,2-propandiol eller propan-1,2-diol, en organisk förening (en diol eller dubbel alkohol) med formeln C3H8O2. Det är en viskös vätska med en svagt sötaktig smak; produkten är hygroskopisk samt löslig i vatten, aceton och kloroform.

Propylenglykol

---

(1)  På tyska får ”Konzentrieren” när så är lämpligt ersättas med ”Eindicken”. I sådana fall bör tilläggsbeskrivningen ”eingedickt” användas.

(2)  ”Skalning” får när så är lämpligt ersättas med ”borttagning av hinna” eller ”spritning”. I sådant fall bör tilläggsbeskrivningen ”borttagen hinna” eller ”spritad” användas.

(3)  På franska får benämningen ”issues” användas.

(4)  På tyska får tilläggsbeskrivningen ”aufgeschlossen” och benämningen ”Quellwasser” (med hänvisning till stärkelse) användas. På danska får tilläggsbeskrivningen ”Kvældning” och benämningen ”Kvældet” (med hänvisning till stärkelse) användas.

(5)  På franska får ”Pressage” när så är lämpligt ersättas med ”Extraktion mécanique”.

(6)  Benämningen får kompletteras med sädesslagets artnamn.

(7)  Märk: ”majs” kan antingen benämnas ”maize” eller ”corn” på engelska. Detta gäller för alla majsprodukter.

(8)  Om denna produkt har malts finare får adjektivet ”fin” läggas till benämningen eller också får benämningen ersättas med en motsvarande benämning.

(9)  Benämningen får kompletteras med sädesslagets artnamn.

(10)  När så är lämpligt får angivelsen ”lågt glukosinalatinnehåll” enligt definitionen i unionslagstiftningen läggas till. Detta gäller för alla rapsfröprodukter.

(11)  Benämningen ska kompletteras med växtens artnamn.

(12)  Benämningen ska kompletteras med en uppgift om vilken slags värmebehandling som utförts.

(13)  Detta namn ska kompletteras med en utförligare beskrivning av frukten.

(14)  Växtens artnamn ska anges i benämningen.

(15)  Benämningen ska kompletteras med en uppgift om vilken behandling som utförts.

(16)  Benämningen får kompletteras med foderväxtens artnamn.

(17)  Termen ”mjöl” får ersättas med ”pellets”. Uppgift om torkningsmetod får ingå i benämningen.

(18)  Benämningen ska kompletteras med artnamnet.

(19)  Uttrycken är inte synonymer och skiljer sig huvudsakligen åt i fråga om vattenhalt; respektive uttryck används enligt vad som är lämpligt.

(20)  Benämningen ska kompletteras på lämpligt sätt med

| — | djurartens namn och/eller |
| --- | --- |

—

djurartens namn och/eller

| — | delen av den animaliska produkten och/eller |
| --- | --- |

—

delen av den animaliska produkten och/eller

| — | den bearbetade djurarten (t.ex. svin, idisslare, fjäderfä) och/eller |
| --- | --- |

—

den bearbetade djurarten (t.ex. svin, idisslare, fjäderfä) och/eller

| — | namnet på den djurart som inte bearbetats enligt förbudet mot återanvändning inom arten (t.ex. fjäderfäfri) och/eller |
| --- | --- |

—

namnet på den djurart som inte bearbetats enligt förbudet mot återanvändning inom arten (t.ex. fjäderfäfri) och/eller

| — | det bearbetade materialet (t.ex. ben, hög eller låg askhalt) och/eller den använda bearbetningsprocessen (t.ex. avfettad, raffinerad). |
| --- | --- |

—

det bearbetade materialet (t.ex. ben, hög eller låg askhalt) och/eller den använda bearbetningsprocessen (t.ex. avfettad, raffinerad).

(21)  Benämningen ska kompletteras med artnamnet.

(22)  Benämningen ska kompletteras med artnamnet när produkten härrör från odlad fisk.

(23)  Uppgift om produktens ursprung får ersätta eller komplettera benämningen.

(24)  Benämningen ska ändras eller kompletteras så att det anges vilken organisk syra som används.

(25)  Framställningsprocessen får inkluderas i benämningen.

(26)  Användningsnamnet för jäststammar kan skilja sig från namnet i den vetenskapliga taxonomin, varför synonymer för de förtecknade jäststammarna också kan användas.

(27)  Detta namn ska kompletteras med en uppgift om frukt-, grönsaks-, växt-, krydd- eller örtart, enligt vad som är tillämpligt.

(28)  Benämningen ska kompletteras med en angivelse om det botaniska ursprunget.

(29)  Benämningen ska ändras eller kompletteras så att det anges vilken fettsyra som används.

---

| 17.6.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 159/66 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 159/66

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 576/2011

av den 16 juni 2011

om ändring av förordning (EG) nr 543/2008 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 när det gäller handelsnormerna för fjäderfäkött

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”förordningen om en samlad marknadsordning”) (1), särskilt artikel 121 e jämförd med artikel 4, och

av följande skäl:

| (1) | I bilaga XI till kommissionens förordning (EG) nr 543/2008 (2) finns en förteckning över nationella referenslaboratorier. |
| --- | --- |

(1)

I bilaga XI till kommissionens förordning (EG) nr 543/2008 (2) finns en förteckning över nationella referenslaboratorier.

| (2) | De behöriga myndigheterna i Frankrike, Italien, Cypern, Lettland, Litauen, Nederländerna och Österrike har meddelat kommissionen vilka referenslaboratorier som de har utsett. |
| --- | --- |

(2)

De behöriga myndigheterna i Frankrike, Italien, Cypern, Lettland, Litauen, Nederländerna och Österrike har meddelat kommissionen vilka referenslaboratorier som de har utsett.

| (3) | Förordning (EG) nr 543/2008 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(3)

Förordning (EG) nr 543/2008 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (4) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för den samlade marknadsordningen inom jordbruket. |
| --- | --- |

(4)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för den samlade marknadsordningen inom jordbruket.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga XI till förordning (EG) nr 543/2008 ska ersättas med texten i bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den sjunde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 16 juni 2011.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 157, 17.6.2008, s. 46.

2

---

BILAGA

”BILAGA XI

FÖRTECKNING ÖVER NATIONELLA REFERENSLABORATORIER

| | Belgien






  Instituut voor Landbouw- en Visserijonderzoek (ILVO) |
| --- | --- |
| Eenheid Technologie en Voeding |
| Productkwaliteit en voedselveiligheid |
| Brusselsesteenweg 370 |
| 9090 Melle |
| BELGIQUE |

Belgien

Instituut voor Landbouw- en Visserijonderzoek (ILVO)

Eenheid Technologie en Voeding

Productkwaliteit en voedselveiligheid

Brusselsesteenweg 370

9090 Melle

BELGIQUE

| | Bulgarien






  Национален диагностичен научно-изследователски ветеринарно-медицински институт |
| --- | --- |
| (National Diagnostic Research Veterinary Medicine Institute) |
| бул. „Пенчо Славейков“ 15 |
| (15, Pencho Slaveikov str.) |
| 1606 София |
| (1606 Sofia) |
| BULGARIA |

Bulgarien

Национален диагностичен научно-изследователски ветеринарно-медицински институт

(National Diagnostic Research Veterinary Medicine Institute)

бул. „Пенчо Славейков“ 15

(15, Pencho Slaveikov str.)

1606 София

(1606 Sofia)

BULGARIA

| | Tjeckien






  Státní veterinární ústav Jihlava |
| --- | --- |
| Národní referenční laboratoř pro mikrobiologické, |
| chemické a senzorické analýzy masa a masných výrobků |
| Rantířovská 93 |
| 586 05 Jihlava |
| ČESKÁ REPUBLIKA |

Tjeckien

Státní veterinární ústav Jihlava

Národní referenční laboratoř pro mikrobiologické,

chemické a senzorické analýzy masa a masných výrobků

Rantířovská 93

586 05 Jihlava

ČESKÁ REPUBLIKA

| | Danmark






  Fødevarestyrelsen |
| --- | --- |
| Fødevareregion Øst |
| Afdeling for Fødevarekemi |
| Søndervang 4 |
| 4100 Ringsted |
| DANMARK |

Danmark

Fødevarestyrelsen

Fødevareregion Øst

Afdeling for Fødevarekemi

Søndervang 4

4100 Ringsted

DANMARK

| | Tyskland






  Max Rubner-Institut |
| --- | --- |
| Bundesforschungsinstitut für Ernährung und Lebensmittel |
| (Federal Research Institute of Nutrition and Food) |
| Institut für Sicherheit und Qualität bei Fleisch |
| (Department of Safety and Quality of Meat) |
| E.-C.-Baumann-Str. 20 |
| 95326 Kulmbach |
| DEUTSCHLAND |

Tyskland

Max Rubner-Institut

Bundesforschungsinstitut für Ernährung und Lebensmittel

(Federal Research Institute of Nutrition and Food)

Institut für Sicherheit und Qualität bei Fleisch

(Department of Safety and Quality of Meat)

E.-C.-Baumann-Str. 20

95326 Kulmbach

DEUTSCHLAND

| | Estland






  Veterinaar- ja Toidulaboratoorium |
| --- | --- |
| Kreutzwaldi 30 |
| 51006 Tartu |
| EESTI/ESTONIA |

Estland

Veterinaar- ja Toidulaboratoorium

Kreutzwaldi 30

51006 Tartu

EESTI/ESTONIA

| | Irland






  National Food Centre |
| --- | --- |
| Teagasc |
| Dunsinea |
| Castleknock |
| Dublin 15 |
| ÉIRE |

Irland

National Food Centre

Teagasc

Dunsinea

Castleknock

Dublin 15

ÉIRE

| | Grekland






  Ministry of Rural Development & Food |
| --- | --- |
| Veterinary Laboratory of Larisa |
| 7th km Larisa-Trikalοn st. |
| 411 10 Larisa |
| GREECE |

Grekland

Ministry of Rural Development & Food

Veterinary Laboratory of Larisa

7th km Larisa-Trikalοn st.

411 10 Larisa

GREECE

| | Spanien






  Laboratorio Arbitral Agroalimentario |
| --- | --- |
| Carretera de La Coruña, km 10,700 |
| 28023 Madrid |
| ESPAÑA |

Spanien

Laboratorio Arbitral Agroalimentario

Carretera de La Coruña, km 10,700

28023 Madrid

ESPAÑA

| | Frankrike






  SCL Laboratoire de Montpellier |
| --- | --- |
| parc Euromédecine |
| 205 rue de la Croix-Verte |
| 34196 Montpellier Cedex 5 |
| FRANCE |

Frankrike

SCL Laboratoire de Montpellier

parc Euromédecine

205 rue de la Croix-Verte

34196 Montpellier Cedex 5

FRANCE

| | Italien






  Ministero delle politiche agricole alimentari e forestali |
| --- | --- |
| Ispettorato centrale della tutela della qualità e repressione frodi dei prodotti agroalimentari |
| Laboratorio di Modena |
| Via Jacopo Cavedone N. 29 |
| 41100 Modena |
| ITALIA |

Italien

Ministero delle politiche agricole alimentari e forestali

Ispettorato centrale della tutela della qualità e repressione frodi dei prodotti agroalimentari

Laboratorio di Modena

Via Jacopo Cavedone N. 29

41100 Modena

ITALIA

| | Cypern






  Analytical Laboratories Section |
| --- | --- |
| Department of Agriculture |
| Ministry of agriculture, Natural Resources and Environment |
| Loukis Akritas Ave |
| 1412 Nicosia |
| CYPRUS |

Cypern

Analytical Laboratories Section

Department of Agriculture

Ministry of agriculture, Natural Resources and Environment

Loukis Akritas Ave

1412 Nicosia

CYPRUS

| | Lettland






  Pārtikas drošības, dzīvnieku veselības un vides zinātniskais institūts |
| --- | --- |
| Lejupes iela 3 |
| Rīga, LV-1076 |
| LATVIJA |

Lettland

Pārtikas drošības, dzīvnieku veselības un vides zinātniskais institūts

Lejupes iela 3

Rīga, LV-1076

LATVIJA

| | Litauen






  Nacionalinis maisto ir veterinarijos rizikos vertinimo institutas |
| --- | --- |
| J. Kairiūkščio g. 10 |
| LT-08409 Vilnius |
| LIETUVA/LITHUANIA |

Litauen

Nacionalinis maisto ir veterinarijos rizikos vertinimo institutas

J. Kairiūkščio g. 10

LT-08409 Vilnius

LIETUVA/LITHUANIA

| | Luxemburg






  Laboratoire National de Santé |
| --- | --- |
| 42, rue du Laboratoire |
| 1911 Luxembourg |
| LUXEMBOURG |

Luxemburg

Laboratoire National de Santé

42, rue du Laboratoire

1911 Luxembourg

LUXEMBOURG

| | Ungern






  Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal Központ Élelmiszer- és Takarmánybiztonsági Igazgatóság |
| --- | --- |
| (Central Agricultural Office Food and Feed Safety Directorate) |
| Budapest 94. Pf. 1740 |
| Mester u. 81 |
| 1465 |
| HUNGARY |

Ungern

Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal Központ Élelmiszer- és Takarmánybiztonsági Igazgatóság

(Central Agricultural Office Food and Feed Safety Directorate)

Budapest 94. Pf. 1740

Mester u. 81

1465

HUNGARY

| | Malta






  Malta National Laboratory |
| --- | --- |
| UB14, San Gwann Industrial Estate |
| San Gwann |
| SGN 3000 |
| MALTA |

Malta

Malta National Laboratory

UB14, San Gwann Industrial Estate

San Gwann

SGN 3000

MALTA

| | Nederländerna






  RIKILT – Instituut voor Voedselveiligheid |
| --- | --- |
| Wageningen University and Research Centre |
| Akkermaalsbos 2, gebouw 123 |
| 6708 WB Wageningen |
| NEDERLAND |

Nederländerna

RIKILT – Instituut voor Voedselveiligheid

Wageningen University and Research Centre

Akkermaalsbos 2, gebouw 123

6708 WB Wageningen

NEDERLAND

| | Österrike






  Österreichische Agentur für Gesundheit und Ernährungssicherheit GmbH |
| --- | --- |
| Spargelfeldstraße 191 |
| 1226 Wien |
| ÖSTERREICH |

Österrike

Österreichische Agentur für Gesundheit und Ernährungssicherheit GmbH

Spargelfeldstraße 191

1226 Wien

ÖSTERREICH

| | Polen






  Centralne Laboratorium Głównego Inspektoratu Jakości |
| --- | --- |
| Handlowej Artykułów Rolno-Spożywczych |
| ul. Reymonta 11/13 |
| 60-791 Poznań |
| POLSKA/POLAND |

Polen

Centralne Laboratorium Głównego Inspektoratu Jakości

Handlowej Artykułów Rolno-Spożywczych

ul. Reymonta 11/13

60-791 Poznań

POLSKA/POLAND

| | Portugal






  Autoridade de Segurança Alimentar e Económica – ASAE |
| --- | --- |
| Laboratório Central da Qualidade Alimentar – LCQA |
| Av. Conde Valbom 98 |
| 1050-070 Lisboa |
| PORTUGAL |

Portugal

Autoridade de Segurança Alimentar e Económica – ASAE

Laboratório Central da Qualidade Alimentar – LCQA

Av. Conde Valbom 98

1050-070 Lisboa

PORTUGAL

| | Rumänien






  Institutul de Igienă și Sănătate Publică Veterinară |
| --- | --- |
| Str. Câmpul Moșilor, nr. 5, sector 2 |
| București |
| ROMÂNIA |

Rumänien

Institutul de Igienă și Sănătate Publică Veterinară

Str. Câmpul Moșilor, nr. 5, sector 2

București

ROMÂNIA

| | Slovenien






  Univerza v Ljubljani |
| --- | --- |
| Veterinarska fakulteta |
| Nacionalni veterinarski inštitut |
| Gerbičeva 60 |
| SI-1115 Ljubljana |
| SLOVENIJA |

Slovenien

Univerza v Ljubljani

Veterinarska fakulteta

Nacionalni veterinarski inštitut

Gerbičeva 60

SI-1115 Ljubljana

SLOVENIJA

| | Slovakien






  Štátny veterinárny a potravinový ústav |
| --- | --- |
| Botanická 15 |
| 842 52 Bratislava |
| SLOVENSKO/SLOVAKIA |

Slovakien

Štátny veterinárny a potravinový ústav

Botanická 15

842 52 Bratislava

SLOVENSKO/SLOVAKIA

| | Finland






  Elintarviketurvallisuusvirasto Evira |
| --- | --- |
| Mustialankatu 3 |
| FI-00710 Helsinki |
| SUOMI/FINLAND |

Finland

Elintarviketurvallisuusvirasto Evira

Mustialankatu 3

FI-00710 Helsinki

SUOMI/FINLAND

| | Sverige






  Livsmedelsverket |
| --- | --- |
| Box 622 |
| SE-751 26 Uppsala |
| SVERIGE |

Sverige

Livsmedelsverket

Box 622

SE-751 26 Uppsala

SVERIGE

| | Förenade kungariket






  Laboratory of the Government Chemist |
| --- | --- |
| Queens Road |
| Teddington |
| TW11 0LY |
| UNITED KINGDOM” |

Förenade kungariket

Laboratory of the Government Chemist

Queens Road

Teddington

TW11 0LY

UNITED KINGDOM”

---

| 17.6.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 159/69 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 159/69

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 577/2011

av den 16 juni 2011

om ändring för hundrafyrtionionde gången av rådets förordning (EG) nr 881/2002 om införande av vissa särskilda restriktiva åtgärder mot vissa med Usama bin Ladin, nätverket al-Qaida och talibanerna associerade personer och enheter

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 881/2002 av den 27 maj 2002 om införande av vissa särskilda restriktiva åtgärder mot vissa med Usama bin Ladin, nätverket al-Qaida och talibanerna associerade personer och enheter och om upphävande av förordning (EG) nr 467/2001 om förbud mot export av vissa varor och tjänster till Afghanistan, skärpning av flygförbudet och förlängning av spärrandet av tillgångar och andra finansiella medel beträffande talibanerna i Afghanistan (1), särskilt artikel 7.1 a och 7a.5, och

av följande skäl:

| (1) | I bilaga I till förordning (EG) nr 881/2002 förtecknas de personer, grupper och enheter som omfattas av frysning av tillgångar (tidigare även kallat penningmedel) och ekonomiska resurser enligt den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I bilaga I till förordning (EG) nr 881/2002 förtecknas de personer, grupper och enheter som omfattas av frysning av tillgångar (tidigare även kallat penningmedel) och ekonomiska resurser enligt den förordningen.

| (2) | Den 26 maj 2011 beslutade FN:s säkerhetsråds sanktionskommitté att stryka två fysiska personer i sin förteckning över personer, grupper och enheter som omfattas av frysning av tillgångar och ekonomiska resurser. Den 12 maj 2011 ändrade sanktionskommittén sjuttio poster i listan. |
| --- | --- |

(2)

Den 26 maj 2011 beslutade FN:s säkerhetsråds sanktionskommitté att stryka två fysiska personer i sin förteckning över personer, grupper och enheter som omfattas av frysning av tillgångar och ekonomiska resurser. Den 12 maj 2011 ändrade sanktionskommittén sjuttio poster i listan.

| (3) | Dessutom bör ytterligare en strykning göras till följd av sanktionskommitténs beslut av den 20 april 2011 om ändring av tre poster i sin förteckning över personer, grupper och enheter som omfattas av frysning av tillgångar och ekonomiska resurser. Kommissionen antog förordning (EU) nr 480/2011 (2) för att ge verkan åt sanktionskommitténs beslut av den 20 april 2011. Ändringen av uppgifterna för ”Benevolence International Foundation” bör dock kompletteras med att uppgifterna för ”Stichting Benevolence International Nederland” stryks i bilaga I till förordning (EG) nr 881/2002. |
| --- | --- |

(3)

Dessutom bör ytterligare en strykning göras till följd av sanktionskommitténs beslut av den 20 april 2011 om ändring av tre poster i sin förteckning över personer, grupper och enheter som omfattas av frysning av tillgångar och ekonomiska resurser. Kommissionen antog förordning (EU) nr 480/2011 (2) för att ge verkan åt sanktionskommitténs beslut av den 20 april 2011. Ändringen av uppgifterna för ”Benevolence International Foundation” bör dock kompletteras med att uppgifterna för ”Stichting Benevolence International Nederland” stryks i bilaga I till förordning (EG) nr 881/2002.

| (4) | Bilaga I till förordning (EG) nr 881/2002 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(4)

Bilaga I till förordning (EG) nr 881/2002 bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga I till förordning (EG) nr 881/2002 ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjortsi Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 16 juni 2011.

För kommissionen, på ordförandens vägnar

Chef för tjänsten för utrikespolitiska instrument

---

(1)  EGT L 139, 29.5.2002, s. 9.

1

(2)  EUT L 132, 19.5.2011, s. 6.

2

---

BILAGA

Bilaga I till förordning (EG) nr 881/2002 ska ändras på följande sätt:

| (1) | Under rubriken Juridiska personer, grupper och enheter ska följande utgå:






  (a) | ”Stichting Benevolence International Nederland (även känt som Benevolence International Nederland, även känt som BIN) Raderborg 14B, 6228 CV Maastricht, Nederländerna. Registreringsnummer hos handelskammaren: 14063277.” |
| --- | --- | --- |

(1)

Under rubriken Juridiska personer, grupper och enheter ska följande utgå:

(a)

”Stichting Benevolence International Nederland (även känt som Benevolence International Nederland, även känt som BIN) Raderborg 14B, 6228 CV Maastricht, Nederländerna. Registreringsnummer hos handelskammaren: 14063277.”

| (2) | Under rubriken ”Fysiska personer” ska följande utgå:






  (a) | ”Ahmad Fadil Nazal Al-Khalayleh (alias a) Abu Musab Al-Zarqawi, b) Muhannad, c) Al-Muhajer, d) Garib, e) Abou Musaab El Zarquawi, f) Ahmed Fad Al Nazzar Khalaylah Said, g) Al Zarqawi Abu Musa'ab, h) Al Zarqawi Abu Musab, i) Al Zarqawi Ahmed Fad Al Nazzar Khalaylah Said Abu Musab, j) Alkhalayleh Ahmed, k) Azzarkaoui Abou Moussab, l) El Zarquawi Abu Musaab, m) Zarkaoui Abou Moussaab, n) Abu Ahmad, o) Abu Ibrahim). Född den a) 30 oktober 1966, b) 20 oktober 1966 i a) Al-Zarqaa, Jordanien, b) Al Zarqa, Jordanien, c) Al Zarquaa, Jordanien. Pass nr a) Z 264958 (ordanskt pass utfärdat den 4 april 1999 i Al Zarqaa, Jordanien), b) 1433038 (jordanskt id-kort utfärdat den 4 april 1999 i Al Zarqaa, Jordanien). Övriga upplysningar: uppges ha avlidit i juni 2006.” |
| --- | --- | --- |

(2)

Under rubriken ”Fysiska personer” ska följande utgå:

(a)

”Ahmad Fadil Nazal Al-Khalayleh (alias a) Abu Musab Al-Zarqawi, b) Muhannad, c) Al-Muhajer, d) Garib, e) Abou Musaab El Zarquawi, f) Ahmed Fad Al Nazzar Khalaylah Said, g) Al Zarqawi Abu Musa'ab, h) Al Zarqawi Abu Musab, i) Al Zarqawi Ahmed Fad Al Nazzar Khalaylah Said Abu Musab, j) Alkhalayleh Ahmed, k) Azzarkaoui Abou Moussab, l) El Zarquawi Abu Musaab, m) Zarkaoui Abou Moussaab, n) Abu Ahmad, o) Abu Ibrahim). Född den a) 30 oktober 1966, b) 20 oktober 1966 i a) Al-Zarqaa, Jordanien, b) Al Zarqa, Jordanien, c) Al Zarquaa, Jordanien. Pass nr a) Z 264958 (ordanskt pass utfärdat den 4 april 1999 i Al Zarqaa, Jordanien), b) 1433038 (jordanskt id-kort utfärdat den 4 april 1999 i Al Zarqaa, Jordanien). Övriga upplysningar: uppges ha avlidit i juni 2006.”

| (b) | ”Mohamed Moumou (alias a) Mohamed Mumu, b) Abu Shrayda, c) Abu Amina, d) Abu Abdallah, e) Abou Abderrahman f) Abu Qaswarah g) Abu Sara). Adress: a) Storvretsvägen 92, 7 TR. C/O Drioua, 142 31 Skogås, Sverige, b) Jungfruns Gata 413, Postadress Box 3027, 13603 Haninge, Sverige, c) Döbelnsgatan 97, 7 TR C/O Lamrabet, 113 52 Stockholm, Sverige, d) Trondheimsgatan 6, 164 32 Kista, Sverige. Född den a) 30 juli 1965, b) 30 september 1965 i Fez, Marocko. Medborgarskap: a) marockanskt, b) svenskt. Pass nr: 9817619 (svenskt pass som upphör att gälla den 14 december 2009). Övriga upplysningar: enligt uppgift avliden i norra Irak i oktober 2008. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 7 december 2006.” |
| --- | --- |

(b)

”Mohamed Moumou (alias a) Mohamed Mumu, b) Abu Shrayda, c) Abu Amina, d) Abu Abdallah, e) Abou Abderrahman f) Abu Qaswarah g) Abu Sara). Adress: a) Storvretsvägen 92, 7 TR. C/O Drioua, 142 31 Skogås, Sverige, b) Jungfruns Gata 413, Postadress Box 3027, 13603 Haninge, Sverige, c) Döbelnsgatan 97, 7 TR C/O Lamrabet, 113 52 Stockholm, Sverige, d) Trondheimsgatan 6, 164 32 Kista, Sverige. Född den a) 30 juli 1965, b) 30 september 1965 i Fez, Marocko. Medborgarskap: a) marockanskt, b) svenskt. Pass nr: 9817619 (svenskt pass som upphör att gälla den 14 december 2009). Övriga upplysningar: enligt uppgift avliden i norra Irak i oktober 2008. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 7 december 2006.”

| (3) | Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Sa’d Abdullah Hussein Al-Sharif. Född a) 1969, b) 1963, c) den 11 december 1964. Född i Al-Medinah, Saudiarabien. Saudiarabisk medborgare, pass nr a) B 960789, b) G 649385 (utfärdat den 8 september 2006, upphör att gälla den 17 juli 2011). Övriga upplysningar: svåger till Usama bin Ladin och nära lierad med honom. Utpekad som chef för Usama bin Ladins finansieringsorgan” ersättas med följande:
  ”Sa’d Abdullah Hussein Al-Sharif (alias Sa’d al-Sharif). Född den 11 februari 1964 i Al-Medinah, Saudiarabien. Saudiarabisk medborgare. Pass nr a) B 960789, b) G 649385 (utfärdat den 8 september 2006, upphör att gälla den 17 juli 2011). Övriga upplysningar: svåger till Usama bin Ladin och nära lierad med honom. Utpekad som chef för Usama bin Ladins finansieringsorgan. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 25 januari 2001.” |
| --- | --- |

(3)

Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Sa’d Abdullah Hussein Al-Sharif. Född a) 1969, b) 1963, c) den 11 december 1964. Född i Al-Medinah, Saudiarabien. Saudiarabisk medborgare, pass nr a) B 960789, b) G 649385 (utfärdat den 8 september 2006, upphör att gälla den 17 juli 2011). Övriga upplysningar: svåger till Usama bin Ladin och nära lierad med honom. Utpekad som chef för Usama bin Ladins finansieringsorgan” ersättas med följande:

”Sa’d Abdullah Hussein Al-Sharif (alias Sa’d al-Sharif). Född den 11 februari 1964 i Al-Medinah, Saudiarabien. Saudiarabisk medborgare. Pass nr a) B 960789, b) G 649385 (utfärdat den 8 september 2006, upphör att gälla den 17 juli 2011). Övriga upplysningar: svåger till Usama bin Ladin och nära lierad med honom. Utpekad som chef för Usama bin Ladins finansieringsorgan. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 25 januari 2001.”

Al-Sharif

| (4) | Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Sobhi Abd Al Aziz Mohamed El Gohary Abu Sinna (alias a) Mohamed Atef, b) Sheik Taysir Abdullah, c) Abu Hafs Al Masri, d) Abu Hafs Al Masri El Khabir, e) Taysir). Född den 17 januari 1958 i El Behira, Egypten. Troligen egyptisk medborgare. Övriga upplysningar: enligt uppgift avliden i Afghanistan i november 2001. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 25 januari 2001” ersättas med följande:
  ”Sobhi Abdel Aziz Mohamed El Gohary Abu Sinna (alias a) Sobhi Abdel Aziz Mohamed Gohary Abou Senah, b) Mohamed Atef, c) Sheik Taysir Abdullah, d) Abu Hafs Al Masri, e) Abu Hafs Al Masri El Khabir, f) Taysir). Född den 17 januari 1958 i El Behira, Egypten. Egyptisk medborgare. Övriga upplysningar: bekräftas ha avlidit i Pakistan 2001. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 25 januari 2001.” |
| --- | --- |

(4)

Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Sobhi Abd Al Aziz Mohamed El Gohary Abu Sinna (alias a) Mohamed Atef, b) Sheik Taysir Abdullah, c) Abu Hafs Al Masri, d) Abu Hafs Al Masri El Khabir, e) Taysir). Född den 17 januari 1958 i El Behira, Egypten. Troligen egyptisk medborgare. Övriga upplysningar: enligt uppgift avliden i Afghanistan i november 2001. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 25 januari 2001” ersättas med följande:

”Sobhi Abdel Aziz Mohamed El Gohary Abu Sinna (alias a) Sobhi Abdel Aziz Mohamed Gohary Abou Senah, b) Mohamed Atef, c) Sheik Taysir Abdullah, d) Abu Hafs Al Masri, e) Abu Hafs Al Masri El Khabir, f) Taysir). Född den 17 januari 1958 i El Behira, Egypten. Egyptisk medborgare. Övriga upplysningar: bekräftas ha avlidit i Pakistan 2001. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 25 januari 2001.”

El Gohary Abu Sinna

| (5) | Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Mustapha Ahmed Mohamed Osman Abu El Yazeed (alias a) Mustapha Mohamed Ahmed, b) Shaykh Sai’id). Född den 27 februari 1955 i El Sharkiya, Egypten” ersättas med följande:
  ”Mustapha Ahmed Mohamed Osman Abu El Yazeed (alias a) Mustapha Mohamed Ahmed, b) Shaykh Sai’id). Född den 27 februari 1955 i El Sharkiya, Egypten. Egyptisk medborgare. Övriga upplysningar: bekräftas ha avlidit i Afghanistan i maj 2010. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 6 oktober 2001.” |
| --- | --- |

(5)

Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Mustapha Ahmed Mohamed Osman Abu El Yazeed (alias a) Mustapha Mohamed Ahmed, b) Shaykh Sai’id). Född den 27 februari 1955 i El Sharkiya, Egypten” ersättas med följande:

”Mustapha Ahmed Mohamed Osman Abu El Yazeed (alias a) Mustapha Mohamed Ahmed, b) Shaykh Sai’id). Född den 27 februari 1955 i El Sharkiya, Egypten. Egyptisk medborgare. Övriga upplysningar: bekräftas ha avlidit i Afghanistan i maj 2010. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 6 oktober 2001.”

Osman Abu El Yazeed

| (6) | Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Tariq Anwar El Sayed Ahmed (alias a) Hamdi Ahmad Farag, b) Amr Al-Fatih Fathi). Född den 15 mars 1963 i Alexandria, Egypten. Övriga upplysningar: uppges ha avlidit i oktober 2001” ersättas med följande:
  ”Tariq Anwar El Sayed Ahmed (alias a) Hamdi Ahmad Farag, b) Amr Al-Fatih Fathi, c) Tarek Anwar El Sayed Ahmad.) Född den 15 mars 1963 i Alexandria, Egypten. Egyptisk medborgare. Övriga upplysningar: enligt uppgift avliden i oktober 2001. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 6 oktober 2001.” |
| --- | --- |

(6)

Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Tariq Anwar El Sayed Ahmed (alias a) Hamdi Ahmad Farag, b) Amr Al-Fatih Fathi). Född den 15 mars 1963 i Alexandria, Egypten. Övriga upplysningar: uppges ha avlidit i oktober 2001” ersättas med följande:

”Tariq Anwar El Sayed Ahmed (alias a) Hamdi Ahmad Farag, b) Amr Al-Fatih Fathi, c) Tarek Anwar El Sayed Ahmad.) Född den 15 mars 1963 i Alexandria, Egypten. Egyptisk medborgare. Övriga upplysningar: enligt uppgift avliden i oktober 2001. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 6 oktober 2001.”

Ahmed

| (7) | Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Nasr Fahmi Nasr Hasannein (alias a) Muhammad Salah, b) Naser Fahmi Naser Hussein). Född den 30 oktober 1962 i Kairo, Egypten” ersättas med följande:
  ”Nasr Fahmi Nasr Hassannein (alias a) Muhammad Salah, b) Naser Fahmi Naser Hussein). Född den 30 oktober 1962 i Kairo, Egypten. Egyptisk medborgare. Övriga upplysningar: uppges ha avlidit. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 6 oktober 2001.” |
| --- | --- |

(7)

Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Nasr Fahmi Nasr Hasannein (alias a) Muhammad Salah, b) Naser Fahmi Naser Hussein). Född den 30 oktober 1962 i Kairo, Egypten” ersättas med följande:

”Nasr Fahmi Nasr Hassannein (alias a) Muhammad Salah, b) Naser Fahmi Naser Hussein). Född den 30 oktober 1962 i Kairo, Egypten. Egyptisk medborgare. Övriga upplysningar: uppges ha avlidit. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 6 oktober 2001.”

Hassannein

| (8) | Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Muhsin Moussa Matwalli Atwah Dewedar (alias a) Al-Muhajir, Abdul Rahman, b) Al-Namer, Mohammed K.A., c) Abdel Rahman, d) Abdul Rahman). Född den 19 juni 1964 i Dakahliya, Egypten. Egyptisk medborgare. Övriga upplysningar: uppges ha avlidit i april 2006” ersättas med följande:
  ”Muhsin Moussa Matwalli Atwah Dewedar (alias a) Al-Muhajir, Abdul Rahman, b) Al-Namer, Mohammed K.A., c) Mohsen Moussa Metwaly Atwa Dwedar, d) Abdel Rahman, e) Abdul Rahman). Född den 19 juni 1964 i Dakahliya, Egypten. Egyptisk medborgare. Övriga upplysningar: bekräftas ha avlidit i Pakistan i april 2006. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 17 oktober 2001.” |
| --- | --- |

(8)

Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Muhsin Moussa Matwalli Atwah Dewedar (alias a) Al-Muhajir, Abdul Rahman, b) Al-Namer, Mohammed K.A., c) Abdel Rahman, d) Abdul Rahman). Född den 19 juni 1964 i Dakahliya, Egypten. Egyptisk medborgare. Övriga upplysningar: uppges ha avlidit i april 2006” ersättas med följande:

”Muhsin Moussa Matwalli Atwah Dewedar (alias a) Al-Muhajir, Abdul Rahman, b) Al-Namer, Mohammed K.A., c) Mohsen Moussa Metwaly Atwa Dwedar, d) Abdel Rahman, e) Abdul Rahman). Född den 19 juni 1964 i Dakahliya, Egypten. Egyptisk medborgare. Övriga upplysningar: bekräftas ha avlidit i Pakistan i april 2006. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 17 oktober 2001.”

Atwah Dewedar

| (9) | Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Riad (Raed) Muhammad Hasan MUHAMMAD HIJAZI (alias a) Hijazi, Raed M.; b) Al-Hawen, Abu-Ahmad; c) Al-Shahid, Abu-Ahmad; d) Al-Maghribi, Rashid [The Moroccan]; e) Al-Amriki, Abu-Ahmad [The American]). Född den 30 december 1968 i Kalifornien, Förenta staterna. Jordansk medborgare. Nationellt identitetsnummer: socialförsäkringsnummer 548-91-5411, nationellt nummer 9681029476. Övriga upplysningar: Ursprungligen från Ramlah. Adress när han vistas i Jordanien: al-Shumaysani (Sheisani) (Ammanområdet), bakom fackföreningsbyggnaden” ersättas med följande:
  ”Ri'ad Muhammad Hasan Muhammad Hijazi (alias a) Hijazi, Raed M., b) Al-Hawen, Abu-Ahmad, c) Al-Shahid, Abu-Ahmad, d) Raed Muhammad Hasan Muhammad Hijazi, e) Al-Maghribi, Rashid (the Moroccan), f) Al-Amriki, Abu-Ahmad (the American)). Född den 30 december 1968 i Kalifornien, Förenta staterna. Jordansk medborgare. Nationellt identitetsnummer: 9681029476. Övriga upplysningar: a) amerikanskt socialförsäkringsnummer 548-91-5411, b) häktad i Jordanien i mars 2010, c) faderns namn är Mohammad Hijazi, moderns namn är Sakina. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 17 oktober 2001.” |
| --- | --- |

(9)

Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Riad (Raed) Muhammad Hasan MUHAMMAD HIJAZI (alias a) Hijazi, Raed M.; b) Al-Hawen, Abu-Ahmad; c) Al-Shahid, Abu-Ahmad; d) Al-Maghribi, Rashid [The Moroccan]; e) Al-Amriki, Abu-Ahmad [The American]). Född den 30 december 1968 i Kalifornien, Förenta staterna. Jordansk medborgare. Nationellt identitetsnummer: socialförsäkringsnummer 548-91-5411, nationellt nummer 9681029476. Övriga upplysningar: Ursprungligen från Ramlah. Adress när han vistas i Jordanien: al-Shumaysani (Sheisani) (Ammanområdet), bakom fackföreningsbyggnaden” ersättas med följande:

”Ri'ad Muhammad Hasan Muhammad Hijazi (alias a) Hijazi, Raed M., b) Al-Hawen, Abu-Ahmad, c) Al-Shahid, Abu-Ahmad, d) Raed Muhammad Hasan Muhammad Hijazi, e) Al-Maghribi, Rashid (the Moroccan), f) Al-Amriki, Abu-Ahmad (the American)). Född den 30 december 1968 i Kalifornien, Förenta staterna. Jordansk medborgare. Nationellt identitetsnummer: 9681029476. Övriga upplysningar: a) amerikanskt socialförsäkringsnummer 548-91-5411, b) häktad i Jordanien i mars 2010, c) faderns namn är Mohammad Hijazi, moderns namn är Sakina. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 17 oktober 2001.”

Hijazi

| (10) | Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Ladehyanoy, Mufti Rashid Ahmad (alias Ludhianvi, Mufti Rashid Ahmad; alias Ahmad, Mufti Rasheed; alias Wadehyanoy, Mufti Rashid Ahmad); Karachi, Pakistan” ersättas med följande:
  ”Mufti Rashid Ahmad Ladehyanoy (alias a) Ludhianvi, Mufti Rashid Ahmad, b) Ahmad, Mufti Rasheed, c) Wadehyanoy, Mufti Rashid Ahmad). Pakistansk medborgare. Övriga upplysningar: a) grundare av Al-Rashid Trust, b) uppges ha avlidit i Pakistan den 18 februari 2002. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 17 oktober 2001.” |
| --- | --- |

(10)

Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Ladehyanoy, Mufti Rashid Ahmad (alias Ludhianvi, Mufti Rashid Ahmad; alias Ahmad, Mufti Rasheed; alias Wadehyanoy, Mufti Rashid Ahmad); Karachi, Pakistan” ersättas med följande:

”Mufti Rashid Ahmad Ladehyanoy (alias a) Ludhianvi, Mufti Rashid Ahmad, b) Ahmad, Mufti Rasheed, c) Wadehyanoy, Mufti Rashid Ahmad). Pakistansk medborgare. Övriga upplysningar: a) grundare av Al-Rashid Trust, b) uppges ha avlidit i Pakistan den 18 februari 2002. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 17 oktober 2001.”

Ladehyanoy

| (11) | Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Fazul Abdullah Mohammed (alias a) Abdalla, Fazul, b) Abdallah, Fazul, c) Ali, Fadel Abdallah Mohammed, d) Fazul, Abdalla, e) Fazul, Abdallah, f) Fazul, Abdallah Mohammed, g) Fazul, Haroon, h) Fazul, Harun, i) Haroun, Fadhil, j) Mohammed, Fazul, k) Mohammed, Fazul Abdilahi, l) Mohammed, Fouad, m) Muhamad, Fadil Abdallah, n) Abdullah Fazhl, o) Fazhl Haroun, p) Fazil Haroun, q) Faziul Abdallah, r) Fazul Abdalahi Mohammed, s) Haroun Fazil, t) Harun Fazul, u) Khan Fazhl, v) Farun Fahdl, w) Harun Fahdl, x) Abdulah Mohamed Fadl, y) Fadil Abdallah Muhammad, z) Abdallah Muhammad Fadhul, aa) Fedel Abdullah Mohammad Fazul, ab) Fadl Allah Abd Allah, ac) Haroon Fadl Abd Allah, ad) Mohamed Fadl, ae) Abu Aisha, af) Abu Seif Al Sudani, ag) Haroon, ah) Harun, ai) Abu Luqman, aj) Haroun, ak) Harun Al-Qamry, al) Abu Al-Fazul Al-Qamari, am) Haji Kassim Fumu, an) Yacub). Född a) den 25 augusti 1972, b) den 25 december 1974, c) den 25 februari 1974, d) 1976, e) februari 1971 i Moroni, Komorerna. Medborgarskap: a) komoriskt, b) kenyanskt. Övriga upplysningar: a) rapporteras vara verksam i södra Somalia sedan november 2007, b) rapporteras inneha kenyanskt och komoriskt pass, c) tros ha varit involverad i attackerna mot Förenta staternas ambassader i Nairobi och Dar es Salaam i augusti 1998 och i andra attacker i Kenya 2002, d) uppges ha genomgått en plastikoperation” ersättas med följande:
  ”Fazul Abdullah Mohammed (alias a) Abdalla, Fazul, b) Abdallah, Fazul, c) Ali, Fadel Abdallah Mohammed, d) Fazul, Abdalla, e) Fazul, Abdallah, f) Fazul, Abdallah Mohammed, g) Fazul, Haroon, h) Fazul, Harun, i) Haroun, Fadhil, j) Mohammed, Fazul, k) Mohammed, Fazul Abdilahi, l) Mohammed, Fouad, m) Muhamad, Fadil Abdallah, n) Abdullah Fazhl, o) Fazhl Haroun, p) Fazil Haroun, q) Faziul Abdallah, r) Fazul Abdalahi Mohammed, s) Haroun Fazil, t) Harun Fazul, u) Khan Fazhl, v) Farun Fahdl, w) Harun Fahdl, x) Abdulah Mohamed Fadl, y) Fadil Abdallah Muhammad, z) Abdallah Muhammad Fadhul, aa) Fedel Abdullah Mohammad Fazul, ab) Fadl Allah Abd Allah, ac) Haroon Fadl Abd Allah, ad) Mohamed Fadl, ae) Abu Aisha, af) Abu Seif Al Sudani, ag) Haroon, ah) Harun, ai) Abu Luqman, aj) Haroun, ak) Harun Al-Qamry, al) Abu Al-Fazul Al-Qamari, am) Haji Kassim Fumu, an) Yacub). Adress: Kenya. Född a) den 25 augusti 1972, b) den 25 december 1974, c) den 25 februari 1974, d) 1976, e) februari 1971 i Moroni, Komorerna. Komorisk medborgare. Övriga upplysningar: a) rapporteras vara verksam i södra Somalia sedan november 2007, b) innehar ställning som operativ ledare i Al-Qaida med ansvar för Al-Qaida i Östafrika från och med 2009, c) uppges inneha flera förfalskade kenyanska och komoriska pass, d) tros ha varit involverad i attackerna mot Förenta staternas ambassader i Nairobi och Dar es Salaam i augusti 1998 och i andra attacker i Kenya 2002, e) uppges ha genomgått en plastikoperation. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 17oktober 2001.” |
| --- | --- |

(11)

Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Fazul Abdullah Mohammed (alias a) Abdalla, Fazul, b) Abdallah, Fazul, c) Ali, Fadel Abdallah Mohammed, d) Fazul, Abdalla, e) Fazul, Abdallah, f) Fazul, Abdallah Mohammed, g) Fazul, Haroon, h) Fazul, Harun, i) Haroun, Fadhil, j) Mohammed, Fazul, k) Mohammed, Fazul Abdilahi, l) Mohammed, Fouad, m) Muhamad, Fadil Abdallah, n) Abdullah Fazhl, o) Fazhl Haroun, p) Fazil Haroun, q) Faziul Abdallah, r) Fazul Abdalahi Mohammed, s) Haroun Fazil, t) Harun Fazul, u) Khan Fazhl, v) Farun Fahdl, w) Harun Fahdl, x) Abdulah Mohamed Fadl, y) Fadil Abdallah Muhammad, z) Abdallah Muhammad Fadhul, aa) Fedel Abdullah Mohammad Fazul, ab) Fadl Allah Abd Allah, ac) Haroon Fadl Abd Allah, ad) Mohamed Fadl, ae) Abu Aisha, af) Abu Seif Al Sudani, ag) Haroon, ah) Harun, ai) Abu Luqman, aj) Haroun, ak) Harun Al-Qamry, al) Abu Al-Fazul Al-Qamari, am) Haji Kassim Fumu, an) Yacub). Född a) den 25 augusti 1972, b) den 25 december 1974, c) den 25 februari 1974, d) 1976, e) februari 1971 i Moroni, Komorerna. Medborgarskap: a) komoriskt, b) kenyanskt. Övriga upplysningar: a) rapporteras vara verksam i södra Somalia sedan november 2007, b) rapporteras inneha kenyanskt och komoriskt pass, c) tros ha varit involverad i attackerna mot Förenta staternas ambassader i Nairobi och Dar es Salaam i augusti 1998 och i andra attacker i Kenya 2002, d) uppges ha genomgått en plastikoperation” ersättas med följande:

”Fazul Abdullah Mohammed (alias a) Abdalla, Fazul, b) Abdallah, Fazul, c) Ali, Fadel Abdallah Mohammed, d) Fazul, Abdalla, e) Fazul, Abdallah, f) Fazul, Abdallah Mohammed, g) Fazul, Haroon, h) Fazul, Harun, i) Haroun, Fadhil, j) Mohammed, Fazul, k) Mohammed, Fazul Abdilahi, l) Mohammed, Fouad, m) Muhamad, Fadil Abdallah, n) Abdullah Fazhl, o) Fazhl Haroun, p) Fazil Haroun, q) Faziul Abdallah, r) Fazul Abdalahi Mohammed, s) Haroun Fazil, t) Harun Fazul, u) Khan Fazhl, v) Farun Fahdl, w) Harun Fahdl, x) Abdulah Mohamed Fadl, y) Fadil Abdallah Muhammad, z) Abdallah Muhammad Fadhul, aa) Fedel Abdullah Mohammad Fazul, ab) Fadl Allah Abd Allah, ac) Haroon Fadl Abd Allah, ad) Mohamed Fadl, ae) Abu Aisha, af) Abu Seif Al Sudani, ag) Haroon, ah) Harun, ai) Abu Luqman, aj) Haroun, ak) Harun Al-Qamry, al) Abu Al-Fazul Al-Qamari, am) Haji Kassim Fumu, an) Yacub). Adress: Kenya. Född a) den 25 augusti 1972, b) den 25 december 1974, c) den 25 februari 1974, d) 1976, e) februari 1971 i Moroni, Komorerna. Komorisk medborgare. Övriga upplysningar: a) rapporteras vara verksam i södra Somalia sedan november 2007, b) innehar ställning som operativ ledare i Al-Qaida med ansvar för Al-Qaida i Östafrika från och med 2009, c) uppges inneha flera förfalskade kenyanska och komoriska pass, d) tros ha varit involverad i attackerna mot Förenta staternas ambassader i Nairobi och Dar es Salaam i augusti 1998 och i andra attacker i Kenya 2002, e) uppges ha genomgått en plastikoperation. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 17oktober 2001.”

Mohammed

| (12) | Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Fahid Mohammed Ally Msalam (alias a) Ally, Fahid Mohammed, b) Msalam, Fahad Ally, c) Msalam, Fahid Mohammed Ali, d) Msalam, Mohammed Ally, e) Musalaam, Fahid Mohammed Ali, f) Salem, Fahid Muhamad Ali, g) Fahid Mohammed Aly, h) Ahmed Fahad, i) Ali Fahid Mohammed, j) Fahad Mohammad Ally, k) Fahad Mohammed Ally, l) Fahid Mohamed Ally, m) Msalam Fahad Mohammed Ally, n) Msalam Fahid Mohammad Ally, o) Msalam Fahid Mohammed Ali, p) Msalm Fahid Mohammed Ally, q) Al-Kini, Usama, r) Mohammed Ally Mohammed, s) Ally Fahid M). Adress: Mombasa, Kenya. Född den 19 februari 1976 i Mombasa, Kenya. Kenyansk medborgare. Pass nr: a) A260592 (kenyanskt pass), b) A056086 (kenyanskt pass), c) A435712 (kenyanskt pass), d) A324812 (kenyanskt pass), e) 356095 (kenyanskt pass). Nationellt identitetsnummer: 12771069 (kenyanskt id-kort). Övriga upplysningar: bekräftas ha avlidit den 1 januari 2009. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 17 oktober 2001” ersättas med följande:
  ”Fahid Mohammed Ally Msalaam (alias a) Fahid Mohammed Ally, b), Fahad Ally Msalam, c), Fahid Mohammed Ali Msalam, d), Mohammed Ally Msalam, e), Fahid Mohammed Ali Musalaam, f), Fahid Muhamad Ali Salem, g) Fahid Mohammed Aly, h) Ahmed Fahad, i) Ali Fahid Mohammed, j) Fahad Mohammad Ally, k) Fahad Mohammed Ally, l) Fahid Mohamed Ally, m) Msalam Fahad Mohammed Ally, n) Msalam Fahid Mohammad Ally, o) Msalam Fahid Mohammed Ali, p) Msalm Fahid Mohammed Ally, q) Usama Al-Kini, r) Mohammed Ally Mohammed, s) Ally Fahid M). Född den 9 april 1976 i Mombasa, Kenya. Kenyansk medborgare. Pass nr: a) A260592 (kenyanskt pass), b) A056086 (kenyanskt pass), c) A435712 (kenyanskt pass), d) A324812 (kenyanskt pass), e) 356095 (kenyanskt pass). Nationellt identitetsnummer: 12771069 (kenyanskt id-kort). Övriga upplysningar: a) faderns namn är Mohamed Ally, moderns namn är Fauzia Mbarak, b) bekräftas ha avlidit i Pakistan den 1 januari 2009. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 17 oktober 2001.” |
| --- | --- |

(12)

Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Fahid Mohammed Ally Msalam (alias a) Ally, Fahid Mohammed, b) Msalam, Fahad Ally, c) Msalam, Fahid Mohammed Ali, d) Msalam, Mohammed Ally, e) Musalaam, Fahid Mohammed Ali, f) Salem, Fahid Muhamad Ali, g) Fahid Mohammed Aly, h) Ahmed Fahad, i) Ali Fahid Mohammed, j) Fahad Mohammad Ally, k) Fahad Mohammed Ally, l) Fahid Mohamed Ally, m) Msalam Fahad Mohammed Ally, n) Msalam Fahid Mohammad Ally, o) Msalam Fahid Mohammed Ali, p) Msalm Fahid Mohammed Ally, q) Al-Kini, Usama, r) Mohammed Ally Mohammed, s) Ally Fahid M). Adress: Mombasa, Kenya. Född den 19 februari 1976 i Mombasa, Kenya. Kenyansk medborgare. Pass nr: a) A260592 (kenyanskt pass), b) A056086 (kenyanskt pass), c) A435712 (kenyanskt pass), d) A324812 (kenyanskt pass), e) 356095 (kenyanskt pass). Nationellt identitetsnummer: 12771069 (kenyanskt id-kort). Övriga upplysningar: bekräftas ha avlidit den 1 januari 2009. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 17 oktober 2001” ersättas med följande:

”Fahid Mohammed Ally Msalaam (alias a) Fahid Mohammed Ally, b), Fahad Ally Msalam, c), Fahid Mohammed Ali Msalam, d), Mohammed Ally Msalam, e), Fahid Mohammed Ali Musalaam, f), Fahid Muhamad Ali Salem, g) Fahid Mohammed Aly, h) Ahmed Fahad, i) Ali Fahid Mohammed, j) Fahad Mohammad Ally, k) Fahad Mohammed Ally, l) Fahid Mohamed Ally, m) Msalam Fahad Mohammed Ally, n) Msalam Fahid Mohammad Ally, o) Msalam Fahid Mohammed Ali, p) Msalm Fahid Mohammed Ally, q) Usama Al-Kini, r) Mohammed Ally Mohammed, s) Ally Fahid M). Född den 9 april 1976 i Mombasa, Kenya. Kenyansk medborgare. Pass nr: a) A260592 (kenyanskt pass), b) A056086 (kenyanskt pass), c) A435712 (kenyanskt pass), d) A324812 (kenyanskt pass), e) 356095 (kenyanskt pass). Nationellt identitetsnummer: 12771069 (kenyanskt id-kort). Övriga upplysningar: a) faderns namn är Mohamed Ally, moderns namn är Fauzia Mbarak, b) bekräftas ha avlidit i Pakistan den 1 januari 2009. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 17 oktober 2001.”

Msalaam

| (13) | Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Sheikh Ahmed Salim Swedan (alias a) Ahmed Ally, b), Sheikh Ahmad Salem Suweidan, c) Sheikh Swedan, d) Sheikh Ahmed Salem Swedan, e) Ally Ahmad, f) Muhamed Sultan, g) Sheik Ahmed Salim Sweden, h) Sleyum Salum, i) Sheikh Ahmed Salam, j) Ahmed The Tall, k) Bahamad, l) Sheik Bahamad, m) Sheikh Bahamadi, n) Sheikh Bahamad). Titel: Sheikh. Född a) den 9 april 1969, b) den 9 april 1960, c) den 4 september 1969 i Mombasa, Kenya. Kenyansk medborgare. Pass nr: A163012 (kenyanskt pass). Nationellt identitetsnummer: 8534714 (kenyanskt id-kort utfärdat den 14 november 1996). Övriga upplysningar: bekräftas ha avlidit den 1 januari 2009. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 17 oktober 2001” ersättas med följande:
  ”Sheikh Ahmed Salim Swedan (alias a) Ahmed Ally, b) Sheikh Ahmad Salem Suweidan, c) Sheikh Swedan, d) Sheikh Ahmed Salem Swedan, e) Ally Ahmad, f) Muhamed Sultan, g) Sheik Ahmed Salim Sweden, h) Sleyum Salum, i) Sheikh Ahmed Salam, j) Ahmed The Tall, k) Bahamad, l) Sheik Bahamad, m) Sheikh Bahamadi, n) Sheikh Bahamad). Titel: Sheikh. Född den 9 april 1960 i Mombasa, Kenya. Kenyansk medborgare. Pass nr: A163012 (kenyanskt pass). Nationellt identitetsnummer: 8534714 (kenyanskt id-kort utfärdat den 14 november 1996). Övriga upplysningar: bekräftas ha avlidit i Pakistan den 1 januari 2009. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 17 oktober 2001.” |
| --- | --- |

(13)

Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Sheikh Ahmed Salim Swedan (alias a) Ahmed Ally, b), Sheikh Ahmad Salem Suweidan, c) Sheikh Swedan, d) Sheikh Ahmed Salem Swedan, e) Ally Ahmad, f) Muhamed Sultan, g) Sheik Ahmed Salim Sweden, h) Sleyum Salum, i) Sheikh Ahmed Salam, j) Ahmed The Tall, k) Bahamad, l) Sheik Bahamad, m) Sheikh Bahamadi, n) Sheikh Bahamad). Titel: Sheikh. Född a) den 9 april 1969, b) den 9 april 1960, c) den 4 september 1969 i Mombasa, Kenya. Kenyansk medborgare. Pass nr: A163012 (kenyanskt pass). Nationellt identitetsnummer: 8534714 (kenyanskt id-kort utfärdat den 14 november 1996). Övriga upplysningar: bekräftas ha avlidit den 1 januari 2009. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 17 oktober 2001” ersättas med följande:

”Sheikh Ahmed Salim Swedan (alias a) Ahmed Ally, b) Sheikh Ahmad Salem Suweidan, c) Sheikh Swedan, d) Sheikh Ahmed Salem Swedan, e) Ally Ahmad, f) Muhamed Sultan, g) Sheik Ahmed Salim Sweden, h) Sleyum Salum, i) Sheikh Ahmed Salam, j) Ahmed The Tall, k) Bahamad, l) Sheik Bahamad, m) Sheikh Bahamadi, n) Sheikh Bahamad). Titel: Sheikh. Född den 9 april 1960 i Mombasa, Kenya. Kenyansk medborgare. Pass nr: A163012 (kenyanskt pass). Nationellt identitetsnummer: 8534714 (kenyanskt id-kort utfärdat den 14 november 1996). Övriga upplysningar: bekräftas ha avlidit i Pakistan den 1 januari 2009. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 17 oktober 2001.”

Swedan

| (14) | Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Yuldashev, Tohir (alias Yuldashev, Takhir), Uzbekistan” ersättas med följande:
  ”Tohir Abdulkhalilovich Yuldashev (alias a) Юлдашев Тахир Абдулхалилович, b) Yuldashev, Takhir). Född 1967 i Namangan, Uzbekistan. Uzbekistansk medborgare. Övriga upplysningar: a) f.d. ledare för Islamic Movement of Uzbekistan, b) bekräftas ha avlidit i Pakistan den 1 augusti 2009. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 17 oktober 2001.” |
| --- | --- |

(14)

Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Yuldashev, Tohir (alias Yuldashev, Takhir), Uzbekistan” ersättas med följande:

”Tohir Abdulkhalilovich Yuldashev (alias a) Юлдашев Тахир Абдулхалилович, b) Yuldashev, Takhir). Född 1967 i Namangan, Uzbekistan. Uzbekistansk medborgare. Övriga upplysningar: a) f.d. ledare för Islamic Movement of Uzbekistan, b) bekräftas ha avlidit i Pakistan den 1 augusti 2009. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 17 oktober 2001.”

Yuldashev

| (15) | Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Ali, Abbas Abdi, Mogadishu, Somalia” ersättas med följande:
  ”Abbas Abdi Ali (alias Ali, Abbas Abdi). Övriga upplysningar: a) associerad med Ali Nur Jim’ale, b) rapporteras ha avlidit 2004. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 9 november 2001.” |
| --- | --- |

(15)

Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Ali, Abbas Abdi, Mogadishu, Somalia” ersättas med följande:

”Abbas Abdi Ali (alias Ali, Abbas Abdi). Övriga upplysningar: a) associerad med Ali Nur Jim’ale, b) rapporteras ha avlidit 2004. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 9 november 2001.”

Ali

| (16) | Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Ali Ahmed Nur Jim’ale (alias a) Ahmed Ali Jimale, b) Ahmad Nur Ali Jim’ale, c) Ahmed Nur Jumale, d) Ahmed Ali Jumali, e) Ahmed Ali Jumale, f) Sheikh Ahmed Jimale). Titel: Sheikh. Adress: a) P.O. Box 3312, Dubai, Förenade Arabemiraten, b) P.O. Box 3313, Dubai, Förenade Arabemiraten (tidigare adress), c) Djibouti, Djibouti. Född 1954 i Eilbur, Somalia. Medborgarskap a) somaliskt, (b) bosatt i Djibouti. Pass nr: A0181988 (somaliskt pass utfärdat den 1 oktober 2001 i Dubai, Förenade Arabemiraten, förnyat den 24 januari 2008 i Djibouti, som upphör att gälla den 22 januari 2011). Övriga upplysningar: a) befinner sig f.n. även i Mogadishu, Somalia, b) yrke: kamrer och affärsman, c) faderns namn är Ali Jumale och moderns namn är Enab Raghe, d) äger eller kontrollerar enligt uppgift Al Baraka Exchange L.L.C., Barakaat Telecommunications Co. Somalia Ltd., Barakaat Bank of Somalia och Barako Trading Company, LLC. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 9 november 2001” ersättas med följande:
  ”Ali Ahmed Nur Jim'ale (alias a) Ahmed Ali Jimale, b) Ahmad Nur Ali Jim'ale, c) Ahmed Nur Jumale, d) Ahmed Ali Jumali, e) Ahmed Ali Jumale, f) Sheikh Ahmed Jimale, g) Ahmad Ali Jimale, h) Shaykh Ahmed Nur Jimale). Titel: Sheikh. Adress: Djibouti, Djibouti (sedan maj 2007). Född 1954 i Somalia. Somalisk medborgare. Pass nr A0181988 (somaliskt pass utfärdat den 1 oktober 2001 i Dubai, Förenade Arabemiraten, förnyat den 24 januari 2008 i Djibouti, som upphörde att gälla den 22 januari 2011). Övriga upplysningar: a) yrke: kamrer och affärsman, b) faderns namn är Ali Jumale, moderns namn är Enab Raghe, c) grundare av Barakaat-nätverket av företag, inbegripet Barakaat Group of Companies. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 9 november 2001.” |
| --- | --- |

(16)

Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Ali Ahmed Nur Jim’ale (alias a) Ahmed Ali Jimale, b) Ahmad Nur Ali Jim’ale, c) Ahmed Nur Jumale, d) Ahmed Ali Jumali, e) Ahmed Ali Jumale, f) Sheikh Ahmed Jimale). Titel: Sheikh. Adress: a) P.O. Box 3312, Dubai, Förenade Arabemiraten, b) P.O. Box 3313, Dubai, Förenade Arabemiraten (tidigare adress), c) Djibouti, Djibouti. Född 1954 i Eilbur, Somalia. Medborgarskap a) somaliskt, (b) bosatt i Djibouti. Pass nr: A0181988 (somaliskt pass utfärdat den 1 oktober 2001 i Dubai, Förenade Arabemiraten, förnyat den 24 januari 2008 i Djibouti, som upphör att gälla den 22 januari 2011). Övriga upplysningar: a) befinner sig f.n. även i Mogadishu, Somalia, b) yrke: kamrer och affärsman, c) faderns namn är Ali Jumale och moderns namn är Enab Raghe, d) äger eller kontrollerar enligt uppgift Al Baraka Exchange L.L.C., Barakaat Telecommunications Co. Somalia Ltd., Barakaat Bank of Somalia och Barako Trading Company, LLC. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 9 november 2001” ersättas med följande:

”Ali Ahmed Nur Jim'ale (alias a) Ahmed Ali Jimale, b) Ahmad Nur Ali Jim'ale, c) Ahmed Nur Jumale, d) Ahmed Ali Jumali, e) Ahmed Ali Jumale, f) Sheikh Ahmed Jimale, g) Ahmad Ali Jimale, h) Shaykh Ahmed Nur Jimale). Titel: Sheikh. Adress: Djibouti, Djibouti (sedan maj 2007). Född 1954 i Somalia. Somalisk medborgare. Pass nr A0181988 (somaliskt pass utfärdat den 1 oktober 2001 i Dubai, Förenade Arabemiraten, förnyat den 24 januari 2008 i Djibouti, som upphörde att gälla den 22 januari 2011). Övriga upplysningar: a) yrke: kamrer och affärsman, b) faderns namn är Ali Jumale, moderns namn är Enab Raghe, c) grundare av Barakaat-nätverket av företag, inbegripet Barakaat Group of Companies. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 9 november 2001.”

Jim'ale

| (17) | Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Hassan Dahir Aweys (alias a) Ali, Sheikh Hassan Dahir Aweys, b) Awes, Shaykh Hassan Dahir, c) Hassen Dahir Aweyes, d) Ahmed Dahir Aweys, e) Mohammed Hassan Ibrahim, f) Aweys Hassan Dahir, g) Hassan Tahir Oais, h) Hassan Tahir Uways, i) Hassan Dahir Awes, j) Sheikh Aweys, k) Sheikh Hassan, l) Sheikh Hassan Dahir Aweys). Titel: a) schejk, b) överste. Född 1935. Somalisk medborgare. Övriga upplysningar: a) rapporteras befinna sig i Eritrea sedan november 2007, b) familjebakgrund: klanen Hawiya, Habergdir, Ayr, c) innehar ledande ställning i Al-Itihaad Al-Islamiya (AIAI), d) omfattas av åtgärder enligt förordning (EU) nr 356/2010 rörande Somalia. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 9 november 2001” ersättas med följande:
  ”Hassan Dahir Aweys (alias a) Ali, Sheikh Hassan Dahir Aweys, b) Awes, Shaykh Hassan Dahir, c) Hassen Dahir Aweyes, d) Ahmed Dahir Aweys, e) Mohammed Hassan Ibrahim, f) Aweys Hassan Dahir, g) Hassan Tahir Oais, h) Hassan Tahir Uways, i) Hassan Dahir Awes, j) Sheikh Aweys, k) Sheikh Hassan, l) Sheikh Hassan Dahir Aweys). Titel: a) schejk, b) överste. Adress: Somalia. Född 1935 i Somalia. Somalisk medborgare. Övriga upplysningar: a) rapporteras befinna sig i Eritrea sedan den 12 november 2007, b) familjebakgrund: klanen Hawiye’s Habergidir, Ayr, c) innehar ledande ställning i Al-Itihaad Al- Islamiya (AIAI) och Hizbul Islam in Somalia, d) omfattas sedan den 12 april 2010 även av åtgärder enligt förordning (EU) nr 356/2010 rörande Somalia och Eritrea. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 9 november 2001.” |
| --- | --- |

(17)

Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Hassan Dahir Aweys (alias a) Ali, Sheikh Hassan Dahir Aweys, b) Awes, Shaykh Hassan Dahir, c) Hassen Dahir Aweyes, d) Ahmed Dahir Aweys, e) Mohammed Hassan Ibrahim, f) Aweys Hassan Dahir, g) Hassan Tahir Oais, h) Hassan Tahir Uways, i) Hassan Dahir Awes, j) Sheikh Aweys, k) Sheikh Hassan, l) Sheikh Hassan Dahir Aweys). Titel: a) schejk, b) överste. Född 1935. Somalisk medborgare. Övriga upplysningar: a) rapporteras befinna sig i Eritrea sedan november 2007, b) familjebakgrund: klanen Hawiya, Habergdir, Ayr, c) innehar ledande ställning i Al-Itihaad Al-Islamiya (AIAI), d) omfattas av åtgärder enligt förordning (EU) nr 356/2010 rörande Somalia. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 9 november 2001” ersättas med följande:

”Hassan Dahir Aweys (alias a) Ali, Sheikh Hassan Dahir Aweys, b) Awes, Shaykh Hassan Dahir, c) Hassen Dahir Aweyes, d) Ahmed Dahir Aweys, e) Mohammed Hassan Ibrahim, f) Aweys Hassan Dahir, g) Hassan Tahir Oais, h) Hassan Tahir Uways, i) Hassan Dahir Awes, j) Sheikh Aweys, k) Sheikh Hassan, l) Sheikh Hassan Dahir Aweys). Titel: a) schejk, b) överste. Adress: Somalia. Född 1935 i Somalia. Somalisk medborgare. Övriga upplysningar: a) rapporteras befinna sig i Eritrea sedan den 12 november 2007, b) familjebakgrund: klanen Hawiye’s Habergidir, Ayr, c) innehar ledande ställning i Al-Itihaad Al- Islamiya (AIAI) och Hizbul Islam in Somalia, d) omfattas sedan den 12 april 2010 även av åtgärder enligt förordning (EU) nr 356/2010 rörande Somalia och Eritrea. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 9 november 2001.”

Aweys

| (18) | Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Kahie, Abdullahi Hussein, Bakara Market, Dar Salaam Buildings, Mogadishu, Somalia” ersättas med följande:
  ”Abdullahi Hussein Kahie. Adress: Urtegata 26, Oslo, 0187 Norge. Född den 22 september 1959 i Mogadishu, Somalia. Norsk medborgare. Pass nr a) 26941812 (norskt pass utfärdat den 23 november 2008), b) 27781924 (norskt pass utfärdat den 11 maj 2010 som upphör att gälla den 11 maj 2020). Nationellt identitetsnummer: 22095919778. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 9 november 2001.” |
| --- | --- |

(18)

Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Kahie, Abdullahi Hussein, Bakara Market, Dar Salaam Buildings, Mogadishu, Somalia” ersättas med följande:

”Abdullahi Hussein Kahie. Adress: Urtegata 26, Oslo, 0187 Norge. Född den 22 september 1959 i Mogadishu, Somalia. Norsk medborgare. Pass nr a) 26941812 (norskt pass utfärdat den 23 november 2008), b) 27781924 (norskt pass utfärdat den 11 maj 2010 som upphör att gälla den 11 maj 2020). Nationellt identitetsnummer: 22095919778. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 9 november 2001.”

Kahie

| (19) | Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Ibrahim Ali Abu Bakr Tantoush (alias a) Abd al-Muhsin, b) Ibrahim Ali Muhammad Abu Bakr, c) Abdul Rahman, d) Abu Anas, e) Ibrahim Abubaker Tantouche, f) Ibrahim Abubaker Tantoush, g) Abd al-Muhsi, h) Abd al-Rahman, i) Al-Libi). Adress: Ganzour Sayad Mehala Al Far-distriktet. Född 1966 i al Aziziyya, Libyen. Libyskt medborgarskap. Pass nr 203037 (libyskt pass utfärdat i Tripoli). Övriga upplysningar: a) koppling till Afghan Support Committee (ASC) och Revival of Islamic Heritage Society (RIHS), b) civilstånd: skild (f.d. hustrun är algeriska medborgaren Manuba Bukifa)” ersättas med följande:
  ”Ibrahim Ali Abu Bakr Tantoush (alias a) Abd al-Muhsin, b) Ibrahim Ali Muhammad Abu Bakr, c) Abdul Rahman, d) Abu Anas, e) Ibrahim Abubaker Tantouche, f) Ibrahim Abubaker Tantoush, g) Abd al-Muhsi, h) Abd al-Rahman, i) Al-Libi). Adress: Johannesburg, Sydafrika. Född 1966 i al Aziziyya, Libyen. Libysk medborgare. Pass nr 203037 (libyskt pass utfärdat i Tripoli). Övriga upplysningar: a) associerad med Afghan Support Committee (ASC), Revival of Islamic Heritage Society (RIHS) och Libyan Islamic Fighting Group (LIFG). Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 11 januari 2002.” |
| --- | --- |

(19)

Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Ibrahim Ali Abu Bakr Tantoush (alias a) Abd al-Muhsin, b) Ibrahim Ali Muhammad Abu Bakr, c) Abdul Rahman, d) Abu Anas, e) Ibrahim Abubaker Tantouche, f) Ibrahim Abubaker Tantoush, g) Abd al-Muhsi, h) Abd al-Rahman, i) Al-Libi). Adress: Ganzour Sayad Mehala Al Far-distriktet. Född 1966 i al Aziziyya, Libyen. Libyskt medborgarskap. Pass nr 203037 (libyskt pass utfärdat i Tripoli). Övriga upplysningar: a) koppling till Afghan Support Committee (ASC) och Revival of Islamic Heritage Society (RIHS), b) civilstånd: skild (f.d. hustrun är algeriska medborgaren Manuba Bukifa)” ersättas med följande:

”Ibrahim Ali Abu Bakr Tantoush (alias a) Abd al-Muhsin, b) Ibrahim Ali Muhammad Abu Bakr, c) Abdul Rahman, d) Abu Anas, e) Ibrahim Abubaker Tantouche, f) Ibrahim Abubaker Tantoush, g) Abd al-Muhsi, h) Abd al-Rahman, i) Al-Libi). Adress: Johannesburg, Sydafrika. Född 1966 i al Aziziyya, Libyen. Libysk medborgare. Pass nr 203037 (libyskt pass utfärdat i Tripoli). Övriga upplysningar: a) associerad med Afghan Support Committee (ASC), Revival of Islamic Heritage Society (RIHS) och Libyan Islamic Fighting Group (LIFG). Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 11 januari 2002.”

Tantoush

| (20) | Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Abu Bakr Al-Jaziri (alias Yasir Al-Jazari). Medborgarskap: a) algeriskt, b) palestinskt. Adress: Peshawar, Pakistan. Övriga upplysningar: a) har koppling till Afghan Support Committee (ASC), b) kontaktperson och kommunikationsexpert för Al-Qaida, c) häktad i april 2003” ersättas med följande:
  ”Abu Bakr Al-Jaziri (alias Yasir Al-Jazari). Medborgarskap: a) algeriskt, b) palestinskt. Övriga upplysningar: a) ekonomichef för Afghan Support Committee (ASC), b) kontaktperson och kommunikationsexpert för al-Qaida, (c) tros ha befunnit sig i Algeriet i april 2010. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 11 januari 2002.” |
| --- | --- |

(20)

Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Abu Bakr Al-Jaziri (alias Yasir Al-Jazari). Medborgarskap: a) algeriskt, b) palestinskt. Adress: Peshawar, Pakistan. Övriga upplysningar: a) har koppling till Afghan Support Committee (ASC), b) kontaktperson och kommunikationsexpert för Al-Qaida, c) häktad i april 2003” ersättas med följande:

”Abu Bakr Al-Jaziri (alias Yasir Al-Jazari). Medborgarskap: a) algeriskt, b) palestinskt. Övriga upplysningar: a) ekonomichef för Afghan Support Committee (ASC), b) kontaktperson och kommunikationsexpert för al-Qaida, (c) tros ha befunnit sig i Algeriet i april 2010. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 11 januari 2002.”

Al-Jaziri

Al-Jazari

| (21) | Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Abd El Kader Mahmoud Mohamed El Sayed (alias Es Sayed, Kader). Adress: Via del Fosso di Centocelle 66, Rom, Italien. Född den 26 december 1962 i Egypten. Övriga upplysningar: a) italienskt skatteregistreringsnummer SSYBLK62T26Z336L, b) dömd till åtta års fängelse i Italien den 2 februari 2004, befinner sig på flykt” ersättas med följande:
  ”Abd El Kader Mahmoud Mohamed El Sayed (alias a) Es Sayed, Kader, b) Abdel Khader Mahmoud Mohamed el Sayed). Född den 26 december 1962 i Egypten. Egyptisk medborgare. Övriga upplysningar: a) italienskt skatteregistreringsnummer SSYBLK62T26Z336L, b) anses av de italienska myndigheterna vara på flykt undan rättvisan. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 24 april 2002.” |
| --- | --- |

(21)

Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Abd El Kader Mahmoud Mohamed El Sayed (alias Es Sayed, Kader). Adress: Via del Fosso di Centocelle 66, Rom, Italien. Född den 26 december 1962 i Egypten. Övriga upplysningar: a) italienskt skatteregistreringsnummer SSYBLK62T26Z336L, b) dömd till åtta års fängelse i Italien den 2 februari 2004, befinner sig på flykt” ersättas med följande:

”Abd El Kader Mahmoud Mohamed El Sayed (alias a) Es Sayed, Kader, b) Abdel Khader Mahmoud Mohamed el Sayed). Född den 26 december 1962 i Egypten. Egyptisk medborgare. Övriga upplysningar: a) italienskt skatteregistreringsnummer SSYBLK62T26Z336L, b) anses av de italienska myndigheterna vara på flykt undan rättvisan. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 24 april 2002.”

El Sayed

| (22) | Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Samir Abd El Latif El Sayed Kishk. Född den 14 maj 1955 i Gharbia, Egypten. Övriga upplysningar: dömd till ett år och elva månaders fängelse i Italien den 20 mars 2002 och deporterad till Egypten den 2 juli 2003” ersättas med följande:
  ”Samir Abd El Latif El Sayed Kishk (alias Samir Abdellatif el Sayed Keshk). Född den 14 maj 1955 i Gharbia, Egypten. Egyptisk medborgare. Övriga upplysningar: deporterad från Italien till Egypten den 2 juli 2003. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 3 september 2002.” |
| --- | --- |

(22)

Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Samir Abd El Latif El Sayed Kishk. Född den 14 maj 1955 i Gharbia, Egypten. Övriga upplysningar: dömd till ett år och elva månaders fängelse i Italien den 20 mars 2002 och deporterad till Egypten den 2 juli 2003” ersättas med följande:

”Samir Abd El Latif El Sayed Kishk (alias Samir Abdellatif el Sayed Keshk). Född den 14 maj 1955 i Gharbia, Egypten. Egyptisk medborgare. Övriga upplysningar: deporterad från Italien till Egypten den 2 juli 2003. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 3 september 2002.”

Kishk

| (23) | Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Habib Ben Ali Ben Said Al-Wadhani. Adress: Via unica Borighero 1, San Donato M.se (MI), Italien. Född den 1 juni 1970 i Tunis, Tunisien, tunisisk medborgare, pass nr L550681 (tunisiskt pass utfärdat den 23 september 1997 som upphörde att gälla den 22 september 2002). Övriga upplysningar: italienskt skatteregistreringsnummer: WDDHBB70H10Z352O” ersättas med följande:
  ”Habib Ben Ali Ben Said Al-Wadhani. Född den 1 juni 1970 i Tunis, Tunisien. Tunisisk medborgare. Pass nr L550681 (tunisiskt pass utfärdat den 23 september 1997 som upphörde att gälla den 22 september 2002). Övriga upplysningar: a) italienskt skatteregistreringsnummer: WDDHBB70H10Z352O, b) medlem i Tunisian Combatant Group, c) uppges ha avlidit, d) moderns namn är Aisha bint Mohamed. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 3 september 2002.” |
| --- | --- |

(23)

Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Habib Ben Ali Ben Said Al-Wadhani. Adress: Via unica Borighero 1, San Donato M.se (MI), Italien. Född den 1 juni 1970 i Tunis, Tunisien, tunisisk medborgare, pass nr L550681 (tunisiskt pass utfärdat den 23 september 1997 som upphörde att gälla den 22 september 2002). Övriga upplysningar: italienskt skatteregistreringsnummer: WDDHBB70H10Z352O” ersättas med följande:

”Habib Ben Ali Ben Said Al-Wadhani. Född den 1 juni 1970 i Tunis, Tunisien. Tunisisk medborgare. Pass nr L550681 (tunisiskt pass utfärdat den 23 september 1997 som upphörde att gälla den 22 september 2002). Övriga upplysningar: a) italienskt skatteregistreringsnummer: WDDHBB70H10Z352O, b) medlem i Tunisian Combatant Group, c) uppges ha avlidit, d) moderns namn är Aisha bint Mohamed. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 3 september 2002.”

Al-Wadhani

| (24) | Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Mohamad Iqbal Abdurrahman (alias a) Rahman, Mohamad Iqbal, b) A Rahman, Mohamad Iqbal, c) Abu Jibril Abdurrahman, d) Fikiruddin Muqti, e) Fihiruddin Muqti, f) ”Abu Jibril”). Född den 17 augusti 1958 i Tirpas-Selong Village, East Lombok, Indonesien. Indonesisk medborgare. Övriga upplysningar: enligt uppgift i december 2003 häktad i Malaysien.” ersättas med följande:
  ”Mohamad Iqbal Abdurrahman (alias a) Rahman, Mohamad Iqbal, b) A Rahman, Mohamad Iqbal, c) Abu Jibril Abdurrahman, d) Fikiruddin Muqti, e) Fihiruddin Muqti). Född den 17 augusti 1958 i Tirpas-Selong Village, East Lombok, Indonesien. Indonesisk medborgare. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 28 januari 2003.” |
| --- | --- |

(24)

Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Mohamad Iqbal Abdurrahman (alias a) Rahman, Mohamad Iqbal, b) A Rahman, Mohamad Iqbal, c) Abu Jibril Abdurrahman, d) Fikiruddin Muqti, e) Fihiruddin Muqti, f) ”Abu Jibril”). Född den 17 augusti 1958 i Tirpas-Selong Village, East Lombok, Indonesien. Indonesisk medborgare. Övriga upplysningar: enligt uppgift i december 2003 häktad i Malaysien.” ersättas med följande:

”Mohamad Iqbal Abdurrahman (alias a) Rahman, Mohamad Iqbal, b) A Rahman, Mohamad Iqbal, c) Abu Jibril Abdurrahman, d) Fikiruddin Muqti, e) Fihiruddin Muqti). Född den 17 augusti 1958 i Tirpas-Selong Village, East Lombok, Indonesien. Indonesisk medborgare. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 28 januari 2003.”

Abdurrahman

| (25) | Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Nurjaman Riduan Isamuddin (alias a) Hambali, b) Nurjaman, c) Isomuddin, Nurjaman Riduan, d) Hambali Bin Ending, e) Encep Nurjaman, f) Hambali Ending Hambali, g) Isamuddin Riduan, h) Isamudin Ridwan). Född den 4 april 1964 i Cianjur, västra Java. Indonesisk medborgare. Övriga upplysningar: a) född i Encep Nurjaman, b) häktad i Förenta staterna sedan juli 2007” ersättas med följande:
  ”Nurjaman Riduan Isamuddin (alias a) Hambali, b) Nurjaman, c) Isomuddin, Nurjaman Riduan, d) Hambali Bin Ending, e) Encep Nurjaman (namn vid födelsen), f) Hambali Ending Hambali, g) Isamuddin Riduan, h) Isamudin Ridwan). Född den 4 april 1964 i Cianjur, västra Java, Indonesien. Indonesisk medborgare. Övriga upplysningar: a) innehar ledande ställning i Jemaah Islamiyah, b) bror till Gun Gun Rusman Gunawan, c) frihetsberövad i Förenta staterna sedan juli 2007. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 28 januari 2003.” |
| --- | --- |

(25)

Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Nurjaman Riduan Isamuddin (alias a) Hambali, b) Nurjaman, c) Isomuddin, Nurjaman Riduan, d) Hambali Bin Ending, e) Encep Nurjaman, f) Hambali Ending Hambali, g) Isamuddin Riduan, h) Isamudin Ridwan). Född den 4 april 1964 i Cianjur, västra Java. Indonesisk medborgare. Övriga upplysningar: a) född i Encep Nurjaman, b) häktad i Förenta staterna sedan juli 2007” ersättas med följande:

”Nurjaman Riduan Isamuddin (alias a) Hambali, b) Nurjaman, c) Isomuddin, Nurjaman Riduan, d) Hambali Bin Ending, e) Encep Nurjaman (namn vid födelsen), f) Hambali Ending Hambali, g) Isamuddin Riduan, h) Isamudin Ridwan). Född den 4 april 1964 i Cianjur, västra Java, Indonesien. Indonesisk medborgare. Övriga upplysningar: a) innehar ledande ställning i Jemaah Islamiyah, b) bror till Gun Gun Rusman Gunawan, c) frihetsberövad i Förenta staterna sedan juli 2007. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 28 januari 2003.”

Isamuddin

| (26) | Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Hekmatyar, Gulbuddin (alias Gulabudin Hekmatyar, Golboddin Hikmetyar, Gulbuddin Khekmatiyar, Gulbuddin Hekmatiar, Gulbuddin Hekhmartyar, Gulbudin Hekmetyar), född den 1 augusti 1949 i provinsen Konduz i Afghanistan” ersättas med följande:
  ”Gulbuddin Hekmatyar (alias a) Gulabudin Hekmatyar, b) Golboddin Hikmetyar, c) Gulbuddin Khekmatiyar, d) Gulbuddin Hekmatiar, e) Gulbuddin Hekhmartyar, f) Gulbudin Hekmetyar). Född den 1 augusti 1949 i Kunduzprovinsen, Afghanistan. Afghansk medborgare. Övriga upplysningar: a) tillhör Kharotistammen, b) tros ha befunnit sig i gränsområdet mellan Afghanistan och Pakistan i januari 2011.” c) faderns namn är Ghulam Qader. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 20 februari 2003.” |
| --- | --- |

(26)

Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Hekmatyar, Gulbuddin (alias Gulabudin Hekmatyar, Golboddin Hikmetyar, Gulbuddin Khekmatiyar, Gulbuddin Hekmatiar, Gulbuddin Hekhmartyar, Gulbudin Hekmetyar), född den 1 augusti 1949 i provinsen Konduz i Afghanistan” ersättas med följande:

”Gulbuddin Hekmatyar (alias a) Gulabudin Hekmatyar, b) Golboddin Hikmetyar, c) Gulbuddin Khekmatiyar, d) Gulbuddin Hekmatiar, e) Gulbuddin Hekhmartyar, f) Gulbudin Hekmetyar). Född den 1 augusti 1949 i Kunduzprovinsen, Afghanistan. Afghansk medborgare. Övriga upplysningar: a) tillhör Kharotistammen, b) tros ha befunnit sig i gränsområdet mellan Afghanistan och Pakistan i januari 2011.” c) faderns namn är Ghulam Qader. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 20 februari 2003.”

Hekmatyar

| (27) | Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Youssef Ben Abdul Baki Ben Youcef Abdaoui (alias a) Abu Abdullah, b) Abdellah, c) Abdullah, d) Abou Abdullah, e) Abdullah Youssef). Adress: a) via Romagnosi 6, Varese, Italien, b) Piazza Giovane Italia 2, Varese, Italien, c) Via Torino 8/B, Cassano Magnago (VA), Italien, d) Jabal Al-Rayhan, Al-Waslatiyyah, Kairouan, Tunisien. Född den 4 september 1966 i Kairouan, Tunisien. Tunisisk medborgare. Pass nr G025057 (tunisiskt pass utfärdat den 23 juni 1999 som upphörde att gälla den 5 februari 2004). Övriga upplysningar: a) italienskt skatteregistreringsnummer: BDA YSF 66P04 Z352Q, b) nekas inträde i Schengenområdet, c) var bosatt i Italien i juni 2009, d) moderns namn: Fatima Abdaoui. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 25 juni 2003” ersättas med följande:
  ”Youssef Ben Abdul Baki Ben Youcef Abdaoui (alias a) Abu Abdullah, b) Abdellah, c) Abdullah, d) Abou Abdullah, e) Abdullah Youssef). Adress: Via Torino 8/B, Cassano Magnago (VA), Italien, Född den 4 september 1966 i Kairouan, Tunisien. Tunisisk medborgare. Pass nr G025057 (tunisiskt pass utfärdat den 23 juni 1999 som upphörde att gälla den 5 februari 2004). Nationellt identitetsnummer: AO 2879097 (italienskt id-kort som upphör att gälla den 30 oktober 2012). Övriga upplysningar: a) italienskt skatteregistreringsnummer: BDA YSF 66P04 Z352Q, b) nekas inträde i Schengenområdet, c) moderns namn är Fatima Abdaoui, d) medlem i en i Italien verksam organisation med direkt anknytning till The Organization of Al-Qaida in the Islamic Maghreb. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 25 juni 2003.” |
| --- | --- |

(27)

Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Youssef Ben Abdul Baki Ben Youcef Abdaoui (alias a) Abu Abdullah, b) Abdellah, c) Abdullah, d) Abou Abdullah, e) Abdullah Youssef). Adress: a) via Romagnosi 6, Varese, Italien, b) Piazza Giovane Italia 2, Varese, Italien, c) Via Torino 8/B, Cassano Magnago (VA), Italien, d) Jabal Al-Rayhan, Al-Waslatiyyah, Kairouan, Tunisien. Född den 4 september 1966 i Kairouan, Tunisien. Tunisisk medborgare. Pass nr G025057 (tunisiskt pass utfärdat den 23 juni 1999 som upphörde att gälla den 5 februari 2004). Övriga upplysningar: a) italienskt skatteregistreringsnummer: BDA YSF 66P04 Z352Q, b) nekas inträde i Schengenområdet, c) var bosatt i Italien i juni 2009, d) moderns namn: Fatima Abdaoui. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 25 juni 2003” ersättas med följande:

”Youssef Ben Abdul Baki Ben Youcef Abdaoui (alias a) Abu Abdullah, b) Abdellah, c) Abdullah, d) Abou Abdullah, e) Abdullah Youssef). Adress: Via Torino 8/B, Cassano Magnago (VA), Italien, Född den 4 september 1966 i Kairouan, Tunisien. Tunisisk medborgare. Pass nr G025057 (tunisiskt pass utfärdat den 23 juni 1999 som upphörde att gälla den 5 februari 2004). Nationellt identitetsnummer: AO 2879097 (italienskt id-kort som upphör att gälla den 30 oktober 2012). Övriga upplysningar: a) italienskt skatteregistreringsnummer: BDA YSF 66P04 Z352Q, b) nekas inträde i Schengenområdet, c) moderns namn är Fatima Abdaoui, d) medlem i en i Italien verksam organisation med direkt anknytning till The Organization of Al-Qaida in the Islamic Maghreb. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 25 juni 2003.”

Abdaoui

| (28) | Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Mohamed Amine Akli (alias a) Akli Amine Mohamed, b) Killech Shamir, c) Kali Sami, d) Elias). Adress: ingen fast adress i Italien. Född den 30 mars 1972 i Bordj el Kiffane, Algeriet. Övriga upplysningar: dömd i Italien i januari 2003 till fängelse i fyra år” ersättas med följande:
  ”Mohamed Amine Akli (alias a) Akli Amine Mohamed, b) Killech Shamir, c) Kali Sami, d) Elias). Adress: Algeriet. Född i Bordj el Kiffane, Algeriet, den 30 mars 1972 Algerisk medborgare. Övriga upplysningar: a) faderns namn är Lounes, b) moderns namn är Kadidja, c) nekas inträde i Schengenområdet, d) deporterad från Spanien till Algeriet i augusti 2009. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 25 juni 2003.” |
| --- | --- |

(28)

Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Mohamed Amine Akli (alias a) Akli Amine Mohamed, b) Killech Shamir, c) Kali Sami, d) Elias). Adress: ingen fast adress i Italien. Född den 30 mars 1972 i Bordj el Kiffane, Algeriet. Övriga upplysningar: dömd i Italien i januari 2003 till fängelse i fyra år” ersättas med följande:

”Mohamed Amine Akli (alias a) Akli Amine Mohamed, b) Killech Shamir, c) Kali Sami, d) Elias). Adress: Algeriet. Född i Bordj el Kiffane, Algeriet, den 30 mars 1972 Algerisk medborgare. Övriga upplysningar: a) faderns namn är Lounes, b) moderns namn är Kadidja, c) nekas inträde i Schengenområdet, d) deporterad från Spanien till Algeriet i augusti 2009. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 25 juni 2003.”

Akli

| (29) | Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Mehrez Ben Mahmoud Ben Sassi Al-Amdouni (alias a) Fabio Fusco, b) Mohamed Hassan, c) Abu Thale). Adress: ingen fast adress i Italien. Född den 18 december 1969 i Asima-Tunis, Tunisien. Tunisisk medborgare. Pass nr: G737411 (tunisiskt pass utfärdat den 24 oktober 1990 som upphörde att gälla den 20 september 1997). Övriga upplysningar: enligt uppgift arresterad i Istanbul, Turkiet och deporterad till Italien. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 25 juni 2003” ersättas med följande:
  ”Mehrez Ben Mahmoud Ben Sassi Al-Amdouni (alias a) Fabio Fusco, b) Mohamed Hassan, c) Meherez Hamdouni, d) Amdouni Mehrez ben Tah, e) Meherez ben Ahdoud ben Amdouni, f) Abu Thale). Adress: Italien. Född den a) 18 december 1969, b) 25 maj 1968, c) 18 december 1968, d) 14 juli 1969 i a) Asima-Tunis, Tunisien, b) Neapel, Italien, c) Tunisien, d) Algeriet. Tunisisk medborgare. Pass nr G737411 (tunisiskt pass utfärdat den 24 oktober 1990 som upphörde att gälla den 20 september 1997). Övriga upplysningar: a) faderns namn är Mahmoud ben Sasi, b) moderns namn är Maryam bint al-Tijani, c) nekas inträde i Schengenområdet. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 25 juni 2003.” |
| --- | --- |

(29)

Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Mehrez Ben Mahmoud Ben Sassi Al-Amdouni (alias a) Fabio Fusco, b) Mohamed Hassan, c) Abu Thale). Adress: ingen fast adress i Italien. Född den 18 december 1969 i Asima-Tunis, Tunisien. Tunisisk medborgare. Pass nr: G737411 (tunisiskt pass utfärdat den 24 oktober 1990 som upphörde att gälla den 20 september 1997). Övriga upplysningar: enligt uppgift arresterad i Istanbul, Turkiet och deporterad till Italien. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 25 juni 2003” ersättas med följande:

Al-Amdouni

”Mehrez Ben Mahmoud Ben Sassi Al-Amdouni (alias a) Fabio Fusco, b) Mohamed Hassan, c) Meherez Hamdouni, d) Amdouni Mehrez ben Tah, e) Meherez ben Ahdoud ben Amdouni, f) Abu Thale). Adress: Italien. Född den a) 18 december 1969, b) 25 maj 1968, c) 18 december 1968, d) 14 juli 1969 i a) Asima-Tunis, Tunisien, b) Neapel, Italien, c) Tunisien, d) Algeriet. Tunisisk medborgare. Pass nr G737411 (tunisiskt pass utfärdat den 24 oktober 1990 som upphörde att gälla den 20 september 1997). Övriga upplysningar: a) faderns namn är Mahmoud ben Sasi, b) moderns namn är Maryam bint al-Tijani, c) nekas inträde i Schengenområdet. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 25 juni 2003.”

Al-Amdouni

| (30) | Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Chiheb Ben Mohamed Ben Mokhtar Al-Ayari (alias Hichem Abu Hchem). Adress: Via di Saliceto 51/9, Bologna, Italien. Född den 19 december 1965 i Tunis, Tunisien. Tunisisk medborgare. Pass nr: L246084 (tunisiskt pass utfärdat den 10 juni 1996 som upphörde att gälla den 9 juni 2001). Övriga upplysningar: utlämnades till Tunisien den 13 mars 2006. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 25 juni 2003” ersättas med följande:
  ”Chiheb Ben Mohamed Ben Mokhtar Al-Ayari (alias a) Hichem Abu Hchem, b) Ayari Chihbe, c) Ayari Chied, d) Adam Hussainy, e) Hichem, f) Abu Hichem, g) Moktar). Adress: Via Bardo, Tunis, Tunisien. Född den 19 december 1965 i a) Tunis, Tunisien, b) Grekland. Tunisisk medborgare. Pass nr L246084 (tunisiskt pass utfärdat den 10 juni 1996 som upphörde att gälla den 9 juni 2001). Övriga upplysningar: a) utlämnades från Italien till Tunisien den 13 mars 2006, b) moderns namn är Fatima al-Tumi, c) nekas inträde i Schengenområdet. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 25 juni 2003.” |
| --- | --- |

(30)

Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Chiheb Ben Mohamed Ben Mokhtar Al-Ayari (alias Hichem Abu Hchem). Adress: Via di Saliceto 51/9, Bologna, Italien. Född den 19 december 1965 i Tunis, Tunisien. Tunisisk medborgare. Pass nr: L246084 (tunisiskt pass utfärdat den 10 juni 1996 som upphörde att gälla den 9 juni 2001). Övriga upplysningar: utlämnades till Tunisien den 13 mars 2006. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 25 juni 2003” ersättas med följande:

”Chiheb Ben Mohamed Ben Mokhtar Al-Ayari (alias a) Hichem Abu Hchem, b) Ayari Chihbe, c) Ayari Chied, d) Adam Hussainy, e) Hichem, f) Abu Hichem, g) Moktar). Adress: Via Bardo, Tunis, Tunisien. Född den 19 december 1965 i a) Tunis, Tunisien, b) Grekland. Tunisisk medborgare. Pass nr L246084 (tunisiskt pass utfärdat den 10 juni 1996 som upphörde att gälla den 9 juni 2001). Övriga upplysningar: a) utlämnades från Italien till Tunisien den 13 mars 2006, b) moderns namn är Fatima al-Tumi, c) nekas inträde i Schengenområdet. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 25 juni 2003.”

Al-Ayari

| (31) | Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Moussa Ben Omar Ben Ali Essaadi (alias a) Dah Dah, b) Abdelrahmman, c) Bechir). Adress: Via Milano 108, Brescia, Italien. Född den 4 december 1964 i Tabarka, Tunisien. Tunisisk medborgare. Pass nr: L335915 (tunisiskt pass utfärdat den 8 november 1996 som upphörde att gälla den 7 november 2001). Övriga upplysningar: bosatt i Sudan sedan 2001. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 25 juni 2003” ersättas med följande:
  ”Moussa Ben Omar Ben Ali Essaadi (alias a) Dah Dah, b) Abdelrahmman, c) Bechir). Adress: Sudan. Född den 4 december 1964 i Tabarka, Tunisien. Tunisisk medborgare. Pass nr L335915 (tunisiskt pass utfärdat den 8 november 1996 som upphörde att gälla den 7 november 2001). Övriga upplysningar: anses av de italienska myndigheterna vara på flykt undan rättvisan (sedan november 2009). Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 25 juni 2003.” |
| --- | --- |

(31)

Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Moussa Ben Omar Ben Ali Essaadi (alias a) Dah Dah, b) Abdelrahmman, c) Bechir). Adress: Via Milano 108, Brescia, Italien. Född den 4 december 1964 i Tabarka, Tunisien. Tunisisk medborgare. Pass nr: L335915 (tunisiskt pass utfärdat den 8 november 1996 som upphörde att gälla den 7 november 2001). Övriga upplysningar: bosatt i Sudan sedan 2001. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 25 juni 2003” ersättas med följande:

”Moussa Ben Omar Ben Ali Essaadi (alias a) Dah Dah, b) Abdelrahmman, c) Bechir). Adress: Sudan. Född den 4 december 1964 i Tabarka, Tunisien. Tunisisk medborgare. Pass nr L335915 (tunisiskt pass utfärdat den 8 november 1996 som upphörde att gälla den 7 november 2001). Övriga upplysningar: anses av de italienska myndigheterna vara på flykt undan rättvisan (sedan november 2009). Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 25 juni 2003.”

Essaadi

| (32) | Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Rachid Fettar (alias a) Amine del Belgio, b) Djaffar). Adress: Via degli Apuli 5, Milano, Italien (senast kända adress). Född den 16 april 1969 i Boulogin, Algeriet. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 25 juni 2003” ersättas med följande:
  ”Rachid Fettar (alias a) Amine del Belgio, b) Amine di Napoli, c) Djaffar, d) Taleb, e) Abu Chahid). Adress: 30 Abdul Rahman Street, Mirat Bab Al-Wadi, Algeriet. Född den 16 april 1969 i Boulogin, Algeriet. Algerisk medborgare. Övriga upplysningar: utlämnad från Italien till Algeriet. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 25 juni 2003.” |
| --- | --- |

(32)

Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Rachid Fettar (alias a) Amine del Belgio, b) Djaffar). Adress: Via degli Apuli 5, Milano, Italien (senast kända adress). Född den 16 april 1969 i Boulogin, Algeriet. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 25 juni 2003” ersättas med följande:

”Rachid Fettar (alias a) Amine del Belgio, b) Amine di Napoli, c) Djaffar, d) Taleb, e) Abu Chahid). Adress: 30 Abdul Rahman Street, Mirat Bab Al-Wadi, Algeriet. Född den 16 april 1969 i Boulogin, Algeriet. Algerisk medborgare. Övriga upplysningar: utlämnad från Italien till Algeriet. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 25 juni 2003.”

Fettar

| (33) | Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Ibrahim Ben Hedhili Ben Mohamed Al-Hamami. Adress: Via de’ Carracci 15, Casalecchio di Reno (Bologna) Italien. Född den 20 november 1971 i Koubellat, Tunisien. Tunisisk medborgare. Pass nr Z106861 (tunisiskt pass utfärdat den 18 februari 2004 som upphörde att gälla den 17 februari 2009). Övriga upplysningar: dömd i Italien i januari 2003 till tre års fängelse” ersättas med följande:
  ”Ibrahim Ben Hedhili Ben Mohamed Al-Hamami. Adress: Via Vistarini Number 3, Frazione Zorlesco, Casal Pusterlengo, Lodi, Italien. Född den 20 november 1971 i Koubellat, Tunisien, Tunisisk medborgare. Pass nr Z106861 (tunisiskt pass utfärdat den 18 februari 2004 som upphörde att gälla den 17 februari 2009). Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 25 juni 2003.” |
| --- | --- |

(33)

Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Ibrahim Ben Hedhili Ben Mohamed Al-Hamami. Adress: Via de’ Carracci 15, Casalecchio di Reno (Bologna) Italien. Född den 20 november 1971 i Koubellat, Tunisien. Tunisisk medborgare. Pass nr Z106861 (tunisiskt pass utfärdat den 18 februari 2004 som upphörde att gälla den 17 februari 2009). Övriga upplysningar: dömd i Italien i januari 2003 till tre års fängelse” ersättas med följande:

”Ibrahim Ben Hedhili Ben Mohamed Al-Hamami. Adress: Via Vistarini Number 3, Frazione Zorlesco, Casal Pusterlengo, Lodi, Italien. Född den 20 november 1971 i Koubellat, Tunisien, Tunisisk medborgare. Pass nr Z106861 (tunisiskt pass utfärdat den 18 februari 2004 som upphörde att gälla den 17 februari 2009). Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 25 juni 2003.”

Al-Hamami

| (34) | Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Mounir Ben Habib Ben Al-Taher Jarraya (alias Yarraya). Adress: a) Via Mirasole 11, Bologna, Italien, b) Via Ariosto 8, Casalecchio di Reno (Bologna), Italien. Född den 25 oktober 1963 i Sfax, Tunisien. Tunisisk medborgare. Pass nr L065947 (tunisiskt pass utfärdat den 28 oktober 1995 som upphörde att gälla den 27 oktober 2000). Övriga upplysningar: dömd i Italien i januari 2003 till fängelse i två år och sex månader; dömd den 10 maj 2004 av den italienska appellationsdomstolen till fängelse i tre år och sex månader” ersättas med följande:
  ”Mounir Ben Habib Ben Al-Taher Jarraya (alias a) Mounir Jarraya, b) Yarraya). Adress: a) Via Mirasole 11, Bologna, Italien, b) 8 Via Ariosto, Casalecchio di Reno (Bologna), Italien. Född den a) 25 oktober 1963, b) 15 oktober 1963 i a) Sfax, Tunisien, b) Tunisien. Tunisisk medborgare. Pass nr L065947 (tunisiskt pass utfärdat den 28 oktober 1995 som upphörde att gälla den 27 oktober 2000). Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 25 juni 2003.” |
| --- | --- |

(34)

Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Mounir Ben Habib Ben Al-Taher Jarraya (alias Yarraya). Adress: a) Via Mirasole 11, Bologna, Italien, b) Via Ariosto 8, Casalecchio di Reno (Bologna), Italien. Född den 25 oktober 1963 i Sfax, Tunisien. Tunisisk medborgare. Pass nr L065947 (tunisiskt pass utfärdat den 28 oktober 1995 som upphörde att gälla den 27 oktober 2000). Övriga upplysningar: dömd i Italien i januari 2003 till fängelse i två år och sex månader; dömd den 10 maj 2004 av den italienska appellationsdomstolen till fängelse i tre år och sex månader” ersättas med följande:

”Mounir Ben Habib Ben Al-Taher Jarraya (alias a) Mounir Jarraya, b) Yarraya). Adress: a) Via Mirasole 11, Bologna, Italien, b) 8 Via Ariosto, Casalecchio di Reno (Bologna), Italien. Född den a) 25 oktober 1963, b) 15 oktober 1963 i a) Sfax, Tunisien, b) Tunisien. Tunisisk medborgare. Pass nr L065947 (tunisiskt pass utfärdat den 28 oktober 1995 som upphörde att gälla den 27 oktober 2000). Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 25 juni 2003.”

Jarraya

| (35) | Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Faouzi Ben Mohamed Ben Ahmed Al-Jendoubi (alias a) Said, b) Samir). Adress: a) Via Agucchi 250, Bologna, Italien, b) Via di Saliceto 51/9, Bologna, Italien. Född den 30 november 1966 i Beja, Tunisien. Tunisisk medborgare. Pass nr K459698 (tunisiskt pass utfärdat den 6 mars 1999 som upphörde att gälla den 5 mars 2004). Övriga upplysningar: dömd i Italien i januari 2003 till två års fängelse” ersättas med följande:
  ”Faouzi Ben Mohamed Ben Ahmed Al-Jendoubi (alias a) Jendoubi Faouzi, b) Said, c) Samir). Född den 30 januari 1966 i a) Tunis, Tunisien, b) Marocko. Tunisisk medborgare. Pass nr K459698 (tunisiskt pass utfärdat den 6 mars 1999 som upphörde att gälla den 5 mars 2004). Övriga upplysningar: a) moderns namn är Um Hani al-Tujani, b) nekas inträde i Schengenområdet, c) av de italienska myndigheterna rapporterad spårlöst försvunnen sedan juni 2002. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 25 juni 2003.” |
| --- | --- |

(35)

Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Faouzi Ben Mohamed Ben Ahmed Al-Jendoubi (alias a) Said, b) Samir). Adress: a) Via Agucchi 250, Bologna, Italien, b) Via di Saliceto 51/9, Bologna, Italien. Född den 30 november 1966 i Beja, Tunisien. Tunisisk medborgare. Pass nr K459698 (tunisiskt pass utfärdat den 6 mars 1999 som upphörde att gälla den 5 mars 2004). Övriga upplysningar: dömd i Italien i januari 2003 till två års fängelse” ersättas med följande:

”Faouzi Ben Mohamed Ben Ahmed Al-Jendoubi (alias a) Jendoubi Faouzi, b) Said, c) Samir). Född den 30 januari 1966 i a) Tunis, Tunisien, b) Marocko. Tunisisk medborgare. Pass nr K459698 (tunisiskt pass utfärdat den 6 mars 1999 som upphörde att gälla den 5 mars 2004). Övriga upplysningar: a) moderns namn är Um Hani al-Tujani, b) nekas inträde i Schengenområdet, c) av de italienska myndigheterna rapporterad spårlöst försvunnen sedan juni 2002. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 25 juni 2003.”

Al-Jendoubi

| (36) | Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Najib Ben Mohamed Ben Salem Al-Waz (alias Ouaz Najib). Adress: Vicolo dei Prati 2/2, Bologna, Italien. Född den 12 april 1960 i Hekaima Al-Mehdiya, Tunisien. Tunisisk medborgare. Tunisiskt pass: K815205 (tunisiskt pass utfärdat den 17 september 1994 som upphörde att gälla den 16 september 1999). Övriga upplysningar: associerad med Al-Haramain Islamic Foundation. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 25 juni 2003” ersättas med följande:
  ”Najib Ben Mohamed Ben Salem Al-Waz (alias a) Ouaz Najib, b) Ouaz Nagib). Adress: Via Tovaglie Number 26, Bologna, Italien. Född den 12 april 1960 i Al Haka’imah, guvernoratet Mahdia, Tunisien. Tunisisk medborgare. Pass nr K815205 (tunisiskt pass utfärdat den 17 september 1994 som upphörde att gälla den 16 september 1999). Övriga upplysningar: a) moderns namn är Salihah Amir, b) nekas inträde i Schengenområdet. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 25 juni 2003.” |
| --- | --- |

(36)

Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Najib Ben Mohamed Ben Salem Al-Waz (alias Ouaz Najib). Adress: Vicolo dei Prati 2/2, Bologna, Italien. Född den 12 april 1960 i Hekaima Al-Mehdiya, Tunisien. Tunisisk medborgare. Tunisiskt pass: K815205 (tunisiskt pass utfärdat den 17 september 1994 som upphörde att gälla den 16 september 1999). Övriga upplysningar: associerad med Al-Haramain Islamic Foundation. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 25 juni 2003” ersättas med följande:

”Najib Ben Mohamed Ben Salem Al-Waz (alias a) Ouaz Najib, b) Ouaz Nagib). Adress: Via Tovaglie Number 26, Bologna, Italien. Född den 12 april 1960 i Al Haka’imah, guvernoratet Mahdia, Tunisien. Tunisisk medborgare. Pass nr K815205 (tunisiskt pass utfärdat den 17 september 1994 som upphörde att gälla den 16 september 1999). Övriga upplysningar: a) moderns namn är Salihah Amir, b) nekas inträde i Schengenområdet. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 25 juni 2003.”

Al-Waz

| (37) | Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Shamil Salmanovich Basayev (Басаев Шамиль Салманович) (alias a) Abdullakh Shamil Abu-Idris, b) Shamil Basaev, c) Basaev Chamil, d) Basaev Shamil Shikhanovic, e) Terek, f) Lysy, g) Idris, h) Besznogy, i) Amir, j) Rasul, k) Spartak, l) Pantera-05, m) Hamzat, n) General, o) Baisangur I, p) Walid, q) Al-Aqra, r) Rizvan, s) Berkut, t) Assadula). Född den 14 januari 1965 i a) Dyshni-Vedeno, Vedenskdistriktet, autonoma sovjetrepubliken Tjetjenien–Ingusjien, Sovjetunionen (Ryska federationen), b) Vedenskijdistriktet, autonoma republiken Tjetjenien, Ryska federationen. Medborgarskap: ryskt. Pass nr 623334 (ryskt pass, januari 2002). Nationellt identitetsbevis IY-OZH nr 623334 (utfärdat den 9 juni 1989 av Vedenskdistriktet). Övriga upplysningar: bekräftas ha avlidit 2006. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 12 augusti 2003” ersättas med följande:
  ”Shamil Salmanovich Basayev (Басаев Шамиль Салманович) (alias a) Abdullakh Shamil Abu-Idris, b) Shamil Basaev, c) Basaev Chamil, d) Basaev Shamil Shikhanovic, e) Terek, f) Lysy, g) Idris, h) Besznogy, i) Amir, j) Rasul, k) Spartak, l) Pantera-05, m) Hamzat, n) General, o) Baisangur I, p) Walid, q) Al-Aqra, r) Rizvan, s) Berkut, t) Assadula). Född den 14 januari 1965 i a) Dyshni-Vedeno, Vedenskdistriktet, autonoma sovjetrepubliken Tjetjenien–Ingusjien, Sovjetunionen (Ryska federationen), b) Vedenskijdistriktet, autonoma republiken Tjetjenien, Ryska federationen. Rysk medborgare. Pass nr 623334 (ryskt pass, januari 2002). Nationellt identitetsbevis: IY-OZH nr 623334 (utfärdat den 9 juni 1989 av Vedenskdistriktet). Övriga upplysningar: bekräftas ha avlidit 2006. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 12 augusti 2003.” |
| --- | --- |

(37)

Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Shamil Salmanovich Basayev (Басаев Шамиль Салманович) (alias a) Abdullakh Shamil Abu-Idris, b) Shamil Basaev, c) Basaev Chamil, d) Basaev Shamil Shikhanovic, e) Terek, f) Lysy, g) Idris, h) Besznogy, i) Amir, j) Rasul, k) Spartak, l) Pantera-05, m) Hamzat, n) General, o) Baisangur I, p) Walid, q) Al-Aqra, r) Rizvan, s) Berkut, t) Assadula). Född den 14 januari 1965 i a) Dyshni-Vedeno, Vedenskdistriktet, autonoma sovjetrepubliken Tjetjenien–Ingusjien, Sovjetunionen (Ryska federationen), b) Vedenskijdistriktet, autonoma republiken Tjetjenien, Ryska federationen. Medborgarskap: ryskt. Pass nr 623334 (ryskt pass, januari 2002). Nationellt identitetsbevis IY-OZH nr 623334 (utfärdat den 9 juni 1989 av Vedenskdistriktet). Övriga upplysningar: bekräftas ha avlidit 2006. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 12 augusti 2003” ersättas med följande:

”Shamil Salmanovich Basayev (Басаев Шамиль Салманович) (alias a) Abdullakh Shamil Abu-Idris, b) Shamil Basaev, c) Basaev Chamil, d) Basaev Shamil Shikhanovic, e) Terek, f) Lysy, g) Idris, h) Besznogy, i) Amir, j) Rasul, k) Spartak, l) Pantera-05, m) Hamzat, n) General, o) Baisangur I, p) Walid, q) Al-Aqra, r) Rizvan, s) Berkut, t) Assadula). Född den 14 januari 1965 i a) Dyshni-Vedeno, Vedenskdistriktet, autonoma sovjetrepubliken Tjetjenien–Ingusjien, Sovjetunionen (Ryska federationen), b) Vedenskijdistriktet, autonoma republiken Tjetjenien, Ryska federationen. Rysk medborgare. Pass nr 623334 (ryskt pass, januari 2002). Nationellt identitetsbevis: IY-OZH nr 623334 (utfärdat den 9 juni 1989 av Vedenskdistriktet). Övriga upplysningar: bekräftas ha avlidit 2006. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 12 augusti 2003.”

Basayev

| (38) | Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Zulkepli Bin Marzuki. Adress: Taman Puchong Perdana, Selangor, Malaysia. Född den 3 juli 1968 i Selangor, Malaysia. Malaysiskt medborgarskap. Pass nr: A 5983063. Nationellt identitetsnummer: 680703-10-5821. Övriga upplysningar: a) frihetsberövad av de malaysiska myndigheterna den 3 februari 2007 och fortfarande i häkte i april 2009. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 9 september 2003” ersättas med följande:
  ”Zulkepli Bin Marzuki. Adress: Taman Puchong Perdana, Selangor, Malaysia Född den 3 juli 1968 i Selangor, Malaysia. Malaysisk medborgare. Pass nr A 5983063. Nationellt identitetsnummer: 680703-10-5821. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 9 september 2003.” |
| --- | --- |

(38)

Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Zulkepli Bin Marzuki. Adress: Taman Puchong Perdana, Selangor, Malaysia. Född den 3 juli 1968 i Selangor, Malaysia. Malaysiskt medborgarskap. Pass nr: A 5983063. Nationellt identitetsnummer: 680703-10-5821. Övriga upplysningar: a) frihetsberövad av de malaysiska myndigheterna den 3 februari 2007 och fortfarande i häkte i april 2009. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 9 september 2003” ersättas med följande:

”Zulkepli Bin Marzuki. Adress: Taman Puchong Perdana, Selangor, Malaysia Född den 3 juli 1968 i Selangor, Malaysia. Malaysisk medborgare. Pass nr A 5983063. Nationellt identitetsnummer: 680703-10-5821. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 9 september 2003.”

Bin Marzuki

| (39) | Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Abdul Hakim MURAD (alias a) Murad, Abdul Hakim Hasim, b) Murad, Abdul Hakim Ali Hashim, c) Murad, Abdul Hakim Al Hashim, d) Saeed Akman, e) Saeed Ahmed). Född den 4 januari 1968 i Kuwait. Pakistansk medborgare” ersättas med följande:
  ”Abdul Hakim Murad (alias a) Murad, Abdul Hakim Hasim, b) Murad, Abdul Hakim Ali Hashim, c) Murad, Abdul Hakim al Hashim, d) Saeed Akman, e) Saeed Ahmed, f) Abdul Hakim Ali al-Hashem Murad). Född den 11 april 1968 i Kuwait. Pakistansk medborgare. Pass nr a) 665334 (pakistanskt pass utfärdat i Kuwait), b) 917739 (pakistanskt pass utfärdat i Pakistan den 8 september 1991 som upphörde att gälla den 7 augusti 1996). Övriga upplysningar: a) moderns namn är Aminah Ahmad Sher al-Baloushi, b) frihetsberövad i Förenta staterna. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 9 september 2003.” |
| --- | --- |

(39)

Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Abdul Hakim MURAD (alias a) Murad, Abdul Hakim Hasim, b) Murad, Abdul Hakim Ali Hashim, c) Murad, Abdul Hakim Al Hashim, d) Saeed Akman, e) Saeed Ahmed). Född den 4 januari 1968 i Kuwait. Pakistansk medborgare” ersättas med följande:

”Abdul Hakim Murad (alias a) Murad, Abdul Hakim Hasim, b) Murad, Abdul Hakim Ali Hashim, c) Murad, Abdul Hakim al Hashim, d) Saeed Akman, e) Saeed Ahmed, f) Abdul Hakim Ali al-Hashem Murad). Född den 11 april 1968 i Kuwait. Pakistansk medborgare. Pass nr a) 665334 (pakistanskt pass utfärdat i Kuwait), b) 917739 (pakistanskt pass utfärdat i Pakistan den 8 september 1991 som upphörde att gälla den 7 augusti 1996). Övriga upplysningar: a) moderns namn är Aminah Ahmad Sher al-Baloushi, b) frihetsberövad i Förenta staterna. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 9 september 2003.”

Murad

| (40) | Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Yazid Sufaat (alias a) Joe, b) Abu Zufar). Adress: Taman Bukit Ampang, Selangor, Malaysia. Född den 20 januari 1964 i Johor, Malaysia. Malaysisk medborgare. Pass nr: A 10472263. Nationellt identitetsnummer: 640120-01-5529. Övriga upplysningar: häktades av de malaysiska myndigheterna i december 2001 och frigavs den 24 november 2008. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 9 september 2003” ersättas med följande:
  ”Yazid Sufaat (alias a) Joe, b) Abu Zufar). Adress: Taman Bukit Ampang, Selangor, Malaysia. Född den 20 januari 1964 i Johor, Malaysia. Malaysisk medborgare. Pass nr A 10472263. Nationellt identitetsnummer: 640120-01-5529. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 9 september 2003.” |
| --- | --- |

(40)

Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Yazid Sufaat (alias a) Joe, b) Abu Zufar). Adress: Taman Bukit Ampang, Selangor, Malaysia. Född den 20 januari 1964 i Johor, Malaysia. Malaysisk medborgare. Pass nr: A 10472263. Nationellt identitetsnummer: 640120-01-5529. Övriga upplysningar: häktades av de malaysiska myndigheterna i december 2001 och frigavs den 24 november 2008. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 9 september 2003” ersättas med följande:

”Yazid Sufaat (alias a) Joe, b) Abu Zufar). Adress: Taman Bukit Ampang, Selangor, Malaysia. Född den 20 januari 1964 i Johor, Malaysia. Malaysisk medborgare. Pass nr A 10472263. Nationellt identitetsnummer: 640120-01-5529. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 9 september 2003.”

Sufaat

| (41) | Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Yunos Umpara Moklis (alias a) Muklis Yunos, b) Mukhlis Yunos, c) Saifullah Mukhlis Yunos, d) Saifulla Moklis Yunos, e) Hadji Onos). Född den 7 juli 1966 i Lanao del Sur, Filippinerna. Filippinsk medborgare. Övriga upplysningar: i fängelse i Filippinerna sedan april 2009. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 9 september 2003” ersättas med följande:
  ”Yunos Umpara Moklis (alias a) Muklis Yunos, b) Mukhlis Yunos, c) Saifullah Mukhlis Yunos, d) Saifulla Moklis Yunos, e) Hadji Onos). Adress: Filippinerna. Född den 7 juli 1966 i Lanao del Sur, Filippinerna. Filippinsk medborgare. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 9 september 2003.” |
| --- | --- |

(41)

Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Yunos Umpara Moklis (alias a) Muklis Yunos, b) Mukhlis Yunos, c) Saifullah Mukhlis Yunos, d) Saifulla Moklis Yunos, e) Hadji Onos). Född den 7 juli 1966 i Lanao del Sur, Filippinerna. Filippinsk medborgare. Övriga upplysningar: i fängelse i Filippinerna sedan april 2009. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 9 september 2003” ersättas med följande:

”Yunos Umpara Moklis (alias a) Muklis Yunos, b) Mukhlis Yunos, c) Saifullah Mukhlis Yunos, d) Saifulla Moklis Yunos, e) Hadji Onos). Adress: Filippinerna. Född den 7 juli 1966 i Lanao del Sur, Filippinerna. Filippinsk medborgare. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 9 september 2003.”

Moklis

| (42) | Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Zaini Zakaria (alias Ahmad). Adress: Kota Bharu, Kelantan, Malaysia. Född den 16 maj 1967 i Kelantan, Malaysia. Malaysisk medborgare. Pass nr: A11457974. Nationellt identitetsnummer: 670516-03-5283. Övriga upplysningar: arresterad av de malaysiska myndigheterna den 18 december 2002 och i häkte till den 12 februari 2009. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 9 september 2003” ersättas med följande:
  ”Zaini Zakaria (alias Ahmad). Adress: Kota Bharu, Kelantan, Malaysia. Född den 16 maj 1967 i Kelantan, Malaysia. Malaysisk medborgare. Pass nr A11457974. Nationellt identitetsnummer: 670516-03-5283. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 9 september 2003.” |
| --- | --- |

(42)

Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Zaini Zakaria (alias Ahmad). Adress: Kota Bharu, Kelantan, Malaysia. Född den 16 maj 1967 i Kelantan, Malaysia. Malaysisk medborgare. Pass nr: A11457974. Nationellt identitetsnummer: 670516-03-5283. Övriga upplysningar: arresterad av de malaysiska myndigheterna den 18 december 2002 och i häkte till den 12 februari 2009. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 9 september 2003” ersättas med följande:

”Zaini Zakaria (alias Ahmad). Adress: Kota Bharu, Kelantan, Malaysia. Född den 16 maj 1967 i Kelantan, Malaysia. Malaysisk medborgare. Pass nr A11457974. Nationellt identitetsnummer: 670516-03-5283. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 9 september 2003.”

Zakaria

| (43) | Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Djamel Moustfa (alias a) Ali Barkani (född den 22 augusti 1973 i Marocko), b) Kalad Belkasam (född den 31 december 1979), c) Mostafa Djamel (född den 31 december 1979 i Mascara, Algeriet), d) Mostefa Djamel (född den 26 september 1973 i Mahdia, Algeriet), e) Mustafa Djamel (född den 31 december 1979 i Mascara, Algeriet), f) Balkasam Kalad (född den 26 augusti 1973 i Alger, Algeriet), g) Bekasam Kalad (född den 26 augusti 1973 i Alger, Algeriet), h) Belkasam Kalad (född den 26 augusti 1973 i Alger, Algeriet), i) Damel Mostafa (född den 31 december 1979 i Alger, Algeriet), j) Djamal Mostafa (född den 31 december 1979 i Mascara, Algeriet), k) Djamal Mostafa (född den 10 juni 1982), l) Djamel Mostafa (född den 31 december 1979 i Maskara, Algeriet), m) Djamel Mostafa (född den a) 31 december 1979, b) den 22 december 1973 i Alger, Algeriet), n) Fjamel Moustfa (född den 28 september 1973 i Tiaret, Algeriet), o) Djamel Mustafa (född den 31 december 1979), p) Djamel Mustafa (född den 31 december 1979 i Mascara, Algeriet), q) Mustafa). Adress: Algeriet. Född den 28 september 1973 i Tiaret, Algeriet. Algerisk medborgare. Övriga upplysningar: a) faderns namn: Djelalli Moustfa, b) moderns namn: Kadeja Mansore, c) algerisk födelseattest utställd på Djamel Mostefa född den 25 september 1973 i Mehdia, Tiaretprovinsen, Algeriet, d) körkort nr 20645897 (förfalskat danskt körkort utfärdat i namnet Ali Barkani, född den 22 augusti 1973 i Marocko), e) i fängelse i Tyskland sedan augusti 2006, f) deporterad till Algeriet i september 2007. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 23 september 2003” ersättas med följande:
  ”Djamel Moustfa (alias a) Ali Barkani (född den 22 augusti 1973 i Marocko), b) Kalad Belkasam (född den 31 december 1979), c) Mostafa Djamel (född den 31 december 1979 i Mascara, Algeriet), d) Mostefa Djamel (född den 26 september 1973 i Mahdia, Algeriet), e) Mustafa Djamel (född den 31 december 1979 i Mascara, Algeriet), f) Balkasam Kalad (född den 26 augusti 1973 i Alger, Algeriet), g) Bekasam Kalad (född den 26 augusti 1973 i Alger, Algeriet), h) Belkasam Kalad (född den 26 augusti 1973 i Alger, Algeriet), i) Damel Mostafa (född den 31 december 1979 i Alger, Algeriet), j) Djamal Mostafa, född den 31 december 1979 i Mascara, Algeriet, k) Djamal Mostafa (född den 10 juni 1982), l) Djamel Mostafa (född den 31 december 1979 i Maskara, Algeriet), m) Djamel Mostafa (född den a) 31 december 1979, b) 22 december 1973 i Alger, Algeriet), n) Fjamel Moustfa (född den 28 september 1973 i Tiaret, Algeriet), o) Djamel Mustafa (född den 31 december 1979), p) Djamel Mustafa (född den 31 december 1979 i Mascara, Algeriet), q) Mustafa). Adress: Algeriet. Född den 28 september 1973 i Tiaret, Algeriet. Algerisk medborgare. Övriga upplysningar: a) faderns namn är Djelalli Moustfa, b) moderns namn är Kadeja Mansore, c) algerisk födelseattest utställd på Djamel Mostefa, född den 25 september 1973 i Mehdia, Tiaretprovinsen, Algeriet, d) körkort nr 20645897 (förfalskat danskt körkort utfärdat i namnet Ali Barkani, född den 22 augusti 1973 i Marocko), e) associerad med Ismail Abdallah Sbaitan Shalabi, Mohamed Abu Dhess och Aschraf Al-Dagma, f) deporterad från Tyskland till Algeriet i september 2007. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 23 september 2003.” |
| --- | --- |

(43)

Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Djamel Moustfa (alias a) Ali Barkani (född den 22 augusti 1973 i Marocko), b) Kalad Belkasam (född den 31 december 1979), c) Mostafa Djamel (född den 31 december 1979 i Mascara, Algeriet), d) Mostefa Djamel (född den 26 september 1973 i Mahdia, Algeriet), e) Mustafa Djamel (född den 31 december 1979 i Mascara, Algeriet), f) Balkasam Kalad (född den 26 augusti 1973 i Alger, Algeriet), g) Bekasam Kalad (född den 26 augusti 1973 i Alger, Algeriet), h) Belkasam Kalad (född den 26 augusti 1973 i Alger, Algeriet), i) Damel Mostafa (född den 31 december 1979 i Alger, Algeriet), j) Djamal Mostafa (född den 31 december 1979 i Mascara, Algeriet), k) Djamal Mostafa (född den 10 juni 1982), l) Djamel Mostafa (född den 31 december 1979 i Maskara, Algeriet), m) Djamel Mostafa (född den a) 31 december 1979, b) den 22 december 1973 i Alger, Algeriet), n) Fjamel Moustfa (född den 28 september 1973 i Tiaret, Algeriet), o) Djamel Mustafa (född den 31 december 1979), p) Djamel Mustafa (född den 31 december 1979 i Mascara, Algeriet), q) Mustafa). Adress: Algeriet. Född den 28 september 1973 i Tiaret, Algeriet. Algerisk medborgare. Övriga upplysningar: a) faderns namn: Djelalli Moustfa, b) moderns namn: Kadeja Mansore, c) algerisk födelseattest utställd på Djamel Mostefa född den 25 september 1973 i Mehdia, Tiaretprovinsen, Algeriet, d) körkort nr 20645897 (förfalskat danskt körkort utfärdat i namnet Ali Barkani, född den 22 augusti 1973 i Marocko), e) i fängelse i Tyskland sedan augusti 2006, f) deporterad till Algeriet i september 2007. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 23 september 2003” ersättas med följande:

”Djamel Moustfa (alias a) Ali Barkani (född den 22 augusti 1973 i Marocko), b) Kalad Belkasam (född den 31 december 1979), c) Mostafa Djamel (född den 31 december 1979 i Mascara, Algeriet), d) Mostefa Djamel (född den 26 september 1973 i Mahdia, Algeriet), e) Mustafa Djamel (född den 31 december 1979 i Mascara, Algeriet), f) Balkasam Kalad (född den 26 augusti 1973 i Alger, Algeriet), g) Bekasam Kalad (född den 26 augusti 1973 i Alger, Algeriet), h) Belkasam Kalad (född den 26 augusti 1973 i Alger, Algeriet), i) Damel Mostafa (född den 31 december 1979 i Alger, Algeriet), j) Djamal Mostafa, född den 31 december 1979 i Mascara, Algeriet, k) Djamal Mostafa (född den 10 juni 1982), l) Djamel Mostafa (född den 31 december 1979 i Maskara, Algeriet), m) Djamel Mostafa (född den a) 31 december 1979, b) 22 december 1973 i Alger, Algeriet), n) Fjamel Moustfa (född den 28 september 1973 i Tiaret, Algeriet), o) Djamel Mustafa (född den 31 december 1979), p) Djamel Mustafa (född den 31 december 1979 i Mascara, Algeriet), q) Mustafa). Adress: Algeriet. Född den 28 september 1973 i Tiaret, Algeriet. Algerisk medborgare. Övriga upplysningar: a) faderns namn är Djelalli Moustfa, b) moderns namn är Kadeja Mansore, c) algerisk födelseattest utställd på Djamel Mostefa, född den 25 september 1973 i Mehdia, Tiaretprovinsen, Algeriet, d) körkort nr 20645897 (förfalskat danskt körkort utfärdat i namnet Ali Barkani, född den 22 augusti 1973 i Marocko), e) associerad med Ismail Abdallah Sbaitan Shalabi, Mohamed Abu Dhess och Aschraf Al-Dagma, f) deporterad från Tyskland till Algeriet i september 2007. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 23 september 2003.”

Moustfa

| (44) | Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Mokhtar Belmokhtar (alias a) Belaouar Khaled Abou El Abass, b) Belaouer Khaled Abou El Abass, c) Belmokhtar Khaled Abou El Abes, d) Khaled Abou El Abass, e) Khaled Abou El Abbes, f) Khaled Abou El Abes, g) Khaled Abulabbas Na Oor, h) Mukhtar Belmukhtar, i) Abou Abbes Khaled, j) Belaoua, k) Belaour). Född den 1 juni 1972 i: Ghardaia, Algeriet. Algerisk medborgare. Övriga upplysningar: a) son till Mohamed och Zohra Chemkha, b) verksam i norra Mali. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 11 november 2003” ersättas med följande:
  ”Mokhtar Belmokhtar (alias a) Belaouar Khaled Abou El Abass, b) Belaouer Khaled Abou El Abass, c) Belmokhtar Khaled Abou El Abes, d) Khaled Abou El Abass, e) Khaled Abou El Abbes, f) Khaled Abou El Abes, g) Khaled Abulabbas Na Oor, h) Mukhtar Belmukhtar, i) Abou Abbes Khaled, j) Belaoua, k) Belaour). Född den 1 juni 1972 i Ghardaia, Algeriet. Algerisk medborgare. Övriga upplysningar: a) faderns namn är Mohamed och moderns namn är Zohra Chemkha, b) rådsmedlem i Organization of Al-Qaida in the Islamic Maghreb (AQIM), c) ledande ställning i Katibat el Moulathamoune, aktiv i AQIM:s fjärde region (Sahel/Sahara). Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 11 november 2003.” |
| --- | --- |

(44)

Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Mokhtar Belmokhtar (alias a) Belaouar Khaled Abou El Abass, b) Belaouer Khaled Abou El Abass, c) Belmokhtar Khaled Abou El Abes, d) Khaled Abou El Abass, e) Khaled Abou El Abbes, f) Khaled Abou El Abes, g) Khaled Abulabbas Na Oor, h) Mukhtar Belmukhtar, i) Abou Abbes Khaled, j) Belaoua, k) Belaour). Född den 1 juni 1972 i: Ghardaia, Algeriet. Algerisk medborgare. Övriga upplysningar: a) son till Mohamed och Zohra Chemkha, b) verksam i norra Mali. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 11 november 2003” ersättas med följande:

”Mokhtar Belmokhtar (alias a) Belaouar Khaled Abou El Abass, b) Belaouer Khaled Abou El Abass, c) Belmokhtar Khaled Abou El Abes, d) Khaled Abou El Abass, e) Khaled Abou El Abbes, f) Khaled Abou El Abes, g) Khaled Abulabbas Na Oor, h) Mukhtar Belmukhtar, i) Abou Abbes Khaled, j) Belaoua, k) Belaour). Född den 1 juni 1972 i Ghardaia, Algeriet. Algerisk medborgare. Övriga upplysningar: a) faderns namn är Mohamed och moderns namn är Zohra Chemkha, b) rådsmedlem i Organization of Al-Qaida in the Islamic Maghreb (AQIM), c) ledande ställning i Katibat el Moulathamoune, aktiv i AQIM:s fjärde region (Sahel/Sahara). Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 11 november 2003.”

Belmokhtar

| (45) | Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Said Ben Abdelhakim Ben Omar Al-Cherif (alias a) Djallal, b) Youcef, c) Abou Salman). Adress: Corso Lodi 59, Milano, Italien. Född den 25 januari 1970 i Menzel Temime, Tunisien. Tunisisk medborgare. Pass nr: M307968 (tunisiskt pass utfärdat den 8 september 2001 utfärdat den 7 september 2006). Övriga upplysningar: var frihetsberövad i Italien i februari 2008. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 12 november 2003” ersättas med följande:
  ”Said Ben Abdelhakim Ben Omar Al-Cherif (alias a) Cherif Said, b) Binhamoda Hokri, c) Hcrif Ataf, d) Bin Homoda Chokri, e) Atef Cherif, f) Sherif Ataf, g) Ataf Cherif Said, h) Cherif Said, i) Cherif Said, j) Djallal, k) Youcef, l) Abou Salman, m) Said Tmimi). Adress: Corso Lodi 59, Milano, Italien. Född den a) 25 januari 1970, b) 25 januari 1971, c) 12 december 1973 i a) Menzel Temime, Tunisien, b) Tunisien, c) Sosa, Tunisien, d) Solisse, Tunisien, e) Tunis, Tunisien, f) Algeriet, g) Aras, Algeriet. Tunisisk medborgare. Pass nr M307968 (tunisiskt pass utfärdat den 8 september 2001 som upphörde att gälla den 7 september 2006). Övriga upplysningar: moderns namn är Radhiyah Makki. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 12 november 2003.” |
| --- | --- |

(45)

Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Said Ben Abdelhakim Ben Omar Al-Cherif (alias a) Djallal, b) Youcef, c) Abou Salman). Adress: Corso Lodi 59, Milano, Italien. Född den 25 januari 1970 i Menzel Temime, Tunisien. Tunisisk medborgare. Pass nr: M307968 (tunisiskt pass utfärdat den 8 september 2001 utfärdat den 7 september 2006). Övriga upplysningar: var frihetsberövad i Italien i februari 2008. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 12 november 2003” ersättas med följande:

”Said Ben Abdelhakim Ben Omar Al-Cherif (alias a) Cherif Said, b) Binhamoda Hokri, c) Hcrif Ataf, d) Bin Homoda Chokri, e) Atef Cherif, f) Sherif Ataf, g) Ataf Cherif Said, h) Cherif Said, i) Cherif Said, j) Djallal, k) Youcef, l) Abou Salman, m) Said Tmimi). Adress: Corso Lodi 59, Milano, Italien. Född den a) 25 januari 1970, b) 25 januari 1971, c) 12 december 1973 i a) Menzel Temime, Tunisien, b) Tunisien, c) Sosa, Tunisien, d) Solisse, Tunisien, e) Tunis, Tunisien, f) Algeriet, g) Aras, Algeriet. Tunisisk medborgare. Pass nr M307968 (tunisiskt pass utfärdat den 8 september 2001 som upphörde att gälla den 7 september 2006). Övriga upplysningar: moderns namn är Radhiyah Makki. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 12 november 2003.”

Al-Cherif

| (46) | Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Imad Ben Al-Mekki Ben Al-Akhdar Al-Zarkaoui (alias a) Zarga, b) Nadra). Adress: Via Col. Aprosio 588, Vallecrosia (IM), Italien. Född den 15 januari 1973 i Tunis, Tunisien. Tunisisk medborgare. Pass nr: M174950 (tunisiskt pass utfärdat den 27 april 1999 som upphörde att gälla den 26 april 2004). Övriga upplysningar: frihetsberövad i Italien sedan den 11 april 2008. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 12 november 2003” ersättas med följande:
  ”Imed Ben Mekki Zarkaoui (alias a) Dour Nadre, b) Dour Nadre, c) Daour Nadre, d) Imad ben al-Mekki ben al-Akhdar al-Zarkaoui, f) Zarga, g) Nadra). Adress: 41-45, Rue Estienne d’Orves, Pré Saint Gervais, Frankrike. Född den a) 15 januari 1973, b) 15 januari 1974, c) 31 mars 1975 i a) Tunis, Tunisien, b) Marocko, c) Algeriet. Tunisisk medborgare. Pass nr M174950 (tunisiskt pass utfärdat den 27 april 1999 som upphörde att gälla den 26 april 2004). Övriga upplysningar: moderns namn är Zina al-Zarkaoui. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 12 november 2003.” |
| --- | --- |

(46)

Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Imad Ben Al-Mekki Ben Al-Akhdar Al-Zarkaoui (alias a) Zarga, b) Nadra). Adress: Via Col. Aprosio 588, Vallecrosia (IM), Italien. Född den 15 januari 1973 i Tunis, Tunisien. Tunisisk medborgare. Pass nr: M174950 (tunisiskt pass utfärdat den 27 april 1999 som upphörde att gälla den 26 april 2004). Övriga upplysningar: frihetsberövad i Italien sedan den 11 april 2008. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 12 november 2003” ersättas med följande:

”Imed Ben Mekki Zarkaoui (alias a) Dour Nadre, b) Dour Nadre, c) Daour Nadre, d) Imad ben al-Mekki ben al-Akhdar al-Zarkaoui, f) Zarga, g) Nadra). Adress: 41-45, Rue Estienne d’Orves, Pré Saint Gervais, Frankrike. Född den a) 15 januari 1973, b) 15 januari 1974, c) 31 mars 1975 i a) Tunis, Tunisien, b) Marocko, c) Algeriet. Tunisisk medborgare. Pass nr M174950 (tunisiskt pass utfärdat den 27 april 1999 som upphörde att gälla den 26 april 2004). Övriga upplysningar: moderns namn är Zina al-Zarkaoui. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 12 november 2003.”

Zarkaoui

| (47) | Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Kamal Ben Maoeldi Ben Hassan Al-Hamraoui (alias a) Kamel, b) Kimo). Adress a) Via Bertesi 27, Cremona, Italien, b) Via Plebiscito 3, Cremona, Italien. Född den 21 oktober 1977 i Beja, Tunisien. Tunisisk medborgare. Pass nr P229856 (tunisiskt pass utfärdat den 1 november 2002, upphörde att gälla den 31 oktober 2007. Övriga upplysningar: dömd till fängelse i tre år och fyra månader i Brescia den 13 juli 2005. Omfattades av ett utvisningsbeslut som Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna upphävde den 17 april 2007. På fri fot sedan september 2007” ersättas med följande:
  ”Kamal Ben Maoeldi Ben Hassan Al-Hamraoui (alias a) Hamroui Kamel ben Mouldi, b) Hamraoui Kamel, c) Kamel, d) Kimo). Adress: a) Via Bertesi 27, Cremona, Italien, b) Via Plebiscito 3, Cremona, Italien. Född den a) 21 oktober 1977, b) 21 november 1977 i a) Beja, Tunisien, b) Marocko, c) Tunisien. Tunisisk medborgare. Pass nr P229856 (tunisiskt pass utfärdat den 1 november 2002, upphörde att gälla den 31 oktober 2007). Övriga upplysningar: a) moderns namn är Khamisah al-Kathiri, b) omfattades av ett utvisningsbeslut som Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna upphävde den 17 april 2007, c) arresterades på nytt i Italien den 20 maj 2008, d) nekas inträde i Schengenområdet. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 12 november 2003.” |
| --- | --- |

(47)

Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Kamal Ben Maoeldi Ben Hassan Al-Hamraoui (alias a) Kamel, b) Kimo). Adress a) Via Bertesi 27, Cremona, Italien, b) Via Plebiscito 3, Cremona, Italien. Född den 21 oktober 1977 i Beja, Tunisien. Tunisisk medborgare. Pass nr P229856 (tunisiskt pass utfärdat den 1 november 2002, upphörde att gälla den 31 oktober 2007. Övriga upplysningar: dömd till fängelse i tre år och fyra månader i Brescia den 13 juli 2005. Omfattades av ett utvisningsbeslut som Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna upphävde den 17 april 2007. På fri fot sedan september 2007” ersättas med följande:

”Kamal Ben Maoeldi Ben Hassan Al-Hamraoui (alias a) Hamroui Kamel ben Mouldi, b) Hamraoui Kamel, c) Kamel, d) Kimo). Adress: a) Via Bertesi 27, Cremona, Italien, b) Via Plebiscito 3, Cremona, Italien. Född den a) 21 oktober 1977, b) 21 november 1977 i a) Beja, Tunisien, b) Marocko, c) Tunisien. Tunisisk medborgare. Pass nr P229856 (tunisiskt pass utfärdat den 1 november 2002, upphörde att gälla den 31 oktober 2007). Övriga upplysningar: a) moderns namn är Khamisah al-Kathiri, b) omfattades av ett utvisningsbeslut som Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna upphävde den 17 april 2007, c) arresterades på nytt i Italien den 20 maj 2008, d) nekas inträde i Schengenområdet. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 12 november 2003.”

Al-Hamraoui

| (48) | Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Radi Abd El Samie Abou El Yazid El Ayashi, (alias Mera'l). Adress: Via Cilea 40, Milano, Italien (hemvist). Född den 2 januari 1972 i El Gharbia (Egypten). Övriga upplysningar: dömd till tio års fängelse av förstainstansrätten i Milano den 21 september 2006. Häktad i Italien sedan september 2007” ersättas med följande:
  ”Radi Abd El Samie Abou El Yazid El Ayashi (alias Mera’i). Adress: Via Cilea 40, Milano, Italien (hemvist). Född den 2 januari 1972 i El Gharbia (Egypten). Övriga upplysningar: a) frihetsberövad i Italien och ska friges den 6 januari 2012, b) kommer att utvisas från Italien efter avtjänat straff. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 12 november 2003.” |
| --- | --- |

(48)

Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Radi Abd El Samie Abou El Yazid El Ayashi, (alias Mera'l). Adress: Via Cilea 40, Milano, Italien (hemvist). Född den 2 januari 1972 i El Gharbia (Egypten). Övriga upplysningar: dömd till tio års fängelse av förstainstansrätten i Milano den 21 september 2006. Häktad i Italien sedan september 2007” ersättas med följande:

”Radi Abd El Samie Abou El Yazid El Ayashi (alias Mera’i). Adress: Via Cilea 40, Milano, Italien (hemvist). Född den 2 januari 1972 i El Gharbia (Egypten). Övriga upplysningar: a) frihetsberövad i Italien och ska friges den 6 januari 2012, b) kommer att utvisas från Italien efter avtjänat straff. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 12 november 2003.”

El Ayashi

| (49) | Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Hamadi Ben Abdul Azis Ben Ali Bouyehia (alias Gamel Mohamed). Adress: Corso XXII Marzo 39, Milano, Italien. Född a) den 29 maj 1966, b) den 25 maj 1966 (Gamel Mohamed) i a) Tunisien, b) Marocko (Gamel Mohamed). Tunisisk medborgare. Pass nr: L723315 (tunisiskt pass utfärdat den 5 maj 1998 som upphörde att gälla den 4 maj 2003). Övriga upplysningar: var frihetsberövad i Italien i juli 2008. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 12 november 2003” ersättas med följande:
  ”Hamadi Ben Abdul Azis Ben Ali Bouyehia (alias a) Gamel Mohamed, b) Abd el Wanis Abd Gawwad Abd el Latif Bahaa, c) Mahmoud Hamid). Adress: Corso XXII Marzo 39, Milano, Italien. Född den a) 29 maj 1966, b) 25 maj 1966 (Gamel Mohamed), c) 9 maj 1986 (Abd el Wanis Abd Gawwad Abd el Latif Bahaa) i a) Tunis, Tunisien, b) Marocko (Gamel Mohamed), c) Egypten (Abd el Wanis Abd Gawwad Abd el Latif Bahaa). Tunisisk medborgare. Pass nr L723315 (tunisiskt pass utfärdat den 5 maj 1998 som upphörde att gälla den 4 maj 2003). Övriga upplysningar: i fängelse i Italien till den 28 juli 2011. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 12 november 2003.” |
| --- | --- |

(49)

Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Hamadi Ben Abdul Azis Ben Ali Bouyehia (alias Gamel Mohamed). Adress: Corso XXII Marzo 39, Milano, Italien. Född a) den 29 maj 1966, b) den 25 maj 1966 (Gamel Mohamed) i a) Tunisien, b) Marocko (Gamel Mohamed). Tunisisk medborgare. Pass nr: L723315 (tunisiskt pass utfärdat den 5 maj 1998 som upphörde att gälla den 4 maj 2003). Övriga upplysningar: var frihetsberövad i Italien i juli 2008. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 12 november 2003” ersättas med följande:

”Hamadi Ben Abdul Azis Ben Ali Bouyehia (alias a) Gamel Mohamed, b) Abd el Wanis Abd Gawwad Abd el Latif Bahaa, c) Mahmoud Hamid). Adress: Corso XXII Marzo 39, Milano, Italien. Född den a) 29 maj 1966, b) 25 maj 1966 (Gamel Mohamed), c) 9 maj 1986 (Abd el Wanis Abd Gawwad Abd el Latif Bahaa) i a) Tunis, Tunisien, b) Marocko (Gamel Mohamed), c) Egypten (Abd el Wanis Abd Gawwad Abd el Latif Bahaa). Tunisisk medborgare. Pass nr L723315 (tunisiskt pass utfärdat den 5 maj 1998 som upphörde att gälla den 4 maj 2003). Övriga upplysningar: i fängelse i Italien till den 28 juli 2011. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 12 november 2003.”

Bouyehia

| (50) | Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Mohammad Tahir Hammid (alias Abdelhamid Al Kurdi). Titel: Imam. Adress: Via della Martinella 132, Parma, Italien. Född den 1 november 1975 i Poshok, Irak. Övriga upplysningar: dömd till fängelse i ett år och elva månader av de italienska rättsliga myndigheterna den 19 april 2004. Frigiven den 15 oktober 2004. Ett utvisningsbeslut utfärdades den 18 oktober 2004. På flykt sedan september 2007” ersättas med följande:
  ”Mohammad Tahir Hammid (alias Abdelhamid Al Kurdi). Titel: imam. Född den 1 november 1975 i Poshok, Irak. Övriga upplysningar: a) ett utvisningsbeslut utfärdades den 18 oktober 2004 av de italienska myndigheterna, b) anses av de italienska myndigheterna vara på flykt undan rättvisan sedan september 2007. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 12 november 2003.” |
| --- | --- |

(50)

Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Mohammad Tahir Hammid (alias Abdelhamid Al Kurdi). Titel: Imam. Adress: Via della Martinella 132, Parma, Italien. Född den 1 november 1975 i Poshok, Irak. Övriga upplysningar: dömd till fängelse i ett år och elva månader av de italienska rättsliga myndigheterna den 19 april 2004. Frigiven den 15 oktober 2004. Ett utvisningsbeslut utfärdades den 18 oktober 2004. På flykt sedan september 2007” ersättas med följande:

”Mohammad Tahir Hammid (alias Abdelhamid Al Kurdi). Titel: imam. Född den 1 november 1975 i Poshok, Irak. Övriga upplysningar: a) ett utvisningsbeslut utfärdades den 18 oktober 2004 av de italienska myndigheterna, b) anses av de italienska myndigheterna vara på flykt undan rättvisan sedan september 2007. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 12 november 2003.”

Hammid

| (51) | Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Lotfi Ben Abdul Hamid Ben Ali Al-Rihani (alias a) Abderrahmane, b) Lofti Ben Abdul Hamid Ben Ali Al-Rihani). Adress: Via Bolgeri 4, Barni (Como), Italien (tidigare adress i mitten av 2002). Född den 1 juli 1977 i Tunis, Tunisien. Tunisisk medborgare. Pass nr: L886177 (tunisiskt pass utfärdat den 14 december 1998 som upphörde att gälla den 13 december 2003). Övriga upplysningar: bosättningsort och status okända sedan mitten av 2002. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 12 november 2003” ersättas med följande:
  ”Lotfi Ben Abdul Hamid Ben Ali Al-Rihani (alias a) Lofti ben Abdul Hamid ben Ali al-Rihani, b) Abderrahmane). Född den 1 juli 1977 i Tunis, Tunisien. Tunisisk medborgare. Pass nr L886177 (tunisiskt pass utfärdat den 14 december 1998 som upphörde att gälla den 13 december 2003). Övriga upplysningar: moderns namn är Habibah al-Sahrawi. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 12 november 2003.” |
| --- | --- |

(51)

Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Lotfi Ben Abdul Hamid Ben Ali Al-Rihani (alias a) Abderrahmane, b) Lofti Ben Abdul Hamid Ben Ali Al-Rihani). Adress: Via Bolgeri 4, Barni (Como), Italien (tidigare adress i mitten av 2002). Född den 1 juli 1977 i Tunis, Tunisien. Tunisisk medborgare. Pass nr: L886177 (tunisiskt pass utfärdat den 14 december 1998 som upphörde att gälla den 13 december 2003). Övriga upplysningar: bosättningsort och status okända sedan mitten av 2002. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 12 november 2003” ersättas med följande:

”Lotfi Ben Abdul Hamid Ben Ali Al-Rihani (alias a) Lofti ben Abdul Hamid ben Ali al-Rihani, b) Abderrahmane). Född den 1 juli 1977 i Tunis, Tunisien. Tunisisk medborgare. Pass nr L886177 (tunisiskt pass utfärdat den 14 december 1998 som upphörde att gälla den 13 december 2003). Övriga upplysningar: moderns namn är Habibah al-Sahrawi. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 12 november 2003.”

Al-Rihani

| (52) | Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Daki Mohammed. Adress: Via Melato 11, Reggio Emilia, Italien. Född den 29 mars 1965 i Marocko. Övriga upplysningar: deporterad från Italien till Marocko den 10 december 2005” ersättas med följande:
  ”Mohammed Daki. Adress: Casablanca, Marocko. Född den 29 mars 1965 i Casablanca, Marocko. Marockansk medborgare. Pass nr a) G 482731 (marockanskt pass), b) L446524 (marockanskt pass). Nationellt identitetsnummer: BE-400989 (marockanskt nationellt id-kort). Övriga upplysningar: a) faderns namn är Lahcen, b) moderns namn är Izza Brahim, c) deporterad från Italien till Marocko den 10 december 2005. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 12 november 2003.” |
| --- | --- |

(52)

Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Daki Mohammed. Adress: Via Melato 11, Reggio Emilia, Italien. Född den 29 mars 1965 i Marocko. Övriga upplysningar: deporterad från Italien till Marocko den 10 december 2005” ersättas med följande:

”Mohammed Daki. Adress: Casablanca, Marocko. Född den 29 mars 1965 i Casablanca, Marocko. Marockansk medborgare. Pass nr a) G 482731 (marockanskt pass), b) L446524 (marockanskt pass). Nationellt identitetsnummer: BE-400989 (marockanskt nationellt id-kort). Övriga upplysningar: a) faderns namn är Lahcen, b) moderns namn är Izza Brahim, c) deporterad från Italien till Marocko den 10 december 2005. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 12 november 2003.”

Daki

| (53) | Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Mohamed Amin Mostafa. Adress: Via della Martinella 132, Parma, Italien. Född den 11 oktober 1975 i Kirkuk, Irak. Övriga upplysningar: dömd till sju års fängelse den 21 september 2006 och för närvarande frihetsberövad i Italien” ersättas med följande:
  ”Mohamed Amin Mostafa. Adress: Via della Martinella 132, Parma, Italien. Född den 11 oktober 1975 i Kirkuk, Irak. Övriga upplysningar: omfattas av administrativa kontrollåtgärder i Italien som enligt planerna ska upphöra att gälla den 15 januari 2012. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 12 november 2003.” |
| --- | --- |

(53)

Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Mohamed Amin Mostafa. Adress: Via della Martinella 132, Parma, Italien. Född den 11 oktober 1975 i Kirkuk, Irak. Övriga upplysningar: dömd till sju års fängelse den 21 september 2006 och för närvarande frihetsberövad i Italien” ersättas med följande:

”Mohamed Amin Mostafa. Adress: Via della Martinella 132, Parma, Italien. Född den 11 oktober 1975 i Kirkuk, Irak. Övriga upplysningar: omfattas av administrativa kontrollåtgärder i Italien som enligt planerna ska upphöra att gälla den 15 januari 2012. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 12 november 2003.”

Mostafa

| (54) | Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Nessim Ben Mohamed Al-Cherif Ben Mohamed Saleh Al-Saadi (alias a) Nassim Saadi, b) Abou Anis). Adress: a) Via Monte Grappa 15, Arluno (Milano), Italien, b) Via Cefalonia 11, Milano, Italien (hemvist, senast kända adress). Född den 30 november 1974 i Haidra Al-Qasreen, Tunisien. Tunisisk medborgare. Pass nr: M788331 (tunisiskt pass utfärdat den 28 september 2001 som upphörde att gälla den 27 september 2006). Övriga upplysningar: a) var frihetsberövad i Italien i april 2009, b) faderns namn är Mohamed Sharif, c) moderns namn är Fatima. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 12 november 2003” ersättas med följande:
  ”Nessim Ben Mohamed Al-Cherif Ben Mohamed Saleh Al-Saadi (alias a) Nassim Saadi, b) Dia el Haak George, c) Diael Haak George, d) El Dia Haak George, e) Abou Anis, f) Abu Anis). Adress: a) Via Monte Grappa 15, Arluno (Milano), Italien, b) Via Cefalonia 11, Milano, Italien (hemvist, senast kända adress). Född den a) 30 november 1974, b) 20 november 1974 i a) Haidra Al-Qasreen, Tunisien, b) Libanon, c) Algeriet. Tunisisk medborgare. Pass nr M788331 (tunisiskt pass utfärdat den 28 september 2001 som upphörde att gälla den 27 september 2006). Övriga upplysningar: a) frihetsberövad i Italien till den 27 april 2012, b) faderns namn är Mohamed Sharif, c) moderns namn är Fatima. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 12 november 2003.” |
| --- | --- |

(54)

Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Nessim Ben Mohamed Al-Cherif Ben Mohamed Saleh Al-Saadi (alias a) Nassim Saadi, b) Abou Anis). Adress: a) Via Monte Grappa 15, Arluno (Milano), Italien, b) Via Cefalonia 11, Milano, Italien (hemvist, senast kända adress). Född den 30 november 1974 i Haidra Al-Qasreen, Tunisien. Tunisisk medborgare. Pass nr: M788331 (tunisiskt pass utfärdat den 28 september 2001 som upphörde att gälla den 27 september 2006). Övriga upplysningar: a) var frihetsberövad i Italien i april 2009, b) faderns namn är Mohamed Sharif, c) moderns namn är Fatima. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 12 november 2003” ersättas med följande:

”Nessim Ben Mohamed Al-Cherif Ben Mohamed Saleh Al-Saadi (alias a) Nassim Saadi, b) Dia el Haak George, c) Diael Haak George, d) El Dia Haak George, e) Abou Anis, f) Abu Anis). Adress: a) Via Monte Grappa 15, Arluno (Milano), Italien, b) Via Cefalonia 11, Milano, Italien (hemvist, senast kända adress). Född den a) 30 november 1974, b) 20 november 1974 i a) Haidra Al-Qasreen, Tunisien, b) Libanon, c) Algeriet. Tunisisk medborgare. Pass nr M788331 (tunisiskt pass utfärdat den 28 september 2001 som upphörde att gälla den 27 september 2006). Övriga upplysningar: a) frihetsberövad i Italien till den 27 april 2012, b) faderns namn är Mohamed Sharif, c) moderns namn är Fatima. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 12 november 2003.”

Saleh Al-Saadi

| (55) | Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Noureddine Ben Ali Ben Belkassem Al-Drissi. Adress: Via Plebiscito 3, Cremona, Italien. Född den 30 april 1964 i Tunis, Tunisien. Tunisisk medborgare. Pass nr: L851940 (tunisiskt pass utfärdat den 9 september 1998, upphörde att gälla den 8 september 2003). Övriga upplysningar: dömd till fängelse i sju år och sex månader av förstainstansrätten i Cremona den 15 juli 2006. Domen överklagades och en ny rättegång kommer att hållas av appellationsdomstolen i Brescia. Häktad i Italien sedan september 2007” ersättas med följande:
  ”Noureddine Ben Ali Ben Belkassem Al-Drissi (alias a) Drissi Noureddine, b) Abou Ali, c) Faycal). Adress: Via Plebiscito 3, Cremona, Italien. Född den 30 april 1964 i Tunis, Tunisien. Tunisisk medborgare. Pass nr L851940 (tunisiskt pass utfärdat den 9 september 1998 som upphörde att gälla den 8 september 2003). Övriga upplysningar: a) omfattades av administrativa kontrollåtgärder i Italien fram till den 5 maj 2010, b) nekas inträde i Schengenområdet, c) moderns namn är Khadijah al-Drissi. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 12 november 2003.” |
| --- | --- |

(55)

Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Noureddine Ben Ali Ben Belkassem Al-Drissi. Adress: Via Plebiscito 3, Cremona, Italien. Född den 30 april 1964 i Tunis, Tunisien. Tunisisk medborgare. Pass nr: L851940 (tunisiskt pass utfärdat den 9 september 1998, upphörde att gälla den 8 september 2003). Övriga upplysningar: dömd till fängelse i sju år och sex månader av förstainstansrätten i Cremona den 15 juli 2006. Domen överklagades och en ny rättegång kommer att hållas av appellationsdomstolen i Brescia. Häktad i Italien sedan september 2007” ersättas med följande:

”Noureddine Ben Ali Ben Belkassem Al-Drissi (alias a) Drissi Noureddine, b) Abou Ali, c) Faycal). Adress: Via Plebiscito 3, Cremona, Italien. Född den 30 april 1964 i Tunis, Tunisien. Tunisisk medborgare. Pass nr L851940 (tunisiskt pass utfärdat den 9 september 1998 som upphörde att gälla den 8 september 2003). Övriga upplysningar: a) omfattades av administrativa kontrollåtgärder i Italien fram till den 5 maj 2010, b) nekas inträde i Schengenområdet, c) moderns namn är Khadijah al-Drissi. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 12 november 2003.”

Al-Drissi

| (56) | Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Al-Azhar Ben Khalifa Ben Ahmed Rouine (alias a) Salmane, b) Lazhar). Adress: Vicolo S. Giovanni, Rimini, Italien (hemvist). Född den 20 november 1975 i Sfax, Tunisien. Tunisisk medborgare. Pass nr: P182583 (tunisiskt pass utfärdat den 13 september 2003 som upphörde att gälla den 12 september 2007). Övriga upplysningar: uppehållsorten var okänd i juli 2008. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 12 november 2003” ersättas med följande:
  ”Al-Azhar Ben Khalifa Ben Ahmed Rouine (alias a) Salmane, b) Lazhar). Adress: Tunisien. Född den 20 november 1975 i Sfax, Tunisien. Tunisisk medborgare. Pass nr P182583 (tunisiskt pass utfärdat den 13 september 2003 som upphörde att gälla den 12 september 2007). Övriga upplysningar: a) ansågs av de italienska myndigheterna vara på flykt undan rättvisan i juli 2008, b) omfattades av administrativa kontrollåtgärder i Italien 2010. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 12 november 2003.” |
| --- | --- |

(56)

Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Al-Azhar Ben Khalifa Ben Ahmed Rouine (alias a) Salmane, b) Lazhar). Adress: Vicolo S. Giovanni, Rimini, Italien (hemvist). Född den 20 november 1975 i Sfax, Tunisien. Tunisisk medborgare. Pass nr: P182583 (tunisiskt pass utfärdat den 13 september 2003 som upphörde att gälla den 12 september 2007). Övriga upplysningar: uppehållsorten var okänd i juli 2008. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 12 november 2003” ersättas med följande:

”Al-Azhar Ben Khalifa Ben Ahmed Rouine (alias a) Salmane, b) Lazhar). Adress: Tunisien. Född den 20 november 1975 i Sfax, Tunisien. Tunisisk medborgare. Pass nr P182583 (tunisiskt pass utfärdat den 13 september 2003 som upphörde att gälla den 12 september 2007). Övriga upplysningar: a) ansågs av de italienska myndigheterna vara på flykt undan rättvisan i juli 2008, b) omfattades av administrativa kontrollåtgärder i Italien 2010. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 12 november 2003.”

Rouine

| (57) | Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Mourad Ben Ali Ben Al-Basheer Al-Trabelsi (alias Abou Djarrah). Adress: Via Geromini 15, Cremona, Italien. Född den 20 maj 1969 i Menzel Temime, Tunisien. Tunisisk medborgare. Pass nr: G827238 (tunisiskt pass utfärdat den 1 juni 1996 som upphörde att gälla den 31 maj 2001). Övriga upplysningar: utlämnades till Tunisien den 13 december 2008. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 12 november 2003” ersättas med följande:
  ”Mourad Ben Ali Ben Al-Basheer Al-Trabelsi (alias a) Aboue Chiba Brahim, b) Arouri Taoufik, c) Ben Salah Adnan, d) Sassi Adel, e) Salam Kamel, f) Salah Adnan, g) Arouri Faisel, h) Bentaib Amour, i) Adnan Salah, j) Hasnaoui Mellit, k) Arouri Taoufik ben Taieb, l) Abouechiba Brahim, m) Farid Arouri, n) Ben Magid, o) Maci Ssassi, p) Salah ben Anan, q) Hasnaui Mellit, r) Abou Djarrah). Adress: Libya Street Number 9, Manzil Tmim, Nabeul, Tunisien. Född den a) 20 maj 1969, b) 2 september 1966, c) 2 september 1964, d) 2 april 1966, e) 2 februari 1963, f) 4 februari 1965, g) 2 mars 1965, h) 9 februari 1965, i) 1 april 1966, j) 1972, k) 9 februari 1964, l) 2 juni 1964, m) 2 juni 1966, n) 2 juni 1972 i a) Manzil Tmim, Tunisien, b) Libyen, c) Tunisien, d) Algeriet, e) Marocko, f) Libanon. Tunisisk medborgare. Pass nr G827238 (tunisiskt pass utfärdat den 1 juni 1996 som upphörde att gälla den 31 maj 2001). Övriga upplysningar: a) utlämnades från Italien till Tunisien den 13 december 2008, b) nekas inträde i Schengenområdet, c) moderns namn är Mabrukah al-Yazidi. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 12 november 2003.” |
| --- | --- |

(57)

Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Mourad Ben Ali Ben Al-Basheer Al-Trabelsi (alias Abou Djarrah). Adress: Via Geromini 15, Cremona, Italien. Född den 20 maj 1969 i Menzel Temime, Tunisien. Tunisisk medborgare. Pass nr: G827238 (tunisiskt pass utfärdat den 1 juni 1996 som upphörde att gälla den 31 maj 2001). Övriga upplysningar: utlämnades till Tunisien den 13 december 2008. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 12 november 2003” ersättas med följande:

”Mourad Ben Ali Ben Al-Basheer Al-Trabelsi (alias a) Aboue Chiba Brahim, b) Arouri Taoufik, c) Ben Salah Adnan, d) Sassi Adel, e) Salam Kamel, f) Salah Adnan, g) Arouri Faisel, h) Bentaib Amour, i) Adnan Salah, j) Hasnaoui Mellit, k) Arouri Taoufik ben Taieb, l) Abouechiba Brahim, m) Farid Arouri, n) Ben Magid, o) Maci Ssassi, p) Salah ben Anan, q) Hasnaui Mellit, r) Abou Djarrah). Adress: Libya Street Number 9, Manzil Tmim, Nabeul, Tunisien. Född den a) 20 maj 1969, b) 2 september 1966, c) 2 september 1964, d) 2 april 1966, e) 2 februari 1963, f) 4 februari 1965, g) 2 mars 1965, h) 9 februari 1965, i) 1 april 1966, j) 1972, k) 9 februari 1964, l) 2 juni 1964, m) 2 juni 1966, n) 2 juni 1972 i a) Manzil Tmim, Tunisien, b) Libyen, c) Tunisien, d) Algeriet, e) Marocko, f) Libanon. Tunisisk medborgare. Pass nr G827238 (tunisiskt pass utfärdat den 1 juni 1996 som upphörde att gälla den 31 maj 2001). Övriga upplysningar: a) utlämnades från Italien till Tunisien den 13 december 2008, b) nekas inträde i Schengenområdet, c) moderns namn är Mabrukah al-Yazidi. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 12 november 2003.”

Al-Trabelsi

| (58) | Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Saifi Ammari (alias a) El Para (krigarnamn), b) Abderrezak Le Para, c) Abou Haidara, d) El Ourassi, e) Abderrezak Zaimeche, f) Abdul Rasak Ammane Abu Haidra, g) Abdalarak). Född den 1 januari 1968 i a) Kef Rih, Algeriet, b) Guelma, Algeriet. Algerisk medborgare. Övriga upplysningar: frihetsberövad i Algeriet sedan oktober 2004” ersättas med följande:
  ”Saifi Ammari (alias a) El Para (krigarnamn), b) Abderrezak Le Para, c) Abou Haidara, d) El Ourassi, e) Abderrezak Zaimeche, f) Abdul Rasak Ammane Abu Haidra, g) Abdalarak). Adress: Algeriet. Född den a) 1 januari 1968, b) 24 april 1968 i a) Kef Rih, Algeriet, b) Guelma, Algeriet. Algerisk medborgare. Övriga upplysningar: f.d. medlem i GSPC (Groupe Salafiste pour la Prédication et le Combat) som nu kallar sig Organization of Al-Qaida in the Islamic Maghreb. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 4 december 2003.” |
| --- | --- |

(58)

Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Saifi Ammari (alias a) El Para (krigarnamn), b) Abderrezak Le Para, c) Abou Haidara, d) El Ourassi, e) Abderrezak Zaimeche, f) Abdul Rasak Ammane Abu Haidra, g) Abdalarak). Född den 1 januari 1968 i a) Kef Rih, Algeriet, b) Guelma, Algeriet. Algerisk medborgare. Övriga upplysningar: frihetsberövad i Algeriet sedan oktober 2004” ersättas med följande:

”Saifi Ammari (alias a) El Para (krigarnamn), b) Abderrezak Le Para, c) Abou Haidara, d) El Ourassi, e) Abderrezak Zaimeche, f) Abdul Rasak Ammane Abu Haidra, g) Abdalarak). Adress: Algeriet. Född den a) 1 januari 1968, b) 24 april 1968 i a) Kef Rih, Algeriet, b) Guelma, Algeriet. Algerisk medborgare. Övriga upplysningar: f.d. medlem i GSPC (Groupe Salafiste pour la Prédication et le Combat) som nu kallar sig Organization of Al-Qaida in the Islamic Maghreb. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 4 december 2003.”

Ammari

| (59) | Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Safet Ekrem Durguti. Adress: 175 Bosanska Street, Travnik, Bosnien och Hercegovina. Född den 10 maj 1967 i Orahovac, Kosovo. Bosnisk-hercegovinsk medborgare. Pass nr: 4725900 (bosnisk-hercegovinskt pass utfärdat i Travnik den 20 oktober 2005 som är giltigt till den 20 oktober 2009). Nationellt identitetsnummer: a) JMB 1005967953038 (bosnisk-hercegovinskt nationellt identitetsnummer), b) 04DFC71259 (bosnisk-hercegovinskt identitetskort), c) 04DFA8802 (bosnisk-hercegovinskt körkort utfärdat av inrikesministeriet för kantonen Centrala Bosnien, Travnik, Bosnien och Hercegovina). Övriga upplysningar: a) faderns namn är Ekrem, b) grundare av och ledare för Al-Haramain Islamic Foundation under perioden 1998–2002, c) befann sig enligt uppgift i Bosnien och Hercegovina i december 2008 och uppges även ofta resa i Kosovo-området, d) arbetar som lärare vid Elci Ibrahim Pasha’s Madrasah, Travnik, Bosnien och Hercegovina. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 26 december 2003” ersättas med följande:
  ”Safet Ekrem Durguti. Adress: 175 Bosanska Street, Travnik, Bosnien och Hercegovina. Född den 10 maj 1967 i Orahovac, Kosovo. Bosnisk-hercegovinsk medborgare. Pass nr 6371551 (bosnisk-hercegovinskt biometriskt pass utfärdat i Travnik den 9 april 2009 som upphör att gälla den 4 september 2014). Nationellt identitetsnummer: a) JMB 1005967953038 (bosnisk-hercegovinskt nationellt identitetsnummer), b) 04DFC71259 (bosnisk-hercegovinskt id-kort), c) 04DFA8802 (bosnisk-hercegovinskt körkort utfärdat av inrikesministeriet för kantonen Centrala Bosnien, Travnik, Bosnien och Hercegovina). Övriga upplysningar: a) faderns namn är Ekrem, b) grundare av Al-Haramain Islamic Foundation och ledare för denna organisation under perioden 1998–2002, c) arbetar som lärare vid Elci Ibrahim Pasha’s Madrasah, Travnik, Bosnien och Hercegovina. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 26 december 2003.” |
| --- | --- |

(59)

Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Safet Ekrem Durguti. Adress: 175 Bosanska Street, Travnik, Bosnien och Hercegovina. Född den 10 maj 1967 i Orahovac, Kosovo. Bosnisk-hercegovinsk medborgare. Pass nr: 4725900 (bosnisk-hercegovinskt pass utfärdat i Travnik den 20 oktober 2005 som är giltigt till den 20 oktober 2009). Nationellt identitetsnummer: a) JMB 1005967953038 (bosnisk-hercegovinskt nationellt identitetsnummer), b) 04DFC71259 (bosnisk-hercegovinskt identitetskort), c) 04DFA8802 (bosnisk-hercegovinskt körkort utfärdat av inrikesministeriet för kantonen Centrala Bosnien, Travnik, Bosnien och Hercegovina). Övriga upplysningar: a) faderns namn är Ekrem, b) grundare av och ledare för Al-Haramain Islamic Foundation under perioden 1998–2002, c) befann sig enligt uppgift i Bosnien och Hercegovina i december 2008 och uppges även ofta resa i Kosovo-området, d) arbetar som lärare vid Elci Ibrahim Pasha’s Madrasah, Travnik, Bosnien och Hercegovina. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 26 december 2003” ersättas med följande:

”Safet Ekrem Durguti. Adress: 175 Bosanska Street, Travnik, Bosnien och Hercegovina. Född den 10 maj 1967 i Orahovac, Kosovo. Bosnisk-hercegovinsk medborgare. Pass nr 6371551 (bosnisk-hercegovinskt biometriskt pass utfärdat i Travnik den 9 april 2009 som upphör att gälla den 4 september 2014). Nationellt identitetsnummer: a) JMB 1005967953038 (bosnisk-hercegovinskt nationellt identitetsnummer), b) 04DFC71259 (bosnisk-hercegovinskt id-kort), c) 04DFA8802 (bosnisk-hercegovinskt körkort utfärdat av inrikesministeriet för kantonen Centrala Bosnien, Travnik, Bosnien och Hercegovina). Övriga upplysningar: a) faderns namn är Ekrem, b) grundare av Al-Haramain Islamic Foundation och ledare för denna organisation under perioden 1998–2002, c) arbetar som lärare vid Elci Ibrahim Pasha’s Madrasah, Travnik, Bosnien och Hercegovina. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 26 december 2003.”

Durguti

| (60) | Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Djamel Lounici (alias Jamal Lounici). Född den 1 februari 1962 i Alger, Algeriet. Algerisk medborgare. Övriga upplysningar: a) son till Abdelkader och Johra Birouh, b) frigiven från fängelse i Italien den 23 maj 2008, c) var bosatt i Algeriet i november 2008. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 16 januari 2004” ersättas med följande:
  ”Djamel Lounici (alias Jamal Lounici). Adress: Algeriet. Född den 1 februari 1962 i Alger, Algeriet. Algerisk medborgare. Övriga upplysningar: a) faderns namn är Abdelkader och moderns namn är Johra Birouh, b) har återvänt från Italien till Algeriet där han är bosatt sedan november 2008, c) svärson till Othman Deramchi. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 16 januari 2004.” |
| --- | --- |

(60)

Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Djamel Lounici (alias Jamal Lounici). Född den 1 februari 1962 i Alger, Algeriet. Algerisk medborgare. Övriga upplysningar: a) son till Abdelkader och Johra Birouh, b) frigiven från fängelse i Italien den 23 maj 2008, c) var bosatt i Algeriet i november 2008. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 16 januari 2004” ersättas med följande:

”Djamel Lounici (alias Jamal Lounici). Adress: Algeriet. Född den 1 februari 1962 i Alger, Algeriet. Algerisk medborgare. Övriga upplysningar: a) faderns namn är Abdelkader och moderns namn är Johra Birouh, b) har återvänt från Italien till Algeriet där han är bosatt sedan november 2008, c) svärson till Othman Deramchi. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 16 januari 2004.”

Lounici

| (61) | Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Abd Al Wahab Abd Al Hafiz (alias a) Ferdjani Mouloud, b) Mourad, c) Rabah Di Roma, d) Abdel Wahab Abdelhafid, e) Said). Adress: Via Lungotevere Dante, Rom, Italien (hemvist). Född a) den 7 september 1967, b) den 30 oktober 1958, c) den 30 oktober 1968 i Algiers, Algeriet. Övriga upplysningar: var på flykt i juni 2009. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 17 mars 2004” ersättas med följande:
  ”Abd Al Wahab Abd Al Hafiz (alias a) Ferdjani Mouloud, b) Mourad, c) Rabah Di Roma, d) Abdel Wahab Abdelhafid, e) Said). Född den a) 7 september 1967, b) 30 oktober 1968 i a) Alger, Algeriet, b) Algeriet. Övriga upplysningar: a) arresteringsorder utfärdad av de italienska myndigheterna, b) anses av de italienska myndigheterna vara på flykt undan rättvisan sedan juni 2009. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 17 mars 2004.” |
| --- | --- |

(61)

Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Abd Al Wahab Abd Al Hafiz (alias a) Ferdjani Mouloud, b) Mourad, c) Rabah Di Roma, d) Abdel Wahab Abdelhafid, e) Said). Adress: Via Lungotevere Dante, Rom, Italien (hemvist). Född a) den 7 september 1967, b) den 30 oktober 1958, c) den 30 oktober 1968 i Algiers, Algeriet. Övriga upplysningar: var på flykt i juni 2009. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 17 mars 2004” ersättas med följande:

”Abd Al Wahab Abd Al Hafiz (alias a) Ferdjani Mouloud, b) Mourad, c) Rabah Di Roma, d) Abdel Wahab Abdelhafid, e) Said). Född den a) 7 september 1967, b) 30 oktober 1968 i a) Alger, Algeriet, b) Algeriet. Övriga upplysningar: a) arresteringsorder utfärdad av de italienska myndigheterna, b) anses av de italienska myndigheterna vara på flykt undan rättvisan sedan juni 2009. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 17 mars 2004.”

| (62) | Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Abderrahmane Kifane. Adress: via Padre Massimiliano Kolbe 25, Sant'Anastasia (NA), Italien. Född den 7 mars 1963 i Casablanca, Marocko. Marockansk medborgare. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 17 mars 2004” ersättas med följande:
  ”Abderrahmane Kifane. Adress: 25 via Padre Massimiliano Kolbe, Sant'Anastasia (NA), Italien. Född den 7 mars 1963 i Casablanca, Marocko. Marockansk medborgare. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 17 mars 2004.” |
| --- | --- |

(62)

Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Abderrahmane Kifane. Adress: via Padre Massimiliano Kolbe 25, Sant'Anastasia (NA), Italien. Född den 7 mars 1963 i Casablanca, Marocko. Marockansk medborgare. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 17 mars 2004” ersättas med följande:

”Abderrahmane Kifane. Adress: 25 via Padre Massimiliano Kolbe, Sant'Anastasia (NA), Italien. Född den 7 mars 1963 i Casablanca, Marocko. Marockansk medborgare. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 17 mars 2004.”

Kifane

| (63) | Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Ali Mohamed El Heit (alias a) Kamel Mohamed, b) Ali Di Roma c) Ali Il Barbuto). Född a) den 20 mars 1970, b) den 30 januari 1971 i Rouiba, Algeriet..Adress a) via D. Fringuello 20, Rom, Italien, (b) 3 via Ajraghi Milano, Italien (hemvist). Övriga upplysningar: a) var bosatt i Algeriet i maj 2009, b) moderns namn är Hamadche Zoulicha. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 17 mars 2004” ersättas med följande:
  ”Ali Mohamed El Heit (alias a) Kamel Mohamed, b) Ali Di Roma c) Ali Il Barbuto). Född den a) 20 mars 1970, b) 30 januari 1971 i Rouiba, Algeriet. Adress: 3 Via Ajraghi Milano, Italien. Övriga upplysningar: moderns namn är Hamadche Zoulicha. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 17 mars 2004.” |
| --- | --- |

(63)

Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Ali Mohamed El Heit (alias a) Kamel Mohamed, b) Ali Di Roma c) Ali Il Barbuto). Född a) den 20 mars 1970, b) den 30 januari 1971 i Rouiba, Algeriet..Adress a) via D. Fringuello 20, Rom, Italien, (b) 3 via Ajraghi Milano, Italien (hemvist). Övriga upplysningar: a) var bosatt i Algeriet i maj 2009, b) moderns namn är Hamadche Zoulicha. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 17 mars 2004” ersättas med följande:

”Ali Mohamed El Heit (alias a) Kamel Mohamed, b) Ali Di Roma c) Ali Il Barbuto). Född den a) 20 mars 1970, b) 30 januari 1971 i Rouiba, Algeriet. Adress: 3 Via Ajraghi Milano, Italien. Övriga upplysningar: moderns namn är Hamadche Zoulicha. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 17 mars 2004.”

El Heit

| (64) | Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Fethi Ben Hassen Ben Salem Al-Haddad (alias a) Fethi ben Assen Haddad, b) Fathy Hassan Al Haddad). Adress: a) Via Fulvio Testi 184, Cinisello Balsamo (MI), Italien, b) Via Porte Giove 1, Mortara (PV), Italien (hemvist). Född a) den 28 juni 1963, b) den 28 mars 1963 i Tataouene, Tunisien. Tunisisk medborgare. Pass nr: L183017 (tunisiskt pass utfärdat den 14 februari 1996 som löpte ut den 13 februari 2001). Övriga upplysningar: a) italienskt skatteregistreringsnummer: HDDFTH63H28Z352V, b) häktad den 16 december 2006. Frigavs den 22 mars 2007. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 17 mars 2004” ersättas med följande:
  ”Fethi Ben Hassen Ben Salem Al-Haddad (alias a) Fethi ben Assen Haddad, b) Fathy Hassan Al Haddad). Adress: a) 184 Via Fulvio Testi, Cinisello Balsamo (MI), Italien, b) 1 Via Porte Giove, Mortara (PV), Italien (hemvist). Född den a) 28 juni 1963, b) 28 mars 1963 i Tataouene, Tunisien. Tunisisk medborgare. Pass nr L183017 (tunisiskt pass utfärdat den 14 februari 1996 som upphörde att gälla den 13 februari 2001). Övriga upplysningar: italienskt skatteregistreringsnummer: HDDFTH63H28Z352V. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 17 mars 2004.” |
| --- | --- |

(64)

Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Fethi Ben Hassen Ben Salem Al-Haddad (alias a) Fethi ben Assen Haddad, b) Fathy Hassan Al Haddad). Adress: a) Via Fulvio Testi 184, Cinisello Balsamo (MI), Italien, b) Via Porte Giove 1, Mortara (PV), Italien (hemvist). Född a) den 28 juni 1963, b) den 28 mars 1963 i Tataouene, Tunisien. Tunisisk medborgare. Pass nr: L183017 (tunisiskt pass utfärdat den 14 februari 1996 som löpte ut den 13 februari 2001). Övriga upplysningar: a) italienskt skatteregistreringsnummer: HDDFTH63H28Z352V, b) häktad den 16 december 2006. Frigavs den 22 mars 2007. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 17 mars 2004” ersättas med följande:

”Fethi Ben Hassen Ben Salem Al-Haddad (alias a) Fethi ben Assen Haddad, b) Fathy Hassan Al Haddad). Adress: a) 184 Via Fulvio Testi, Cinisello Balsamo (MI), Italien, b) 1 Via Porte Giove, Mortara (PV), Italien (hemvist). Född den a) 28 juni 1963, b) 28 mars 1963 i Tataouene, Tunisien. Tunisisk medborgare. Pass nr L183017 (tunisiskt pass utfärdat den 14 februari 1996 som upphörde att gälla den 13 februari 2001). Övriga upplysningar: italienskt skatteregistreringsnummer: HDDFTH63H28Z352V. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 17 mars 2004.”

| (65) | Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Farid Aider (alias a) Achour Ali, b) Terfi Farid, c) Abdallah). Adress: a) Via Milanese, 5 — 20099 Sesto San Giovanni (MI), Italien, b) via Italia 89/A, Paderno Dungano (MI), Italien (hemvist), c) via Provinciale S. Maria Cubito 790, Marano di Napoli (NA), Italien (hemvist). Född den 12 oktober 1964 i Algiers, Algeriet. Övriga upplysningar: skatteregistreringsnummer: DRAFRD64R12Z301. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 17 mars 2004” ersättas med följande:
  ”Farid Aider (alias a) Achour Ali, b) Terfi Farid, c) Abdallah). Född den 12 oktober 1964 i Alger, Algeriet. Algerisk medborgare. Övriga upplysningar: a) italienskt skatteregistreringsnummer DRAFRD64R12Z301, a) arresteringsorder utfärdad av de italienska myndigheterna den 16 november 2007, b) anses av de italienska myndigheterna vara på flykt undan rättvisan sedan den 14 december 2007. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 17 mars 2004.” |
| --- | --- |

(65)

Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Farid Aider (alias a) Achour Ali, b) Terfi Farid, c) Abdallah). Adress: a) Via Milanese, 5 — 20099 Sesto San Giovanni (MI), Italien, b) via Italia 89/A, Paderno Dungano (MI), Italien (hemvist), c) via Provinciale S. Maria Cubito 790, Marano di Napoli (NA), Italien (hemvist). Född den 12 oktober 1964 i Algiers, Algeriet. Övriga upplysningar: skatteregistreringsnummer: DRAFRD64R12Z301. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 17 mars 2004” ersättas med följande:

”Farid Aider (alias a) Achour Ali, b) Terfi Farid, c) Abdallah). Född den 12 oktober 1964 i Alger, Algeriet. Algerisk medborgare. Övriga upplysningar: a) italienskt skatteregistreringsnummer DRAFRD64R12Z301, a) arresteringsorder utfärdad av de italienska myndigheterna den 16 november 2007, b) anses av de italienska myndigheterna vara på flykt undan rättvisan sedan den 14 december 2007. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 17 mars 2004.”

Aider

| (66) | Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Abdelhadi Ben Debka (alias a) L'Hadi Bendebka, b) El Hadj Ben Debka, c) Abd Al Hadi, d) Hadi). Adress: a) Via Garibaldi 70, San Zenone al Po (PV), Italien, (tidigare adress per den 17 december 2001), b) Via Manzoni 33, Cinisello Balsamo (MI), Italien (tidigare adress i mars 2004). Född den 17 november 1963 i Alger, Algeriet. Algerisk medborgare. Övriga upplysningar: a) var frihetsberövad i Italien i september 2007, b) var bosatt i Algeriet i november 2008. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 17 mars 2004” ersättas med följande:
  ”Abdelhadi Ben Debka (alias a) L'Hadi Bendebka, b) El Hadj ben Debka, c) Abd Al Hadi, d) Hadi). Adress: Algeriet. Född den 17 november 1963 i Alger, Algeriet. Algerisk medborgare. Övriga upplysningar: deporterad från Italien till Algeriet den 13 september 2008. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 17 mars 2004.” |
| --- | --- |

(66)

Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Abdelhadi Ben Debka (alias a) L'Hadi Bendebka, b) El Hadj Ben Debka, c) Abd Al Hadi, d) Hadi). Adress: a) Via Garibaldi 70, San Zenone al Po (PV), Italien, (tidigare adress per den 17 december 2001), b) Via Manzoni 33, Cinisello Balsamo (MI), Italien (tidigare adress i mars 2004). Född den 17 november 1963 i Alger, Algeriet. Algerisk medborgare. Övriga upplysningar: a) var frihetsberövad i Italien i september 2007, b) var bosatt i Algeriet i november 2008. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 17 mars 2004” ersättas med följande:

”Abdelhadi Ben Debka (alias a) L'Hadi Bendebka, b) El Hadj ben Debka, c) Abd Al Hadi, d) Hadi). Adress: Algeriet. Född den 17 november 1963 i Alger, Algeriet. Algerisk medborgare. Övriga upplysningar: deporterad från Italien till Algeriet den 13 september 2008. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 17 mars 2004.”

Ben Debka

| (67) | Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Moustafa Abbes (alias a) Mostafa Abbes, b) Mostafa Abbas, c) Mustafa Abbas d) Moustapha Abbes). Adress: Via Padova 82, Milano, Italien (tidigare adress i mars 2004). Född den 5 februari 1962 i a) Osniers, Algeriet, b) Frankrike. Algerisk medborgare. Övriga upplysningar: a) frigavs från fängelse i Italien den 30 januari 2006, b) bosatt i Algeriet i november 2008. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 17 mars 2004” ersättas med följande:
  ”Moustafa Abbes (alias a) Mostafa Abbes, b) Mostafa Abbas, c) Mustafa Abbas, d) Moustapha Abbes). Adress: Algeriet. Född den 5 februari 1962 i a) Osniers, Algeriet, b) Frankrike. Algerisk medborgare. Övriga upplysningar: Bror till Youcef Abbes. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 17 mars 2004.” |
| --- | --- |

(67)

Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Moustafa Abbes (alias a) Mostafa Abbes, b) Mostafa Abbas, c) Mustafa Abbas d) Moustapha Abbes). Adress: Via Padova 82, Milano, Italien (tidigare adress i mars 2004). Född den 5 februari 1962 i a) Osniers, Algeriet, b) Frankrike. Algerisk medborgare. Övriga upplysningar: a) frigavs från fängelse i Italien den 30 januari 2006, b) bosatt i Algeriet i november 2008. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 17 mars 2004” ersättas med följande:

”Moustafa Abbes (alias a) Mostafa Abbes, b) Mostafa Abbas, c) Mustafa Abbas, d) Moustapha Abbes). Adress: Algeriet. Född den 5 februari 1962 i a) Osniers, Algeriet, b) Frankrike. Algerisk medborgare. Övriga upplysningar: Bror till Youcef Abbes. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 17 mars 2004.”

Abbes

| (68) | Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Othman Deramchi (alias Abou Youssef). Adress: a) Via Milanese 5, 20099 Sesto San Giovanni (MI), Italien (tidigare adress i mars 2004), b) Piazza Trieste 11, Mortara, Italien (tidigare adress i oktober 2002). Född den 7 juni 1954 i Tighennif, Algeriet. Algerisk medborgare. Italienskt skatteregistreringsnummer: DRMTMN54H07Z301T. Övriga upplysningar: var bosatt i Algeriet i november 2008. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 17 mars 2004” ersättas med följande:
  ”Othman Deramchi (alias Abou Youssef). Adress: Algeriet. Född den 7 juni 1954 i Tighennif, Algeriet. Algerisk medborgare. Övriga upplysningar: a) italienskt skatteregistreringsnummer: DRMTMN54H07Z301T, b) deporterad från Italien till Algeriet den 22 augusti 2008, c) svärfar till Djamel Lounici. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 17mars 2004.” |
| --- | --- |

(68)

Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Othman Deramchi (alias Abou Youssef). Adress: a) Via Milanese 5, 20099 Sesto San Giovanni (MI), Italien (tidigare adress i mars 2004), b) Piazza Trieste 11, Mortara, Italien (tidigare adress i oktober 2002). Född den 7 juni 1954 i Tighennif, Algeriet. Algerisk medborgare. Italienskt skatteregistreringsnummer: DRMTMN54H07Z301T. Övriga upplysningar: var bosatt i Algeriet i november 2008. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 17 mars 2004” ersättas med följande:

”Othman Deramchi (alias Abou Youssef). Adress: Algeriet. Född den 7 juni 1954 i Tighennif, Algeriet. Algerisk medborgare. Övriga upplysningar: a) italienskt skatteregistreringsnummer: DRMTMN54H07Z301T, b) deporterad från Italien till Algeriet den 22 augusti 2008, c) svärfar till Djamel Lounici. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 17mars 2004.”

Deramchi

| (69) | Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Yacine Ahmed Nacer (alias a) Yacine Di Annaba, b) Il Lungo, c) Naslano). Född den 2 december 1967 i Annaba, Algeriet. Adress: a) rue Mohamed Khemisti 6, Annaba, Algeriet, b) vicolo Duchessa 16, Neapel, Italien, c) via Genova 121, Neapel, Italien (hemvist), d) via San Bartolomeo, 12 Carvano (VA), Italien. Övriga upplysningar: a) var bosatt i Algeriet i maj 2009, b) faderns namn är Ahmed Nacer Abderrahmane och moderns namn är Hafsi Mabrouka. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 17 mars 2004” ersättas med följande:
  ”Yacine Ahmed Nacer (alias a) Yacine Di Annaba, b) Il Lungo, c) Naslano). Adress: 6 rue Mohamed Khemisti, Annaba, Algeriet. Född den 2 december 1967 i Annaba, Algeriet. Algerisk medborgare. Övriga upplysningar: a) uppges vara bosatt i Algeriet sedan 2009, b) faderns namn är Ahmed Nacer Abderrahmane och moderns namn är Hafsi Mabrouka. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 17 mars 2004.” |
| --- | --- |

(69)

Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Yacine Ahmed Nacer (alias a) Yacine Di Annaba, b) Il Lungo, c) Naslano). Född den 2 december 1967 i Annaba, Algeriet. Adress: a) rue Mohamed Khemisti 6, Annaba, Algeriet, b) vicolo Duchessa 16, Neapel, Italien, c) via Genova 121, Neapel, Italien (hemvist), d) via San Bartolomeo, 12 Carvano (VA), Italien. Övriga upplysningar: a) var bosatt i Algeriet i maj 2009, b) faderns namn är Ahmed Nacer Abderrahmane och moderns namn är Hafsi Mabrouka. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 17 mars 2004” ersättas med följande:

”Yacine Ahmed Nacer (alias a) Yacine Di Annaba, b) Il Lungo, c) Naslano). Adress: 6 rue Mohamed Khemisti, Annaba, Algeriet. Född den 2 december 1967 i Annaba, Algeriet. Algerisk medborgare. Övriga upplysningar: a) uppges vara bosatt i Algeriet sedan 2009, b) faderns namn är Ahmed Nacer Abderrahmane och moderns namn är Hafsi Mabrouka. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 17 mars 2004.”

Nacer

| (70) | Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Youcef Abbes (alias Giuseppe). Adress: a) Via Padova 82, Milano, Italien, b) Via Manzoni 33, Cinisello Balsamo (MI), Italien. Född den 5 januari 1965 i Bab el Oued, Algeriet. Algerisk medborgare. Övriga upplysningar: uppges ha avlidit 2000” ersättas med följande:
  ”Youcef Abbes (alias Giuseppe). Född den 5 januari 1965 i Bab el Oued, Alger, Algeriet. Algerisk medborgare. Övriga upplysningar: a) anses av de italienska myndigheterna vara på flykt undan rättvisan sedan den 5 juli 2008, b) uppges ha avlidit 2000, c) faderns namn är Mokhtar, d) moderns namn är Abbou Aicha, e) bror till Moustafa Abbes. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 17 mars 2004.” |
| --- | --- |

(70)

Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Youcef Abbes (alias Giuseppe). Adress: a) Via Padova 82, Milano, Italien, b) Via Manzoni 33, Cinisello Balsamo (MI), Italien. Född den 5 januari 1965 i Bab el Oued, Algeriet. Algerisk medborgare. Övriga upplysningar: uppges ha avlidit 2000” ersättas med följande:

”Youcef Abbes (alias Giuseppe). Född den 5 januari 1965 i Bab el Oued, Alger, Algeriet. Algerisk medborgare. Övriga upplysningar: a) anses av de italienska myndigheterna vara på flykt undan rättvisan sedan den 5 juli 2008, b) uppges ha avlidit 2000, c) faderns namn är Mokhtar, d) moderns namn är Abbou Aicha, e) bror till Moustafa Abbes. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 17 mars 2004.”

Abbes

| (71) | Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Sajid Mohammed Badat (alias a) Abu Issa, b) Saajid Badat, c) Sajid Badat, d) Muhammed Badat, e) Sajid Muhammad Badat, f) Saajid Mohammad Badet, g) Muhammed Badet, h) Sajid Muhammad Badet, i) Sajid Mahomed Badat). Född den a) 28 mars 1979, b) den 8 mars 1976 i Gloucester, Förenade kungariket. Pass a) nr 703114075 (brittiskt pass), b) nr 026725401 (brittiskt pass). Övriga upplysningar: för närvarande häktad i Förenade kungariket. Tidigare adress var Gloucester, Förenade kungariket” ersättas med följande:
  ”Sajid Mohammed Badat (alias a) Abu Issa, b) Saajid Badat, c) Sajid Badat, d) Muhammed Badat, e) Sajid Muhammad Badat, f) Saajid Mohammad Badet, g) Muhammed Badet, h) Sajid Muhammad Badet, i) Sajid Mahomed Badat). Född den 28 mars 1979 i Gloucester, Förenade kungariket. Brittisk medborgare. Pass nr a) 703114075 (brittiskt pass), b) 026725401 (brittiskt pass som upphörde att gälla den 22 april 2007), c) 0103211414 (brittiskt pass). Övriga upplysningar: frigiven från fängelse i Förenade kungariket i november 2010. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 15 december 2005.” |
| --- | --- |

(71)

Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Sajid Mohammed Badat (alias a) Abu Issa, b) Saajid Badat, c) Sajid Badat, d) Muhammed Badat, e) Sajid Muhammad Badat, f) Saajid Mohammad Badet, g) Muhammed Badet, h) Sajid Muhammad Badet, i) Sajid Mahomed Badat). Född den a) 28 mars 1979, b) den 8 mars 1976 i Gloucester, Förenade kungariket. Pass a) nr 703114075 (brittiskt pass), b) nr 026725401 (brittiskt pass). Övriga upplysningar: för närvarande häktad i Förenade kungariket. Tidigare adress var Gloucester, Förenade kungariket” ersättas med följande:

”Sajid Mohammed Badat (alias a) Abu Issa, b) Saajid Badat, c) Sajid Badat, d) Muhammed Badat, e) Sajid Muhammad Badat, f) Saajid Mohammad Badet, g) Muhammed Badet, h) Sajid Muhammad Badet, i) Sajid Mahomed Badat). Född den 28 mars 1979 i Gloucester, Förenade kungariket. Brittisk medborgare. Pass nr a) 703114075 (brittiskt pass), b) 026725401 (brittiskt pass som upphörde att gälla den 22 april 2007), c) 0103211414 (brittiskt pass). Övriga upplysningar: frigiven från fängelse i Förenade kungariket i november 2010. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 15 december 2005.”

Badat

---

| 17.6.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 159/86 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 159/86

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 578/2011

av den 16 juni 2011

om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden”) (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1580/2007 av den 21 december 2007 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordningar (EG) nr 2200/96, (EG) nr 2201/96 och (EG) nr 1182/2007 avseende sektorn för frukt och grönsaker (2), särskilt artikel 138.1, och

av följande skäl:

I förordning (EG) nr 1580/2007 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilaga XV, del A till den förordningen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonvärden vid import som avses i artikel 138 i förordning (EG) nr 1580/2007 ska fastställas i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 17 juni 2011.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 16 juni 2011.

För kommissionen, på ordförandens vägnar

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 350, 31.12.2007, s. 1.

2

---

BILAGA

Fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-nr | Kod för tredjeland (1) | Schablonvärde vid import |
| 0702 00 00 | MK | 31,8 |
| TR | 54,0 |
| ZZ | 42,9 |
| 0707 00 05 | TR | 97,3 |
| ZZ | 97,3 |
| 0709 90 70 | TR | 115,7 |
| ZZ | 115,7 |
| 0805 50 10 | AR | 78,8 |
| BR | 40,6 |
| CL | 79,9 |
| TR | 76,6 |
| ZA | 78,8 |
| ZZ | 70,9 |
| 0808 10 80 | AR | 108,0 |
| BR | 77,2 |
| CL | 89,5 |
| CN | 84,6 |
| NZ | 106,4 |
| US | 178,7 |
| UY | 55,4 |
| ZA | 90,6 |
| ZZ | 98,8 |
| 0809 10 00 | TR | 158,2 |
| ZZ | 158,2 |
| 0809 20 95 | TR | 383,4 |
| XS | 175,4 |
| ZZ | 279,4 |

(EUR/100 kg)

KN-nr

Kod för tredjeland (1)

Schablonvärde vid import

0702 00 00

MK

31,8

TR

54,0

ZZ

42,9

0707 00 05

TR

97,3

ZZ

97,3

0709 90 70

TR

115,7

ZZ

115,7

0805 50 10

AR

78,8

BR

40,6

CL

79,9

TR

76,6

ZA

78,8

ZZ

70,9

0808 10 80

AR

108,0

BR

77,2

CL

89,5

CN

84,6

NZ

106,4

US

178,7

UY

55,4

ZA

90,6

ZZ

98,8

0809 10 00

TR

158,2

ZZ

158,2

0809 20 95

TR

383,4

XS

175,4

ZZ

279,4

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1833/2006 (EUT L 354, 14.12.2006, s. 19). Koden ”ZZ” betecknar ”övrigt ursprung”.

---

BESLUT

| 17.6.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 159/88 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 159/88

---

RÅDETS GENOMFÖRANDEBESLUT

av den 30 maj 2011

om beviljande av ekonomiskt bistånd från unionen till Portugal

(2011/344/EU)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EU) nr 407/2010 av den 11 maj 2010 om inrättandet av en europeisk finansiell stabiliseringsmekanism (1), särskilt artikel 3.2,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Portugal har den senaste tiden utsatts för ett allt hårdare tryck på finansmarknaderna, vilket skapat en ökad oro för hållbarheten i de portugisiska offentliga finanserna. Den nuvarande krisen har haft en dramatisk inverkan på Portugals offentliga finanser, vilket till slut ledde till en kraftig ökning av räntedifferenserna på statliga skuldpapper. Under kreditvärderingsinstitutens successiva nedgraderingar av portugisiska obligationer kunde landet inte längre refinansiera sig på nivåer som är förenliga med de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt. Samtidigt har banksektorn, som är starkt beroende av extern finansiering, särskilt inom euroområdet, blivit alltmer avskuren från marknadsfinansiering. |
| --- | --- |

(1)

Portugal har den senaste tiden utsatts för ett allt hårdare tryck på finansmarknaderna, vilket skapat en ökad oro för hållbarheten i de portugisiska offentliga finanserna. Den nuvarande krisen har haft en dramatisk inverkan på Portugals offentliga finanser, vilket till slut ledde till en kraftig ökning av räntedifferenserna på statliga skuldpapper. Under kreditvärderingsinstitutens successiva nedgraderingar av portugisiska obligationer kunde landet inte längre refinansiera sig på nivåer som är förenliga med de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt. Samtidigt har banksektorn, som är starkt beroende av extern finansiering, särskilt inom euroområdet, blivit alltmer avskuren från marknadsfinansiering.

| (2) | Mot bakgrund av dessa allvarliga ekonomiska och finansiella störningar förorsakade av exceptionella omständigheter bortom regeringens kontroll gick Portugal den 7 april 2011 ut med en officiell begäran om ekonomiskt stöd från Europeiska unionen, de medlemsstater som har euron som valuta och Internationella valutafonden (IMF) för att stödja ett åtgärdspaket för att återställa förtroendet, föra tillbaka ekonomin mot hållbar tillväxt samt säkra Portugals, euroområdets och unionens finansiella stabilitet. Den 3 maj 2011 nåddes en överenskommelse mellan regeringen och kommissionens, IMF:s och ECB:s gemensamma uppdrag i fråga om ett omfattande treårigt politiskt program för perioden fram till mitten av 2014. Överenskommelsen ska fastställas i ett memorandum om den ekonomiska och finansiella politiken och ett samförståndsmemorandum om särskilda ekonomiska villkor. Det politiska programmet fick stöd av de två största oppositionspartierna. |
| --- | --- |

(2)

Mot bakgrund av dessa allvarliga ekonomiska och finansiella störningar förorsakade av exceptionella omständigheter bortom regeringens kontroll gick Portugal den 7 april 2011 ut med en officiell begäran om ekonomiskt stöd från Europeiska unionen, de medlemsstater som har euron som valuta och Internationella valutafonden (IMF) för att stödja ett åtgärdspaket för att återställa förtroendet, föra tillbaka ekonomin mot hållbar tillväxt samt säkra Portugals, euroområdets och unionens finansiella stabilitet. Den 3 maj 2011 nåddes en överenskommelse mellan regeringen och kommissionens, IMF:s och ECB:s gemensamma uppdrag i fråga om ett omfattande treårigt politiskt program för perioden fram till mitten av 2014. Överenskommelsen ska fastställas i ett memorandum om den ekonomiska och finansiella politiken och ett samförståndsmemorandum om särskilda ekonomiska villkor. Det politiska programmet fick stöd av de två största oppositionspartierna.

| (3) | Detta utkast till ekonomiskt och finansiellt anpassningsprogram (nedan kallat programmet) som Portugal överlämnat till kommissionen och rådet syftar till att återställa förtroendet för den portugisiska staten och den portugisiska banksektorn och främja tillväxt och sysselsättning. Det innehåller omfattande åtgärder på tre fronter. Först genomgripande tidigarelagda strukturella reformer för att öka den potentiella tillväxten, skapa arbetstillfällen och förbättra konkurrenskraften (bland annat genom s.k. intern finanspolitisk devalvering). Programmet innehåller särskilt reformer av arbetsmarknad, rättsväsende, nätverksindustri, bostadssektorn och tjänstesektorn, i syfte att stärka ekonomins tillväxtpotential, förbättra konkurrenskraften och främja den ekonomiska anpassningen. För det andra en trovärdig och balanserad strategi för finanspolitisk konsolidering med stöd av strukturella finanspolitiska åtgärder och bättre finanspolitisk kontroll över offentlig-privata partnerskap och statsägda företag, i syfte att på medellång sikt stadigt pressa ned den offentliga bruttoskulden. Myndigheterna har åtagit sig att minska underskottet till 3 % av BNP senast 2013. För det tredje, en strategi för den finansiella sektorn baserad på rekapitalisering och skuldnedminskning, med insatser för att skydda den finansiella sektorn mot okontrollerade skuldminskningar genom marknadsbaserade mekanismer med stöd av hjälpfaciliteter. |
| --- | --- |

(3)

Detta utkast till ekonomiskt och finansiellt anpassningsprogram (nedan kallat programmet) som Portugal överlämnat till kommissionen och rådet syftar till att återställa förtroendet för den portugisiska staten och den portugisiska banksektorn och främja tillväxt och sysselsättning. Det innehåller omfattande åtgärder på tre fronter. Först genomgripande tidigarelagda strukturella reformer för att öka den potentiella tillväxten, skapa arbetstillfällen och förbättra konkurrenskraften (bland annat genom s.k. intern finanspolitisk devalvering). Programmet innehåller särskilt reformer av arbetsmarknad, rättsväsende, nätverksindustri, bostadssektorn och tjänstesektorn, i syfte att stärka ekonomins tillväxtpotential, förbättra konkurrenskraften och främja den ekonomiska anpassningen. För det andra en trovärdig och balanserad strategi för finanspolitisk konsolidering med stöd av strukturella finanspolitiska åtgärder och bättre finanspolitisk kontroll över offentlig-privata partnerskap och statsägda företag, i syfte att på medellång sikt stadigt pressa ned den offentliga bruttoskulden. Myndigheterna har åtagit sig att minska underskottet till 3 % av BNP senast 2013. För det tredje, en strategi för den finansiella sektorn baserad på rekapitalisering och skuldnedminskning, med insatser för att skydda den finansiella sektorn mot okontrollerade skuldminskningar genom marknadsbaserade mekanismer med stöd av hjälpfaciliteter.

| (4) | Enligt kommissionens nuvarande prognoser för nominell BNP-tillväxt (-1,2 % för 2011, -0,5 % för 2012, 2,5 % för 2013 och 3,9 % för 2014) är de finanspolitiska målen förenliga med skuldkvotens utveckling till 101,7 % under 2011, 107,4 % under 2012, 108,6 % under 2013 och 107,6 % under 2014. Skuldkvoten skulle således stabiliseras 2013 och därefter sjunka, om man antar att underskotten fortsätter att minska. Skuldutvecklingen påverkas av flera transaktioner utanför balansräkningen, som beräknas öka den offentliga skuldkvoten med 13⁄4 procentenheter av BNP 2011 och med 3⁄4 procentenhet per år mellan 2012 och 2014. Dessa omfattar betydande förvärv av finansiella tillgångar, särskilt för eventuell rekapitaliseringen av banker och finansiering till statsägda företag som uppgår till 1⁄2 % av BNP per år mellan 2011 och 2014. Emellertid kommer privatiseringsintäkter motsvarande cirka 3 % av BNP fram till år 2013 att ge stöd för skuldminskningen. |
| --- | --- |

(4)

Enligt kommissionens nuvarande prognoser för nominell BNP-tillväxt (-1,2 % för 2011, -0,5 % för 2012, 2,5 % för 2013 och 3,9 % för 2014) är de finanspolitiska målen förenliga med skuldkvotens utveckling till 101,7 % under 2011, 107,4 % under 2012, 108,6 % under 2013 och 107,6 % under 2014. Skuldkvoten skulle således stabiliseras 2013 och därefter sjunka, om man antar att underskotten fortsätter att minska. Skuldutvecklingen påverkas av flera transaktioner utanför balansräkningen, som beräknas öka den offentliga skuldkvoten med 13⁄4 procentenheter av BNP 2011 och med 3⁄4 procentenhet per år mellan 2012 och 2014. Dessa omfattar betydande förvärv av finansiella tillgångar, särskilt för eventuell rekapitaliseringen av banker och finansiering till statsägda företag som uppgår till 1⁄2 % av BNP per år mellan 2011 och 2014. Emellertid kommer privatiseringsintäkter motsvarande cirka 3 % av BNP fram till år 2013 att ge stöd för skuldminskningen.

| (5) | Kommissionens bedömning i samarbete med Europeiska centralbanken (ECB) och tillsammans med IMF är att Portugal behöver finansiering med totalt 78 miljarder EUR (78 000 miljoner EUR) från juni 2011 till mitten av 2014. Trots den betydande finanspolitiska anpassningen kan statens finansieringsgap komma att uppgå till 63 miljarder EUR under programmets löptid. Till grund för detta ligger antagandet att den medel- och långfristiga lånemarknaden inte kommer att vara tillgänglig förrän under första halvan av 2013. Portugal antas kunna förlänga delar av sina befintliga kortfristiga skulder, medan programmet även föreskriver en finansieringsbuffert i händelse av oväntade avvikelser från kommissionens grundscenario vad gäller finansiering. Portugal uppmanas bibehålla och anpassa sina finansmarknadstransaktioner i syfte att utveckla marknadstillträde och -förtroende. Programmets finanssektorstrategi för att återupprätta förtroendet för det portugisiska banksystemet på ett hållbart sätt kräver att bankgrupperna anpassar primärkapitaltäckningsgraden (core tier 1) till 9 % i slutet av 2011 och till 10 % i slutet av 2012 och att bibehålla den därefter. Programmet innehåller ett stödsystem för banker på upp till 12 miljarder EUR för att tillhandahålla nödvändigt kapital ifall marknadslösningar inte kan tillämpas. Det faktiska finansieringsbehovet kan dock vara betydligt lägre, särskilt om förhållandena på marknaden starkt förbättras och bankerna inte drabbas av kraftiga oväntade förluster under programperioden. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionens bedömning i samarbete med Europeiska centralbanken (ECB) och tillsammans med IMF är att Portugal behöver finansiering med totalt 78 miljarder EUR (78 000 miljoner EUR) från juni 2011 till mitten av 2014. Trots den betydande finanspolitiska anpassningen kan statens finansieringsgap komma att uppgå till 63 miljarder EUR under programmets löptid. Till grund för detta ligger antagandet att den medel- och långfristiga lånemarknaden inte kommer att vara tillgänglig förrän under första halvan av 2013. Portugal antas kunna förlänga delar av sina befintliga kortfristiga skulder, medan programmet även föreskriver en finansieringsbuffert i händelse av oväntade avvikelser från kommissionens grundscenario vad gäller finansiering. Portugal uppmanas bibehålla och anpassa sina finansmarknadstransaktioner i syfte att utveckla marknadstillträde och -förtroende. Programmets finanssektorstrategi för att återupprätta förtroendet för det portugisiska banksystemet på ett hållbart sätt kräver att bankgrupperna anpassar primärkapitaltäckningsgraden (core tier 1) till 9 % i slutet av 2011 och till 10 % i slutet av 2012 och att bibehålla den därefter. Programmet innehåller ett stödsystem för banker på upp till 12 miljarder EUR för att tillhandahålla nödvändigt kapital ifall marknadslösningar inte kan tillämpas. Det faktiska finansieringsbehovet kan dock vara betydligt lägre, särskilt om förhållandena på marknaden starkt förbättras och bankerna inte drabbas av kraftiga oväntade förluster under programperioden.

| (6) | Programmet skulle finansieras genom bidrag från externa källor. Unionens bistånd till Portugal skulle nå 52 miljarder EUR under den europeiska finansiella stabiliseringsmekanism som fastställs i förordning (EU) nr 407/2010 och från bidrag från den europeiska finansiella stabiliseringsfaciliteten. Portugal har vidare begärt ett lån på 23,742 miljarder SDR (motsvarande 26 miljarder EUR till den växelkurs som gällde den 5 maj 2011) från IMF inom ramen för den utvidgade lånemöjligheten. Villkoren för biståndet från den europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen bör vara jämförbara med dem som tillämpas av IMF. Unionens ekonomiska stöd bör förvaltas av kommissionen. |
| --- | --- |

(6)

Programmet skulle finansieras genom bidrag från externa källor. Unionens bistånd till Portugal skulle nå 52 miljarder EUR under den europeiska finansiella stabiliseringsmekanism som fastställs i förordning (EU) nr 407/2010 och från bidrag från den europeiska finansiella stabiliseringsfaciliteten. Portugal har vidare begärt ett lån på 23,742 miljarder SDR (motsvarande 26 miljarder EUR till den växelkurs som gällde den 5 maj 2011) från IMF inom ramen för den utvidgade lånemöjligheten. Villkoren för biståndet från den europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen bör vara jämförbara med dem som tillämpas av IMF. Unionens ekonomiska stöd bör förvaltas av kommissionen.

| (7) | Rådet bör regelbundet se över den ekonomiska politik som förs i Portugal. |
| --- | --- |

(7)

Rådet bör regelbundet se över den ekonomiska politik som förs i Portugal.

| (8) | De särskilda ekonomisk-politiska villkor som överenskommits med Portugal bör fastställas i ett samförståndsmemorandum om särskilda ekonomisk-politiska villkor (nedan kallat samförståndsmemorandumet). De närmare finansiella villkoren bör anges i ett låneavtal. |
| --- | --- |

(8)

De särskilda ekonomisk-politiska villkor som överenskommits med Portugal bör fastställas i ett samförståndsmemorandum om särskilda ekonomisk-politiska villkor (nedan kallat samförståndsmemorandumet). De närmare finansiella villkoren bör anges i ett låneavtal.

| (9) | Kommissionen bör, i samråd med ECB, regelbundet kontrollera att de ekonomisk-politiska villkoren för stödet uppfylls genom kontrollbesök och genom regelbunden rapportering från de portugisiska myndigheterna. |
| --- | --- |

(9)

Kommissionen bör, i samråd med ECB, regelbundet kontrollera att de ekonomisk-politiska villkoren för stödet uppfylls genom kontrollbesök och genom regelbunden rapportering från de portugisiska myndigheterna.

| (10) | Under programmets hela genomförande bör kommissionen lämna ytterligare råd om den ekonomiska politiken samt tekniskt stöd på särskilda områden. |
| --- | --- |

(10)

Under programmets hela genomförande bör kommissionen lämna ytterligare råd om den ekonomiska politiken samt tekniskt stöd på särskilda områden.

| (11) | De transaktioner som unionens ekonomiska bistånd hjälper till att finansiera måste vara förenliga med unionens politik och lagstiftning. Interventioner till stöd för finansinstitut måste genomföras i enlighet med unionens konkurrensregler. |
| --- | --- |

(11)

De transaktioner som unionens ekonomiska bistånd hjälper till att finansiera måste vara förenliga med unionens politik och lagstiftning. Interventioner till stöd för finansinstitut måste genomföras i enlighet med unionens konkurrensregler.

| (12) | Biståndet bör ges för att underlätta ett framgångsrikt genomförande av programmet. |
| --- | --- |

(12)

Biståndet bör ges för att underlätta ett framgångsrikt genomförande av programmet.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   Unionen ska bevilja Portugal ett lån på högst 26 miljarder EUR med en längsta genomsnittlig löptid på 7,5 år.

2.   Det ekonomiska stödet ska vara tillgängligt under tre år från och med den första dagen efter detta besluts ikraftträdande.

3.   Kommissionen ska tillhandahålla unionens ekonomiska stöd till Portugal i som mest 14 delutbetalningar. En delutbetalning kan delas upp på en eller flera trancher. Tranchernas löptid i den första delutbetalningen får vara längre än den längsta genomsnittliga löptiden enligt punkt 1. I sådana fall ska löptiderna för ytterligare trancher sättas så att den längsta genomsnittliga löptiden enligt punkt 1 uppnås då alla delutbetalningar har utförts.

4.   Den första delen av stödet ska utbetalas när låneavtalet och samförståndsmemorandumet trätt i kraft. Eventuella efterföljande utbetalningar ska ske sedan kommissionen, i samråd med ECB, gjort en gynnsam bedömning av Portugals efterlevnad av de allmänna ekonomisk-politiska villkor som anges i detta beslut och i samförståndsmemorandumet.

5.   Portugal ska betala unionens finansieringskostnad för varje tranche plus en marginal på 215 punkter, vilket är jämförbart med villkoren för stöd från IMF.

6.   Portugal ska också stå för de kostnader som avses i artikel 7 i förordning (EU) nr 407/2010.

7.   Om så krävs för att finansiera lånet, ska räntesvappar med motparter med högsta kreditvärdighet och förtida upplåning få användas med vederbörlig försiktighet.

8.   Kommissionen ska besluta om storlek och genomförande av ytterligare delutbetalningar. Kommissionen ska besluta om tranchernas storlek.

Artikel 2

1.   Stödet ska förvaltas av kommissionen på ett sätt som är förenligt med Portugals åtaganden.

2.   Kommissionen ska, i samråd med ECB, komma överens med de portugisiska myndigheterna om de särskilda ekonomisk-politiska villkor som ska förknippas med det ekonomiska stödet enligt artikel 3. Dessa villkor ska anges i ett samförståndsmemorandum som ska undertecknas av kommissionen och de portugisiska myndigheterna i enlighet med de åtaganden som avses i punkt 1. De närmare finansiella villkoren ska anges i ett låneavtal som ska ingås med kommissionen.

3.   Kommissionen ska regelbundet (minst kvartalsvis), i samråd med ECB, kontrollera att de ekonomisk-politiska villkoren för stödet är uppfyllda, och rapportera till Ekonomiska och finansiella kommittén före varje delutbetalning. För detta ändamål ska de portugisiska myndigheterna samarbeta fullt ut med kommissionen och ECB, och ska ställa all nödvändig information till förfogande. Kommissionen ska hålla Ekonomiska och finansiella kommittén underrättad om eventuell refinansiering av upplåningen eller ändringar av de finansiella villkoren.

4.   Portugal ska anta och genomföra ytterligare konsolideringsåtgärder för att trygga den makroekonomiska stabiliteten, om sådana åtgärder skulle bli nödvändiga under stödprogrammets löptid. De portugisiska myndigheterna ska samråda med kommissionen och ECB i förväg om antagandet av alla sådana ytterligare åtgärder.

Artikel 3

1.   Det utkast till ekonomiskt och finansiellt anpassningsprogram (nedan kallat programmet) som utarbetats av de portugisiska myndigheterna godkänns härmed.

2.   Varje delutbetalning efter den första utbetalningen ska göras på grundval av ett tillfredsställande genomförande av programmet och, i synnerhet, de särskilda ekonomisk-politiska villkor som anges i samförståndsmemorandumet. Dessa ska bland annat innefatta de åtgärder som anges i punkterna 4–8 i denna artikel.

3.   Det offentliga underskottet ska inte överstiga 10 068 miljoner EUR (motsvarande 5,9 % av BNP baserat på aktuella prognoser) under 2011, 7 645 miljoner EUR (4,5 % av BNP) under 2012 och 5 224 miljoner EUR (3,0 % av BNP) under 2013, i linje med kraven enligt förfarandet vid alltför stora underskott. Vid beräkningen av underskottet ska de eventuella budgetkostnaderna för stödåtgärder för banker inom ramen för regeringens strategi för finanssektorn inte beaktas. Konsolidering ska nås med hjälp av permanenta åtgärder av hög kvalitet och med minsta möjliga inverkan på utsatta grupper.

4.   Portugal ska anta de åtgärder som anges i punkterna 5–8 före slutet av det angivna året, och exakta tidsfrister för åren 2011–2014 ska anges i samförståndsmemorandumet. Portugal ska vara redo att vidta ytterligare konsolideringsåtgärder för att minska underskottet till under 3 % av BNP fram till 2013 vid avvikelser från målen.

5.   Portugal ska anta följande åtgärder före utgången av 2011, i enlighet med specifikationerna i samförståndsmemorandumet:

| a) | Portugal ska till fullo genomföra de finanspolitiska konsolideringsåtgärder som planeras i 2011 års budget uppgående till omkring 9 miljarder EUR och ytterligare åtgärder som infördes före maj 2011 till ett värde av mer än 400 miljoner EUR. Dessa åtgärder syftar till en minskning av underskottet i de offentliga finanserna inom den tid som avses i punkt 3. De intäktsåtgärder på 3,4 miljarder EUR som planeras i budgeten för 2011 ska kompletteras med en ökning av de sociala avgifterna genom strängare kontroll och obligatorisk avgift för praktikanter. Utöver de utgiftsåtgärder som föreslås i 2011 års budget ska kompletterande åtgärder inbegripet besparingar inom hälso- och sjukvårdssektorn, lägre bidrag till statsägda företag och minskningar av de sociala transfereringarna genomföras. |
| --- | --- |

a)

Portugal ska till fullo genomföra de finanspolitiska konsolideringsåtgärder som planeras i 2011 års budget uppgående till omkring 9 miljarder EUR och ytterligare åtgärder som infördes före maj 2011 till ett värde av mer än 400 miljoner EUR. Dessa åtgärder syftar till en minskning av underskottet i de offentliga finanserna inom den tid som avses i punkt 3. De intäktsåtgärder på 3,4 miljarder EUR som planeras i budgeten för 2011 ska kompletteras med en ökning av de sociala avgifterna genom strängare kontroll och obligatorisk avgift för praktikanter. Utöver de utgiftsåtgärder som föreslås i 2011 års budget ska kompletterande åtgärder inbegripet besparingar inom hälso- och sjukvårdssektorn, lägre bidrag till statsägda företag och minskningar av de sociala transfereringarna genomföras.

| b) | Portugal ska anta åtgärder för en trovärdig strategi för de offentliga finanserna och för ett starkare finanspolitiskt ramverk. Portugal ska till fullo genomföra de åtgärder som anges i den nya budgetlagstiftningen, inklusive att upprätta en medelfristig budgetram, förbereda en grundlig analys av den finanspolitiska strategin och inrätta ett oberoende finanspolitiskt råd. De lokala och regionala finansieringsramarna ska anpassas till den nya budgetlagstiftningen. Portugal ska intensifiera rapportering och övervakning av de offentliga finanserna, särskilt vad gäller skulder. Portugal ska inleda en systematisk och regelbunden analys av finanspolitiska risker som en del av budgetprocessen, inbegripet de risker som härrör från offentlig-privata partnerskap och statsägda företag. |
| --- | --- |

b)

Portugal ska anta åtgärder för en trovärdig strategi för de offentliga finanserna och för ett starkare finanspolitiskt ramverk. Portugal ska till fullo genomföra de åtgärder som anges i den nya budgetlagstiftningen, inklusive att upprätta en medelfristig budgetram, förbereda en grundlig analys av den finanspolitiska strategin och inrätta ett oberoende finanspolitiskt råd. De lokala och regionala finansieringsramarna ska anpassas till den nya budgetlagstiftningen. Portugal ska intensifiera rapportering och övervakning av de offentliga finanserna, särskilt vad gäller skulder. Portugal ska inleda en systematisk och regelbunden analys av finanspolitiska risker som en del av budgetprocessen, inbegripet de risker som härrör från offentlig-privata partnerskap och statsägda företag.

| c) | Portugal ska anta den första omgången åtgärder som syftar till att stärka arbetsmarknadens funktion genom att begränsa avgångsvederlagen och göra arbetstidsarrangemangen mer flexibla. |
| --- | --- |

c)

Portugal ska anta den första omgången åtgärder som syftar till att stärka arbetsmarknadens funktion genom att begränsa avgångsvederlagen och göra arbetstidsarrangemangen mer flexibla.

| d) | Inom energisektorn ska Portugal vidta åtgärder för att underlätta marknadstillträde, främja inrättandet av den iberiska gasmarknaden och se över stöd- och ersättningssystem för elproduktionen. För andra nätverksindustrier, särskilt transport, telekommunikation och posttjänster, ska Portugal anta ytterligare åtgärder för att främja konkurrens och flexibilitet. |
| --- | --- |

d)

Inom energisektorn ska Portugal vidta åtgärder för att underlätta marknadstillträde, främja inrättandet av den iberiska gasmarknaden och se över stöd- och ersättningssystem för elproduktionen. För andra nätverksindustrier, särskilt transport, telekommunikation och posttjänster, ska Portugal anta ytterligare åtgärder för att främja konkurrens och flexibilitet.

| e) | Portugal ska snarast vidta åtgärder för att främja konkurrens och ekonomins anpassningsförmåga. Detta inbegriper avskaffandet av statens särskilda rättigheter i företag, en översyn av konkurrenslagstiftningen för att göra den effektivare, lättare etableringskrav och gränsöverskridande tillhandahållande i tjänstesektorer. |
| --- | --- |

e)

Portugal ska snarast vidta åtgärder för att främja konkurrens och ekonomins anpassningsförmåga. Detta inbegriper avskaffandet av statens särskilda rättigheter i företag, en översyn av konkurrenslagstiftningen för att göra den effektivare, lättare etableringskrav och gränsöverskridande tillhandahållande i tjänstesektorer.

| f) | Portugal ska förbättra metoder och regler för offentlig upphandling och därmed bidra till ett mer konkurrensinriktat företagsklimat och ökad effektivitet i de offentliga utgifterna. |
| --- | --- |

f)

Portugal ska förbättra metoder och regler för offentlig upphandling och därmed bidra till ett mer konkurrensinriktat företagsklimat och ökad effektivitet i de offentliga utgifterna.

6.   Portugal ska vidta följande åtgärder under 2012, i linje med specifikationerna i samförståndsmemorandumet:

| a) | Budgeten för 2012 ska innehålla en budgetneutral omkalibrering av skattesystemet för att sänka arbetskostnaderna och öka konkurrenskraften. |
| --- | --- |

a)

Budgeten för 2012 ska innehålla en budgetneutral omkalibrering av skattesystemet för att sänka arbetskostnaderna och öka konkurrenskraften.

| b) | Budgeten för 2012 ska inbegripa åtgärder för finanspolitisk konsolidering på minst 5,1 miljarder EUR och syfta till att minska det offentliga underskottet inom den tidsperiod som avses i artikel 3.3. |
| --- | --- |

b)

Budgeten för 2012 ska inbegripa åtgärder för finanspolitisk konsolidering på minst 5,1 miljarder EUR och syfta till att minska det offentliga underskottet inom den tidsperiod som avses i artikel 3.3.

| c) | Budgeten ska föreskriva en minskning av utgifterna 2012 på minst 3,5 miljarder EUR och en omfattande omorganisation av den centrala förvaltningen genom att eliminera dubbla förfaranden och annan ineffektivitet; nedskärningar inom utbildning och hälsa, lägre överföringar till regionala och lokala myndigheter, färre offentliganställda; anpassningar av pensioner; sänkningar av kapitalutgifter och i övriga utgifter som anges i programmet. |
| --- | --- |

c)

Budgeten ska föreskriva en minskning av utgifterna 2012 på minst 3,5 miljarder EUR och en omfattande omorganisation av den centrala förvaltningen genom att eliminera dubbla förfaranden och annan ineffektivitet; nedskärningar inom utbildning och hälsa, lägre överföringar till regionala och lokala myndigheter, färre offentliganställda; anpassningar av pensioner; sänkningar av kapitalutgifter och i övriga utgifter som anges i programmet.

| d) | På inkomstsidan ska budgeten innefatta intäktsåtgärder till ett sammanlagt belopp på cirka 1,5 miljarder EUR på helårsbasis, bland annat följande: En breddning av skattebasen för inkomstskatten och bolagsskatten genom färre skatteavdrag och särskilda system. Säkerställa konvergens av de inkomstskatteavdrag som tillämpas på pensioner och arbetsinkomst. Förändringar av fastighetsbeskattningen genom att avsevärt minska antalet undantag. Bredda mervärdesskattebasen genom att minska undantagen och omgruppera förteckningarna över varor och tjänster som omfattas av reducerade, medelhöga och högre skattesatser. Höjda punktskatter. Dessa åtgärder ska kompletteras med åtgärder för att motverka skatteflykt, bedrägerier och odeklarerat arbete. |
| --- | --- |

d)

På inkomstsidan ska budgeten innefatta intäktsåtgärder till ett sammanlagt belopp på cirka 1,5 miljarder EUR på helårsbasis, bland annat följande: En breddning av skattebasen för inkomstskatten och bolagsskatten genom färre skatteavdrag och särskilda system. Säkerställa konvergens av de inkomstskatteavdrag som tillämpas på pensioner och arbetsinkomst. Förändringar av fastighetsbeskattningen genom att avsevärt minska antalet undantag. Bredda mervärdesskattebasen genom att minska undantagen och omgruppera förteckningarna över varor och tjänster som omfattas av reducerade, medelhöga och högre skattesatser. Höjda punktskatter. Dessa åtgärder ska kompletteras med åtgärder för att motverka skatteflykt, bedrägerier och odeklarerat arbete.

| e) | Portugal ska inrätta en stärkt rättslig och institutionell ram för att bedöma finanspolitiska risker innan ett avtal om offentligt-privat partnerskap ingås. Portugal ska även anta en lag som reglerar inrättandet och driften av statsägda företag på central, regional och lokal nivå. Portugal ska inte ingå några nya avtal om offentlig-privata partnerskap eller grunda statsägda företag förrän översynen och den nya rättsliga strukturen är på plats. |
| --- | --- |

e)

Portugal ska inrätta en stärkt rättslig och institutionell ram för att bedöma finanspolitiska risker innan ett avtal om offentligt-privat partnerskap ingås. Portugal ska även anta en lag som reglerar inrättandet och driften av statsägda företag på central, regional och lokal nivå. Portugal ska inte ingå några nya avtal om offentlig-privata partnerskap eller grunda statsägda företag förrän översynen och den nya rättsliga strukturen är på plats.

| f) | Den lokala förvaltningen i Portugal består för närvarande av 308 kommuner och 4 259 församlingar. Portugal ska utarbeta en konsolideringsplan för att omorganisera och väsentligt minska antalet sådana enheter. Dessa förändringar kommer att träda i kraft i början av nästa lokalvalscykel. |
| --- | --- |

f)

Den lokala förvaltningen i Portugal består för närvarande av 308 kommuner och 4 259 församlingar. Portugal ska utarbeta en konsolideringsplan för att omorganisera och väsentligt minska antalet sådana enheter. Dessa förändringar kommer att träda i kraft i början av nästa lokalvalscykel.

| g) | Portugal ska modernisera skatteförvaltningen genom att inrätta en enda enhet, minska antalet kommunala skattekontor och ta itu med återstående flaskhalsar i systemet för skatteöverklaganden. |
| --- | --- |

g)

Portugal ska modernisera skatteförvaltningen genom att inrätta en enda enhet, minska antalet kommunala skattekontor och ta itu med återstående flaskhalsar i systemet för skatteöverklaganden.

| h) | Portugal ska införa lagstiftning för att reformera arbetslöshetsförsäkringen, däribland en minskning av den maximala varaktigheten för arbetslöshetsersättning till 18 månader, ett tak för arbetslöshetsersättning till 2,5 gånger det sociala stödindexet, minskande ersättningar under arbetslöshetsperioden, en minskning av den kortaste intjänandeperioden och en utvidgning så att vissa kategorier av egenföretagare omfattas. Aktiva arbetsmarknadsåtgärder ska stärkas efter en översyn av nuvarande praxis och en överenskommen handlingsplan. |
| --- | --- |

h)

Portugal ska införa lagstiftning för att reformera arbetslöshetsförsäkringen, däribland en minskning av den maximala varaktigheten för arbetslöshetsersättning till 18 månader, ett tak för arbetslöshetsersättning till 2,5 gånger det sociala stödindexet, minskande ersättningar under arbetslöshetsperioden, en minskning av den kortaste intjänandeperioden och en utvidgning så att vissa kategorier av egenföretagare omfattas. Aktiva arbetsmarknadsåtgärder ska stärkas efter en översyn av nuvarande praxis och en överenskommen handlingsplan.

| i) | Systemet för avgångsvederlag ska bringas i överensstämmelse med praxis i andra EU-medlemsstater på grundval av specifikationen i samförståndsmemorandumet. |
| --- | --- |

i)

Systemet för avgångsvederlag ska bringas i överensstämmelse med praxis i andra EU-medlemsstater på grundval av specifikationen i samförståndsmemorandumet.

| j) | Reglerna om övertidsersättning ska lättas och flexiblare arbetstidsarrangemang införas i linje med samförståndsmemorandumet. |
| --- | --- |

j)

Reglerna om övertidsersättning ska lättas och flexiblare arbetstidsarrangemang införas i linje med samförståndsmemorandumet.

| k) | Portugal ska främja en löneutveckling i linje med målen om att främja jobbskapandet och stärka företagens konkurrenskraft i syfte att korrigera makroekonomiska obalanser. Ökningar av minimilönerna kommer endast att äga rum om de är motiverade mot bakgrund av den ekonomiska utvecklingen och arbetsmarknadsutvecklingen. Åtgärder ska vidtas för att åtgärda svagheter i de nuvarande systemen för löneförhandlingar, inklusive lagstiftning för att omdefiniera kriterierna och formerna för en utvidgning av kollektivavtalen och för att underlätta avtal på företagsnivå. |
| --- | --- |

k)

Portugal ska främja en löneutveckling i linje med målen om att främja jobbskapandet och stärka företagens konkurrenskraft i syfte att korrigera makroekonomiska obalanser. Ökningar av minimilönerna kommer endast att äga rum om de är motiverade mot bakgrund av den ekonomiska utvecklingen och arbetsmarknadsutvecklingen. Åtgärder ska vidtas för att åtgärda svagheter i de nuvarande systemen för löneförhandlingar, inklusive lagstiftning för att omdefiniera kriterierna och formerna för en utvidgning av kollektivavtalen och för att underlätta avtal på företagsnivå.

| l) | En handlingsplan ska utarbetas för att förbättra kvaliteten av sekundärutbildning och yrkesutbildning. |
| --- | --- |

l)

En handlingsplan ska utarbetas för att förbättra kvaliteten av sekundärutbildning och yrkesutbildning.

| m) | Rättsväsendets funktion ska förbättras genom genomförande av de åtgärder som föreslås inom den rättsliga reformplanen samt genom arbete med och översyn av oavgjorda ärenden för att komma tillrätta med domstolarnas eftersläpning och främja alternativ tvistlösning. |
| --- | --- |

m)

Rättsväsendets funktion ska förbättras genom genomförande av de åtgärder som föreslås inom den rättsliga reformplanen samt genom arbete med och översyn av oavgjorda ärenden för att komma tillrätta med domstolarnas eftersläpning och främja alternativ tvistlösning.

| n) | Konkurrensreglerna ska förbättras genom att stärka de nationella tillsynsmyndigheternas oberoende och resurser. Professionella tjänster ska liberaliseras genom att man förbättrar reglerna om yrkesmässiga kvalifikationer och genom att undanröja restriktioner för reglerade yrken. |
| --- | --- |

n)

Konkurrensreglerna ska förbättras genom att stärka de nationella tillsynsmyndigheternas oberoende och resurser. Professionella tjänster ska liberaliseras genom att man förbättrar reglerna om yrkesmässiga kvalifikationer och genom att undanröja restriktioner för reglerade yrken.

| o) | Reglerade tariffer på detaljistmarknaderna för el och gas ska avskaffas. |
| --- | --- |

o)

Reglerade tariffer på detaljistmarknaderna för el och gas ska avskaffas.

7.   Portugal ska vidta följande åtgärder under 2013, i linje med specifikationerna i samförståndsmemorandumet:

| a) | Budgeten för 2013 ska innehålla finanspolitiska konsolideringsåtgärder på minst 3,2 miljarder EUR i syfte att minska underskottet i de offentliga finanserna inom den tidsram som anges i artikel 3.3. Särskilt på utgiftssidan ska budgeten föreskriva en minskning av utgifterna under 2013 på minst 2,5 miljarder EUR, bland annat genom att minska utgifterna inom den centrala förvaltningen, utbildning, hälsa och överföringar till de lokala och regionala myndigheterna; minska antalet offentliganställda och sänka de statliga företagens kostnader. |
| --- | --- |

a)

Budgeten för 2013 ska innehålla finanspolitiska konsolideringsåtgärder på minst 3,2 miljarder EUR i syfte att minska underskottet i de offentliga finanserna inom den tidsram som anges i artikel 3.3. Särskilt på utgiftssidan ska budgeten föreskriva en minskning av utgifterna under 2013 på minst 2,5 miljarder EUR, bland annat genom att minska utgifterna inom den centrala förvaltningen, utbildning, hälsa och överföringar till de lokala och regionala myndigheterna; minska antalet offentliganställda och sänka de statliga företagens kostnader.

| b) | Budgeten ska innehålla intäktsåtgärder, däribland särskilt en breddning av skattebasen för inkomstskatt och bolagsskatt, högre punktskatter och förändringar av fastighetsbeskattningen som ger nästan 0,8 miljarder EUR i ytterligare intäkter. Portugal ska förbättra företagsklimatet genom att minska de administrativa bördorna tack vare en utvidgning av förenklingsreformer till alla ekonomiska sektorer (en enda kontaktpunkt och former för hantering av projekt utan förhandstillstånd) och genom att förbättra små och medelstora företags lånemöjligheter bland annat i och med genomförandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/7/EU av den 16 februari 2011 om bekämpande av sena betalningar vid handelstransaktioner (2). |
| --- | --- |

b)

Budgeten ska innehålla intäktsåtgärder, däribland särskilt en breddning av skattebasen för inkomstskatt och bolagsskatt, högre punktskatter och förändringar av fastighetsbeskattningen som ger nästan 0,8 miljarder EUR i ytterligare intäkter. Portugal ska förbättra företagsklimatet genom att minska de administrativa bördorna tack vare en utvidgning av förenklingsreformer till alla ekonomiska sektorer (en enda kontaktpunkt och former för hantering av projekt utan förhandstillstånd) och genom att förbättra små och medelstora företags lånemöjligheter bland annat i och med genomförandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/7/EU av den 16 februari 2011 om bekämpande av sena betalningar vid handelstransaktioner (2).

| c) | Portugal ska slutföra domstolarnas oavgjorda ärenden. |
| --- | --- |

c)

Portugal ska slutföra domstolarnas oavgjorda ärenden.

8.   I syfte att återställa förtroendet inom finanssektorn ska Portugal på lämpligt sätt rekapitalisera, snabbt minska lånen inom banksystemet och avsluta ärendet med Banco Português de Negócios. I det avseendet ska Portugal utveckla och komma överens med kommissionen, ECB och IMF om en strategi för portugisiska bankgruppers framtida struktur och funktion så att den finansiella stabiliteten bibehålls. Portugal ska i överensstämmelse med exakta tidsfrister som för åren 2011–2014 som anges i samförståndsmemorandumet framför allt

| a) | ändra lagstiftningen för att förenkla utfärdandet av bankobligationer garanterade av staten till ett lämpligt belopp i enlighet med samförståndsmemorandumet, |
| --- | --- |

a)

ändra lagstiftningen för att förenkla utfärdandet av bankobligationer garanterade av staten till ett lämpligt belopp i enlighet med samförståndsmemorandumet,

| b) | senast i slutet av maj 2011 anta nödvändiga regleringskrav angående ökningar av täckningskvoten för kärnprimärkapital (core tier 1) till 9 % senast i slutet av 2011 och 10 % senast i slutet av 2012 (vilket därefter bibehålls), |
| --- | --- |

b)

senast i slutet av maj 2011 anta nödvändiga regleringskrav angående ökningar av täckningskvoten för kärnprimärkapital (core tier 1) till 9 % senast i slutet av 2011 och 10 % senast i slutet av 2012 (vilket därefter bibehålls),

| c) | säkerställa att banker vid utgången av juni 2011 utformar institutionsspecifika finansieringsplaner på medellång sikt för att skapa en stabil marknadsbaserad finansieringsposition i linje med periodiska mål för skuldsättningsgrad som fastställts av Portugals centralbank och ECB. Framkomligheten för dessa finansieringsplaner och deras betydelse för skuldsättningsgraden kommer kvartalsvis att granskas av Portugals centralbank och ECB, i samråd med kommissionen och IMF. |
| --- | --- |

c)

säkerställa att banker vid utgången av juni 2011 utformar institutionsspecifika finansieringsplaner på medellång sikt för att skapa en stabil marknadsbaserad finansieringsposition i linje med periodiska mål för skuldsättningsgrad som fastställts av Portugals centralbank och ECB. Framkomligheten för dessa finansieringsplaner och deras betydelse för skuldsättningsgraden kommer kvartalsvis att granskas av Portugals centralbank och ECB, i samråd med kommissionen och IMF.

| d) | ange tydliga periodiska mål för bankernas skuldsättningsgrad och intensifiera översynen av reglerna om solvens och låneminskningar under 2011, |
| --- | --- |

d)

ange tydliga periodiska mål för bankernas skuldsättningsgrad och intensifiera översynen av reglerna om solvens och låneminskningar under 2011,

| e) | se till att den statsägda Caixa Geral de Depósitos effektiviseras för att efter behov öka kapitalbasen för kärnverksamheten inom banktjänster och inleda en process för att snabbare kunna sälja Banco Português de Negócios; Portugal ska därför lägga fram en ny plan för kommissionens godkännande enligt kontrollreglerna för statligt stöd, |
| --- | --- |

e)

se till att den statsägda Caixa Geral de Depósitos effektiviseras för att efter behov öka kapitalbasen för kärnverksamheten inom banktjänster och inleda en process för att snabbare kunna sälja Banco Português de Negócios; Portugal ska därför lägga fram en ny plan för kommissionens godkännande enligt kontrollreglerna för statligt stöd,

| f) | senast i slutet av 2011 ändra lagstiftningen om rekonstruktion och avveckling av banker och företag samt om fonden för insättningsgarantier och garantifonden för institutioner för ömsesidiga jordbrukskrediter i syfte att skydda insättarna och underlätta omstruktureringen. Dessa fonder bör särskilt bevara förmågan att finansiera avvecklingen av krisdrabbade kreditinstitutioner, men inte att rekapitalisera dem. Denna finansiering ska inte överskrida det insättningsgarantibelopp som skulle ha utbetalats vid en likvidation och endast vara tillåten om den inte inverkar menligt på dessa fonders förmåga att fullgöra sin huvuduppgift, |
| --- | --- |

f)

senast i slutet av 2011 ändra lagstiftningen om rekonstruktion och avveckling av banker och företag samt om fonden för insättningsgarantier och garantifonden för institutioner för ömsesidiga jordbrukskrediter i syfte att skydda insättarna och underlätta omstruktureringen. Dessa fonder bör särskilt bevara förmågan att finansiera avvecklingen av krisdrabbade kreditinstitutioner, men inte att rekapitalisera dem. Denna finansiering ska inte överskrida det insättningsgarantibelopp som skulle ha utbetalats vid en likvidation och endast vara tillåten om den inte inverkar menligt på dessa fonders förmåga att fullgöra sin huvuduppgift,

| g) | senast i slutet av november 2011 ändra lagstiftningen om insolvens så att garanterade insättare och/eller fonder (direkt eller genom subrogation) kommer att ges förtur framför oskyddade fodringsägare i kreditinstitutionens konkursbo och att effektiv räddning av livsdugliga företag stöds bättre, |
| --- | --- |

g)

senast i slutet av november 2011 ändra lagstiftningen om insolvens så att garanterade insättare och/eller fonder (direkt eller genom subrogation) kommer att ges förtur framför oskyddade fodringsägare i kreditinstitutionens konkursbo och att effektiv räddning av livsdugliga företag stöds bättre,

| h) | åta sig att uppmuntra privata investerare att frivilligt bibehålla sina samlade exponeringar. |
| --- | --- |

h)

åta sig att uppmuntra privata investerare att frivilligt bibehålla sina samlade exponeringar.

9.   För att säkerställa ett smidigt uppfyllande av programmets villkor och bidra till att korrigera obalanser på ett hållbart sätt, ska kommissionen bidra med fortsatt vägledning och rådgivning om finanspolitiska reformer, reformer av finansmarknaden och strukturreformer. Inom ramen för det bistånd som ges till Portugal ska kommissionen, tillsammans med IMF och i samarbete med ECB, regelbundet utvärdera effektiviteten och de överenskomna åtgärdernas ekonomiska och sociala konsekvenser, och ska rekommendera nödvändiga korrigeringar för att öka tillväxten och jobbskapandet, säkra den nödvändiga budgetkonsolideringen och minimera de negativa sociala effekterna, särskilt för Portugals mest sårbara samhällsmedlemmar.

Artikel 4

Portugal ska öppna ett särskilt konto hos Portugals centralbank för förvaltningen av det ekonomiska stödet från unionen.

Artikel 5

Detta beslut riktar sig till Republiken Portugal.

Artikel 6

Detta beslut ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 30 maj 2011.

På rådets vägnar

CSÉFALVAY Z.

Ordförande

---

(1)  EUT L 118, 12.5.2010, s. 1.

1

(2)  EUT L 48, 23.2.2011, s. 1.

2

---

| 17.6.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 159/93 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 159/93

---

RÅDETS GENOMFÖRANDEBESLUT 2011/345/GUSP

av den 16 juni 2011

om genomförande av beslut 2011/137/Gusp om restriktiva åtgärder med hänsyn till situationen i Libyen

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 31.2,

med beaktande av rådets beslut 2011/137/Gusp av den 28 februari 2011 om restriktiva åtgärder med hänsyn till situationen i Libyen (1), särskilt artikel 8.2, och

av följande skäl:

Mot bakgrund av utvecklingen i Libyen bör förteckningen över personer och enheter som är föremål för restriktiva åtgärder i bilaga IV till beslut 2011/137/Gusp ändras.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Uppgiften om den person som förtecknas i bilagan till detta beslut ska strykas från förteckningen i bilaga IV till beslut 2011/137/Gusp.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdad i Bryssel den 16 juni 2011.

På rådets vägnar

MARTONYI J.

Ordförande

---

(1)  EUT L 58, 3.3.2011, s. 53.

1

---

BILAGA

Person som avses i artikel 1

| 14. | ZARTI, Mustafa |
| --- | --- |

14.

ZARTI, Mustafa

---

| 17.6.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 159/95 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 159/95

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 20 juli 2010

om det statliga stöd C 33/09 (f.d. NN 57/09, CP 191/09) som Portugal har genomfört i form av en statlig garanti till BPP

[delgivet med nr K(2010) 4932]

(Endast den portugisiska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

(2011/346/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 108.2 första stycket,

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a,

efter att i enlighet med nämnda artiklar ha gett de direkt berörda tillfälle att yttra sig (1) och med beaktande av dessa synpunkter, och

av följande skäl:

| (1) | Detta beslut gäller statligt stöd som Portugal har beviljat i form av en statlig garanti till Banco Privado Português (nedan kallad BPP). |
| --- | --- |

(1)

Detta beslut gäller statligt stöd som Portugal har beviljat i form av en statlig garanti till Banco Privado Português (nedan kallad BPP).

1.   FÖRFARANDEFRÅGOR

| (2) | Den 13 mars 2009 antog kommissionen ett beslut (beslutet om undsättningsstöd) (2) om att godkänna en statlig garanti för ett lån på 450 miljoner euro som sex portugisiska banker beviljade BPP den 5 december 2008. Åtgärden godkändes för en period på sex månader på grundval av artikel 87.3 b i EG-fördraget (numera artikel 107.3 b i EUF-fördraget) på villkor att de portugisiska myndigheterna uppfyllde sitt åtagande om att lämna in en omstruktureringsplan inom ett halvår (dvs. senast den 5 juni 2009). |
| --- | --- |

(2)

Den 13 mars 2009 antog kommissionen ett beslut (beslutet om undsättningsstöd) (2) om att godkänna en statlig garanti för ett lån på 450 miljoner euro som sex portugisiska banker beviljade BPP den 5 december 2008. Åtgärden godkändes för en period på sex månader på grundval av artikel 87.3 b i EG-fördraget (numera artikel 107.3 b i EUF-fördraget) på villkor att de portugisiska myndigheterna uppfyllde sitt åtagande om att lämna in en omstruktureringsplan inom ett halvår (dvs. senast den 5 juni 2009).

| (3) | Den 15 juli 2009 uppmanade kommissionen de portugisiska myndigheterna att snarast lämna in omstruktureringsplanen för BPP. Eftersom den begärda planen inte överlämnades skickade kommissionen en påminnelse den 6 oktober 2009 i enlighet med artikel 5.2 i rådets förordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget (3). |
| --- | --- |

(3)

Den 15 juli 2009 uppmanade kommissionen de portugisiska myndigheterna att snarast lämna in omstruktureringsplanen för BPP. Eftersom den begärda planen inte överlämnades skickade kommissionen en påminnelse den 6 oktober 2009 i enlighet med artikel 5.2 i rådets förordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget (3).

| (4) | Den 10 november 2009 beslutade kommissionen att inleda ett formellt granskningsförfarande i fråga om det påstådda statliga stödet. I samma beslut utfärdade kommissionen ett föreläggande om att tillhandahålla uppgifter och begärde att Portugal skulle överlämna omstruktureringsplanen senast den 22 december 2009. |
| --- | --- |

(4)

Den 10 november 2009 beslutade kommissionen att inleda ett formellt granskningsförfarande i fråga om det påstådda statliga stödet. I samma beslut utfärdade kommissionen ett föreläggande om att tillhandahålla uppgifter och begärde att Portugal skulle överlämna omstruktureringsplanen senast den 22 december 2009.

| (5) | Kommissionens beslut om att inleda förfarandet offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning den 6 mars 2010 (4). Kommissionen uppmanade de direkt berörda att inkomma med synpunkter på stödordningen. Synpunkter lämnades in genom en skrivelse av den 6 april 2010 av en tredje part som ville vara anonym. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionens beslut om att inleda förfarandet offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning den 6 mars 2010 (4). Kommissionen uppmanade de direkt berörda att inkomma med synpunkter på stödordningen. Synpunkter lämnades in genom en skrivelse av den 6 april 2010 av en tredje part som ville vara anonym.

| (6) | Kommissionen begärde upplysningar från Portugal genom en skrivelse av den 12 mars 2010, som de portugisiska myndigheterna svarade på genom en skrivelse av den 13 april 2010, registrerad den 14 april 2010. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen begärde upplysningar från Portugal genom en skrivelse av den 12 mars 2010, som de portugisiska myndigheterna svarade på genom en skrivelse av den 13 april 2010, registrerad den 14 april 2010.

| (7) | Synpunkterna från de direkt berörda vidarebefordrades till Portugal genom en skrivelse av den 15 april 2010. Portugal besvarade dessa synpunkter genom en skrivelse av den 13 maj 2010, registrerad den 14 maj 2010. |
| --- | --- |

(7)

Synpunkterna från de direkt berörda vidarebefordrades till Portugal genom en skrivelse av den 15 april 2010. Portugal besvarade dessa synpunkter genom en skrivelse av den 13 maj 2010, registrerad den 14 maj 2010.

| (8) | Kommissionen begärde den 29 april 2010 ytterligare upplysningar, vilket Portugal lämnade genom en skrivelse den 13 maj 2010. Portugal lämnade ytterligare upplysningar den 15 och den 21 juni 2010. |
| --- | --- |

(8)

Kommissionen begärde den 29 april 2010 ytterligare upplysningar, vilket Portugal lämnade genom en skrivelse den 13 maj 2010. Portugal lämnade ytterligare upplysningar den 15 och den 21 juni 2010.

2.   STÖDMOTTAGAREN OCH ÅTGÄRDEN

2.1   Stödmottagaren

| (9) | BPP är ett finansinstitut med säte i Portugal. Institutet erbjuder tjänster till privatbankkunder, rådgivning till företag och tjänster som rör private equity. BPP har både privata och institutionella kunder, däribland fem jordbrukskreditbanker (caixas de crédito agrícola mútuo), en sparbank (caixa económica), flera pensionsfonder och försäkringsbolag. BPP är aktivt i Portugal och Spanien samt i mindre utsträckning i Brasilien och Sydafrika. |
| --- | --- |

(9)

BPP är ett finansinstitut med säte i Portugal. Institutet erbjuder tjänster till privatbankkunder, rådgivning till företag och tjänster som rör private equity. BPP har både privata och institutionella kunder, däribland fem jordbrukskreditbanker (caixas de crédito agrícola mútuo), en sparbank (caixa económica), flera pensionsfonder och försäkringsbolag. BPP är aktivt i Portugal och Spanien samt i mindre utsträckning i Brasilien och Sydafrika.

| (10) | BPP är inte börsnoterat, varför det inte går att fastställa aktiernas marknadsvärde. Den 30 juni 2008 uppgick de sammanlagda tillgångarna i BPP:s balansräkning till 2,9 miljarder euro, vilket motsvarar mindre än 1 procent av de totala tillgångarna i den portugisiska banksektorn. BPP ägs till 100 procent av koncernen Privado Holding SGPS (sociedade gestora de participações sociais) SA. Den 30 juni 2008 innehade tolv aktieägare majoriteten av andelarna i detta holdingföretag (51,5 procent). Under 2009 hade Privado Holding-koncernen 187 anställda, varav 148 arbetade för BPP. |
| --- | --- |

(10)

BPP är inte börsnoterat, varför det inte går att fastställa aktiernas marknadsvärde. Den 30 juni 2008 uppgick de sammanlagda tillgångarna i BPP:s balansräkning till 2,9 miljarder euro, vilket motsvarar mindre än 1 procent av de totala tillgångarna i den portugisiska banksektorn. BPP ägs till 100 procent av koncernen Privado Holding SGPS (sociedade gestora de participações sociais) SA. Den 30 juni 2008 innehade tolv aktieägare majoriteten av andelarna i detta holdingföretag (51,5 procent). Under 2009 hade Privado Holding-koncernen 187 anställda, varav 148 arbetade för BPP.

2.2   Bankens ekonomiska svårigheter

| (11) | Enligt de portugisiska myndigheterna hamnade BPP i svårigheter på grund av det försämrade globala ekonomiska läget, vilket avsevärt försämrade bankens möjlighet att klara sin likviditet. |
| --- | --- |

(11)

Enligt de portugisiska myndigheterna hamnade BPP i svårigheter på grund av det försämrade globala ekonomiska läget, vilket avsevärt försämrade bankens möjlighet att klara sin likviditet.

| (12) | Den 24 november 2008 meddelade BPP Banco de Portugal (Portugals centralbank) att man riskerade att inte kunna fullgöra sina betalningsskyldigheter. BPP fick sedan tillstånd att skjuta upp samtliga sina betalningar från och med den 1 december 2008. |
| --- | --- |

(12)

Den 24 november 2008 meddelade BPP Banco de Portugal (Portugals centralbank) att man riskerade att inte kunna fullgöra sina betalningsskyldigheter. BPP fick sedan tillstånd att skjuta upp samtliga sina betalningar från och med den 1 december 2008.

| (13) | Den 5 december 2008 fick BPP ett lån på 450 miljoner euro med en statlig garanti, på de villkor som anges nedan. Lånet och garantin täckte endast BPP:s skulder enligt balansräkningen den 24 november 2008, och lånet skulle endast användas för att ersätta insättare och andra långivare och inte för att täcka skulder hos andra enheter i koncernen. |
| --- | --- |

(13)

Den 5 december 2008 fick BPP ett lån på 450 miljoner euro med en statlig garanti, på de villkor som anges nedan. Lånet och garantin täckte endast BPP:s skulder enligt balansräkningen den 24 november 2008, och lånet skulle endast användas för att ersätta insättare och andra långivare och inte för att täcka skulder hos andra enheter i koncernen.

2.3   Undsättningsstödet

| (14) | Den 5 december 2008 undertecknade BPP ett avtal om ett lån (låneavtalet) på 450 miljoner euro med sex stora portugisiska banker (Banco Comercial Português, SA, Caixa Geral de Depósitos, SA, Banco Espírito Santo, SA, Banco BPI, SA, Banco Santander Totta, SA, Caixa Central – Caixa Central de Crédito Agricola Mútuo CRL) (banksyndikatet). Lånet omfattades av en statlig garanti. Lånet hade en löptid på sex månader, kunde förlängas upp till två år och hade en ränta på Euribor + 100 räntepunkter. Ersättningen för lånet fastställdes utifrån de långivande bankernas finansieringskostnader när transaktionen gjordes. |
| --- | --- |

(14)

Den 5 december 2008 undertecknade BPP ett avtal om ett lån (låneavtalet) på 450 miljoner euro med sex stora portugisiska banker (Banco Comercial Português, SA, Caixa Geral de Depósitos, SA, Banco Espírito Santo, SA, Banco BPI, SA, Banco Santander Totta, SA, Caixa Central – Caixa Central de Crédito Agricola Mútuo CRL) (banksyndikatet). Lånet omfattades av en statlig garanti. Lånet hade en löptid på sex månader, kunde förlängas upp till två år och hade en ränta på Euribor + 100 räntepunkter. Ersättningen för lånet fastställdes utifrån de långivande bankernas finansieringskostnader när transaktionen gjordes.

| (15) | Enligt de portugisiska myndigheterna var ingen långivare villig att bevilja ett lån till BPP till rimlig ränta utan statlig garanti, med tanke på bankens svåra ekonomiska situation. Den statliga garantin för lånet beviljades i enlighet med lag nr 112/97, dvs. utanför den portugisiska garantiordning (lag nr 60-A/2008) som godkändes av kommissionen den 29 oktober 2008 (5). De portugisiska myndigheterna hävdade framför allt att den allmänna garantiordningen, som är begränsad till solventa banker, inte skulle vara en lämplig ram för det statliga ingripandet till stöd för BPP, på grund av bankens allt svårare ekonomiska situation och de särskilda riskerna med denna insats. |
| --- | --- |

(15)

Enligt de portugisiska myndigheterna var ingen långivare villig att bevilja ett lån till BPP till rimlig ränta utan statlig garanti, med tanke på bankens svåra ekonomiska situation. Den statliga garantin för lånet beviljades i enlighet med lag nr 112/97, dvs. utanför den portugisiska garantiordning (lag nr 60-A/2008) som godkändes av kommissionen den 29 oktober 2008 (5). De portugisiska myndigheterna hävdade framför allt att den allmänna garantiordningen, som är begränsad till solventa banker, inte skulle vara en lämplig ram för det statliga ingripandet till stöd för BPP, på grund av bankens allt svårare ekonomiska situation och de särskilda riskerna med denna insats.

| (16) | Ersättningen för den statliga garantin fastställdes till 20 räntepunkter med hänsyn till den säkerhet som BPP ställde. |
| --- | --- |

(16)

Ersättningen för den statliga garantin fastställdes till 20 räntepunkter med hänsyn till den säkerhet som BPP ställde.

| (17) | Säkerheten består av i) förstahandsrätt till inlösen av flera tillgångar, enligt vad som anges i ett avtal mellan Portugal, BPP och Banco de Portugal, och ii) en inteckning med bästa förmånsrätt av fast egendom som ägs av BPP. De portugisiska myndigheterna uppskattade värdet av denna säkerhet till ungefär 672 miljoner euro när låneavtalet och garantiavtalet undertecknades (6). Säkerheten regleras genom ett avtal som undertecknats av finansministeriet, BPP och säkerhetsförvaltare för finansministeriets räkning. Enligt de portugisiska myndigheterna har den portugisiska staten enligt nationell lagstiftning privilegierad och bästa förmånsrätt till säkerheten. |
| --- | --- |

(17)

Säkerheten består av i) förstahandsrätt till inlösen av flera tillgångar, enligt vad som anges i ett avtal mellan Portugal, BPP och Banco de Portugal, och ii) en inteckning med bästa förmånsrätt av fast egendom som ägs av BPP. De portugisiska myndigheterna uppskattade värdet av denna säkerhet till ungefär 672 miljoner euro när låneavtalet och garantiavtalet undertecknades (6). Säkerheten regleras genom ett avtal som undertecknats av finansministeriet, BPP och säkerhetsförvaltare för finansministeriets räkning. Enligt de portugisiska myndigheterna har den portugisiska staten enligt nationell lagstiftning privilegierad och bästa förmånsrätt till säkerheten.

| (18) | BPP åtog sig att inte sälja eller använda sina nuvarande eller framtida tillgångar som säkerhet under den tidsperiod som lånet omfattas av den statliga garantin. |
| --- | --- |

(18)

BPP åtog sig att inte sälja eller använda sina nuvarande eller framtida tillgångar som säkerhet under den tidsperiod som lånet omfattas av den statliga garantin.

| (19) | I samband med kommissionens granskning av undsättningsstödet åtog sig Portugal att tillhandahålla en omstruktureringsplan för BPP inom sex månader efter statens ingripande (dvs. senast den 5 juni 2009). |
| --- | --- |

(19)

I samband med kommissionens granskning av undsättningsstödet åtog sig Portugal att tillhandahålla en omstruktureringsplan för BPP inom sex månader efter statens ingripande (dvs. senast den 5 juni 2009).

| (20) | I sitt beslut av den 13 mars 2009 godkände kommissionen åtgärden för en period på sex månader från och med att den statliga garantin hade beviljats, dvs. till och med den 5 juni 2009. Kommissionen ansåg också att det var nödvändigt att en omstruktureringsplan lämnades in senast den 5 juni 2009 med hänsyn till den ovanligt låga ersättningsnivån. |
| --- | --- |

(20)

I sitt beslut av den 13 mars 2009 godkände kommissionen åtgärden för en period på sex månader från och med att den statliga garantin hade beviljats, dvs. till och med den 5 juni 2009. Kommissionen ansåg också att det var nödvändigt att en omstruktureringsplan lämnades in senast den 5 juni 2009 med hänsyn till den ovanligt låga ersättningsnivån.

| (21) | För att kunna förlänga garantin efter den första perioden på sex månader åtog sig de portugisiska myndigheterna att göra en särskild anmälan till kommissionen. |
| --- | --- |

(21)

För att kunna förlänga garantin efter den första perioden på sex månader åtog sig de portugisiska myndigheterna att göra en särskild anmälan till kommissionen.

| (22) | Portugal har inte uppfyllt de ovannämnda åtagandena. |
| --- | --- |

(22)

Portugal har inte uppfyllt de ovannämnda åtagandena.

2.4   Förlängning av undsättningsstödet

| (23) | Genom ett e-brev av den 23 juni 2009 upplyste Portugal kommissionen om att de hade beslutat att förlänga den statliga garantin med ytterligare sex månader (Despacho nr 13364-A/2009 från finansministeriet den 5 juni 2009). Portugal hade dock varken anmält förlängningen eller ansökt om godkännande av kommissionen. |
| --- | --- |

(23)

Genom ett e-brev av den 23 juni 2009 upplyste Portugal kommissionen om att de hade beslutat att förlänga den statliga garantin med ytterligare sex månader (Despacho nr 13364-A/2009 från finansministeriet den 5 juni 2009). Portugal hade dock varken anmält förlängningen eller ansökt om godkännande av kommissionen.

| (24) | Eftersom kommissionen endast hade beslutat om att godkänna stödet fram till den 5 juni 2009 blev undsättningsstödet olagligt den 6 juni 2009. |
| --- | --- |

(24)

Eftersom kommissionen endast hade beslutat om att godkänna stödet fram till den 5 juni 2009 blev undsättningsstödet olagligt den 6 juni 2009.

| (25) | BPP överlämnade en omstruktureringsplan till Banco de Portugal den 24 april 2009. |
| --- | --- |

(25)

BPP överlämnade en omstruktureringsplan till Banco de Portugal den 24 april 2009.

| (26) | Genom en skrivelse av den 5 juni 2009 förklarade de portugisiska myndigheterna för kommissionen att inlämningen av omstruktureringsplanen för BPP hade försenats på grund av att den återhämtnings- och omstruktureringsplan som BPP hade föreslagit inte hade godkänts av Banco de Portugal. |
| --- | --- |

(26)

Genom en skrivelse av den 5 juni 2009 förklarade de portugisiska myndigheterna för kommissionen att inlämningen av omstruktureringsplanen för BPP hade försenats på grund av att den återhämtnings- och omstruktureringsplan som BPP hade föreslagit inte hade godkänts av Banco de Portugal.

| (27) | Den 9 juni 2009 offentliggjorde ministeriet för ekonomi och offentlig förvaltning ett dokument med titeln ”Esclarecimento do Ministério das Finanças e da Administração Pública – Decisão relativa ao Banco Privado Português” (”Förklaringar från ministeriet för ekonomi och offentlig förvaltning – beslut om Banco Privado Português”) (nedan kallat dokumentet av den 9 juni 2009), där det angavs att den återhämtnings- och omstruktureringsplan som BPP överlämnade till Banco de Portugal den 24 april 2009 bl.a. innehöll förslag på en rekapitaliseringsåtgärd med ett statligt bidrag på 150-200 miljoner euro i vanliga aktier, preferensaktier och kompletterande obligationer utan utdelning. Denna plan godkändes inte eftersom man ansåg att den ”inte följer rekapitaliseringsbestämmelserna i lag nr 63-A/2008 och inte heller EU:s riktlinjer i frågan, som syftar till att garantera efterlevnaden av EU:s konkurrensregler, eftersom det förekommer statligt stöd i detta ärende”. |
| --- | --- |

(27)

Den 9 juni 2009 offentliggjorde ministeriet för ekonomi och offentlig förvaltning ett dokument med titeln ”Esclarecimento do Ministério das Finanças e da Administração Pública – Decisão relativa ao Banco Privado Português” (”Förklaringar från ministeriet för ekonomi och offentlig förvaltning – beslut om Banco Privado Português”) (nedan kallat dokumentet av den 9 juni 2009), där det angavs att den återhämtnings- och omstruktureringsplan som BPP överlämnade till Banco de Portugal den 24 april 2009 bl.a. innehöll förslag på en rekapitaliseringsåtgärd med ett statligt bidrag på 150-200 miljoner euro i vanliga aktier, preferensaktier och kompletterande obligationer utan utdelning. Denna plan godkändes inte eftersom man ansåg att den ”inte följer rekapitaliseringsbestämmelserna i lag nr 63-A/2008 och inte heller EU:s riktlinjer i frågan, som syftar till att garantera efterlevnaden av EU:s konkurrensregler, eftersom det förekommer statligt stöd i detta ärende”.

| (28) | I dokumentet av den 9 juni 2009 rapporterades också att ett stort antal av BPP:s kunder hade placerat sina besparingar för förvaltning av banken, som hade investerat dem i finansiella instrument som var utspridda över ett flertal mellanhandsföretag med offshore-verksamhet (instrument med absolut avkastning). Trots risken i dessa produkter hade BPP en fastställd avkastningsränta och hade garanterat allt kapital som dessa kunder hade investerat på förfallodagen. Tillsynsmyndigheterna informerades aldrig om denna avkastningsgaranti, och inte heller togs den upp och redovisades i bankens balansräkning. Genom att denna skuld doldes slapp bankens aktieägare skjuta till mer kapital för att uppfylla de gällande rättsliga och tillsynsmässiga kraven. Enligt dokumentet av den 9 juni 2009 avslöjade den utredning som gjordes av den portugisiska värdepappersmarknadskommissionen (Comissão do Mercado de Valores Mobiliários – CMVM) och av Banco de Portugal allvarliga oegentligheter som var liktydigt med kriminell verksamhet från BPP:s sida. |
| --- | --- |

(28)

I dokumentet av den 9 juni 2009 rapporterades också att ett stort antal av BPP:s kunder hade placerat sina besparingar för förvaltning av banken, som hade investerat dem i finansiella instrument som var utspridda över ett flertal mellanhandsföretag med offshore-verksamhet (instrument med absolut avkastning). Trots risken i dessa produkter hade BPP en fastställd avkastningsränta och hade garanterat allt kapital som dessa kunder hade investerat på förfallodagen. Tillsynsmyndigheterna informerades aldrig om denna avkastningsgaranti, och inte heller togs den upp och redovisades i bankens balansräkning. Genom att denna skuld doldes slapp bankens aktieägare skjuta till mer kapital för att uppfylla de gällande rättsliga och tillsynsmässiga kraven. Enligt dokumentet av den 9 juni 2009 avslöjade den utredning som gjordes av den portugisiska värdepappersmarknadskommissionen (Comissão do Mercado de Valores Mobiliários – CMVM) och av Banco de Portugal allvarliga oegentligheter som var liktydigt med kriminell verksamhet från BPP:s sida.

2.5   Läget för investeringsprodukterna med absolut avkastning

| (29) | I dokumentet av den 9 juni 2009 konstaterade de portugisiska myndigheterna också att de tillsammans med tillsynsmyndigheterna försökte hitta en lösning för att minimera förlusterna för de av BPP:s kunder som hade investerat i absoluta avkastningsinstrument och vars investeringar var hotade. Den lösning som staten föreslår skulle bland annat innebära 1. att ett nytt finansiellt instrument inrättades som motsvarade den nuvarande indirekta portföljen med direktavkastning och som skulle ersätta investerarnas nuvarande positioner, samt 2. att det finansiella instrumentet skulle utfärdas och förvaltas av en enhet som var oberoende av BPP och som ägdes och leddes av nationella bankinstitut. |
| --- | --- |

(29)

I dokumentet av den 9 juni 2009 konstaterade de portugisiska myndigheterna också att de tillsammans med tillsynsmyndigheterna försökte hitta en lösning för att minimera förlusterna för de av BPP:s kunder som hade investerat i absoluta avkastningsinstrument och vars investeringar var hotade. Den lösning som staten föreslår skulle bland annat innebära 1. att ett nytt finansiellt instrument inrättades som motsvarade den nuvarande indirekta portföljen med direktavkastning och som skulle ersätta investerarnas nuvarande positioner, samt 2. att det finansiella instrumentet skulle utfärdas och förvaltas av en enhet som var oberoende av BPP och som ägdes och leddes av nationella bankinstitut.

2.6   Det formella granskningsförfarandet och den andra förlängningen av undsättningsstödet

| (30) | Den 15 juli 2009 uppmanade kommissionen de portugisiska myndigheterna att snarast lämna in omstruktureringsplanen för BPP, även om den fortfarande var preliminär, och påminde om att undsättningsstödet hade varit olagligt sedan den 6 juni 2009. |
| --- | --- |

(30)

Den 15 juli 2009 uppmanade kommissionen de portugisiska myndigheterna att snarast lämna in omstruktureringsplanen för BPP, även om den fortfarande var preliminär, och påminde om att undsättningsstödet hade varit olagligt sedan den 6 juni 2009.

| (31) | Eftersom den begärda planen inte överlämnades skickade kommissionen en påminnelse i enlighet med artikel 5.2 i förordning (EG) nr 659/1999. |
| --- | --- |

(31)

Eftersom den begärda planen inte överlämnades skickade kommissionen en påminnelse i enlighet med artikel 5.2 i förordning (EG) nr 659/1999.

| (32) | Den 10 november 2009 beslutade kommissionen att inleda ett formellt granskningsförfarande i fråga om det påstådda statliga stödet. I samma beslut utfärdade kommissionen ett föreläggande om att tillhandahålla uppgifter och begärde att Portugal skulle överlämna omstruktureringsplanen senast den 22 december 2009. |
| --- | --- |

(32)

Den 10 november 2009 beslutade kommissionen att inleda ett formellt granskningsförfarande i fråga om det påstådda statliga stödet. I samma beslut utfärdade kommissionen ett föreläggande om att tillhandahålla uppgifter och begärde att Portugal skulle överlämna omstruktureringsplanen senast den 22 december 2009.

| (33) | Kommissionens beslut om att inleda förfarandet har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning
   (7). Kommissionen uppmanade de direkt berörda att inkomma med synpunkter på stödordningen. |
| --- | --- |

(33)

Kommissionens beslut om att inleda förfarandet har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning
   (7). Kommissionen uppmanade de direkt berörda att inkomma med synpunkter på stödordningen.

| (34) | Den 3 december 2009 informerade de portugisiska myndigheterna kommissionen om att den statliga garantin skulle förlängas ytterligare sex månader. Enligt de portugisiska myndigheterna var staten tvungen att förlänga garantin eftersom den lösning som var under övervägande skulle ha äventyrats om BPP lades ned omedelbart. Eftersom BPP uppenbarligen inte kunde betala tillbaka lånet gick de banker som hade beviljat lånet till BPP med på att förlänga det med ytterligare sex månader på samma villkor och utan ytterligare finansiering, under förutsättning att den motsvarande statliga garantin också förlängdes. |
| --- | --- |

(34)

Den 3 december 2009 informerade de portugisiska myndigheterna kommissionen om att den statliga garantin skulle förlängas ytterligare sex månader. Enligt de portugisiska myndigheterna var staten tvungen att förlänga garantin eftersom den lösning som var under övervägande skulle ha äventyrats om BPP lades ned omedelbart. Eftersom BPP uppenbarligen inte kunde betala tillbaka lånet gick de banker som hade beviljat lånet till BPP med på att förlänga det med ytterligare sex månader på samma villkor och utan ytterligare finansiering, under förutsättning att den motsvarande statliga garantin också förlängdes.

| (35) | Den 5 december 2009 informerade de portugisiska myndigheterna kommissionen om att den statliga garantin därför skulle förlängas ytterligare sex månader. Förlängningen anmäldes inte till kommissionen: de portugisiska myndigheterna informerade bara kommissionen om att lånegarantin skulle förlängas. |
| --- | --- |

(35)

Den 5 december 2009 informerade de portugisiska myndigheterna kommissionen om att den statliga garantin därför skulle förlängas ytterligare sex månader. Förlängningen anmäldes inte till kommissionen: de portugisiska myndigheterna informerade bara kommissionen om att lånegarantin skulle förlängas.

| (36) | Den 25 februari 2010 skickade de portugisiska myndigheterna en skrivelse till kommissionen och förklarade de faktorer som staten ansåg kunde ligga till grund för en lösning på de problem som BPP hade skapat för en stor andel av sina kunder, dvs. de som hade investerat i produkten med absolut avkastning. |
| --- | --- |

(36)

Den 25 februari 2010 skickade de portugisiska myndigheterna en skrivelse till kommissionen och förklarade de faktorer som staten ansåg kunde ligga till grund för en lösning på de problem som BPP hade skapat för en stor andel av sina kunder, dvs. de som hade investerat i produkten med absolut avkastning.

| (37) | I samma skrivelse informerade de portugisiska myndigheterna kommissionen om att staten den 11 december 2009 hade beslutat följande:






  i) | Att inrätta en sluten och icke-harmoniserad särskild investeringsfond (Fundo Especial de Investimento – FEI) som består av de resurser (tillgångar och skulder, brutto) som ingår i investeringsprodukten med absolut avkastning och som har följande egenskaper: a) Passiv förvaltning av den särskilda investeringsfonden. b) Teckning av aktier in natura. c) Fyra års löptid med möjlighet till förlängning på högst tio år genom ett beslut på bolagsstämman (1 aktie = 1 röst). d) Frivilligt medlemskap för kunderna. |
| --- | --- | --- |

(37)

I samma skrivelse informerade de portugisiska myndigheterna kommissionen om att staten den 11 december 2009 hade beslutat följande:

i)

Att inrätta en sluten och icke-harmoniserad särskild investeringsfond (Fundo Especial de Investimento – FEI) som består av de resurser (tillgångar och skulder, brutto) som ingår i investeringsprodukten med absolut avkastning och som har följande egenskaper: a) Passiv förvaltning av den särskilda investeringsfonden. b) Teckning av aktier in natura. c) Fyra års löptid med möjlighet till förlängning på högst tio år genom ett beslut på bolagsstämman (1 aktie = 1 röst). d) Frivilligt medlemskap för kunderna.

| ii) | Att förlänga den statliga lånegarantin på 450 miljoner euro tills den särskilda investeringsfonden hade inrättats. |
| --- | --- |

ii)

Att förlänga den statliga lånegarantin på 450 miljoner euro tills den särskilda investeringsfonden hade inrättats.

| iii) | Att aktivera insättningsgarantifonden (Fundo de Garantia de Depósitos – FGD), som garanterar fullständig återbetalning av värdet av varje insättares kontanta tillgodohavanden upp till 100 000 euro och systemet för kompensation till investerare (Sistema de Indemnização aos Investidores – SII), som garanterar en kompensation på högst 25 000 euro per investerare, på de villkor som fastställs i lagen och utan användning av statliga medel. |
| --- | --- |

iii)

Att aktivera insättningsgarantifonden (Fundo de Garantia de Depósitos – FGD), som garanterar fullständig återbetalning av värdet av varje insättares kontanta tillgodohavanden upp till 100 000 euro och systemet för kompensation till investerare (Sistema de Indemnização aos Investidores – SII), som garanterar en kompensation på högst 25 000 euro per investerare, på de villkor som fastställs i lagen och utan användning av statliga medel.

| iv) | Att bevilja ett försäkringsskydd på högst 250 000 euro för kunder som har gått med i den särskilda investeringsfonden, under förutsättning att de uppfyller villkoren för insättningsgarantifonden och systemet för kompensation till investerare. En eventuell negativ differens mellan kundens avkastning – i form av utbetalningar från insättningsgarantifonden och systemet för kompensation till investerare samt utbetalningar från den särskilda investeringsfonden – och investeringens nominella värde upp till högst 250 000 euro den 24 november 2008, försäkras alltså av staten. |
| --- | --- |

iv)

Att bevilja ett försäkringsskydd på högst 250 000 euro för kunder som har gått med i den särskilda investeringsfonden, under förutsättning att de uppfyller villkoren för insättningsgarantifonden och systemet för kompensation till investerare. En eventuell negativ differens mellan kundens avkastning – i form av utbetalningar från insättningsgarantifonden och systemet för kompensation till investerare samt utbetalningar från den särskilda investeringsfonden – och investeringens nominella värde upp till högst 250 000 euro den 24 november 2008, försäkras alltså av staten.

| (38) | Den portugisiska statens åtagande gentemot investerarna i den särskilda investeringsfonden, som följer av Portugals rättssystem, kommer först att börja tillämpas från och med den dag fonden utsläcks, dvs. fyra år efter dess inrättande – den 30 mars 2014 (8). |
| --- | --- |

(38)

Den portugisiska statens åtagande gentemot investerarna i den särskilda investeringsfonden, som följer av Portugals rättssystem, kommer först att börja tillämpas från och med den dag fonden utsläcks, dvs. fyra år efter dess inrättande – den 30 mars 2014 (8).

| (39) | Den 1 februari 2010 gav den portugisiska värdepappersmarknadskommissionen (CMVM) tillstånd för inrättandet av den särskilda investeringsfonden enligt beskrivningen ovan, med Privado Fundos – Sociedade Gestora de Fundos de Investimento, SA som ansvarig för fondens förvaltning och med Banif – Banco de Investimento, SA som fondens depåhållare. |
| --- | --- |

(39)

Den 1 februari 2010 gav den portugisiska värdepappersmarknadskommissionen (CMVM) tillstånd för inrättandet av den särskilda investeringsfonden enligt beskrivningen ovan, med Privado Fundos – Sociedade Gestora de Fundos de Investimento, SA som ansvarig för fondens förvaltning och med Banif – Banco de Investimento, SA som fondens depåhållare.

| (40) | Den särskilda investeringsfonden inrättades den 30 mars 2010. |
| --- | --- |

(40)

Den särskilda investeringsfonden inrättades den 30 mars 2010.

| (41) | Den 16 april 2010 utfärdade Banco de Portugal ett meddelande om att BPP:s banktillstånd hade återkallats genom ett beslut av den 15 april, eftersom det inte var möjligt att omstrukturera eller rekapitalisera banken. Den 22 april begärde sedan Banco de Portugal likvidering av BPP hos den behöriga domstolen (Tribunal de Comércio de Lisboa) och lade samtidigt fram ett förslag till en likvidationskommitté. Likvideringen av BPP följer de portugisiska likvidationsregler som särskilt gäller bankinstitut. De portugisiska myndigheterna bedömer att de olika rättsliga åtgärder som måste vidtas enligt den gällande lagstiftningen innebär att likvidationen kommer att ta ungefär ett år. |
| --- | --- |

(41)

Den 16 april 2010 utfärdade Banco de Portugal ett meddelande om att BPP:s banktillstånd hade återkallats genom ett beslut av den 15 april, eftersom det inte var möjligt att omstrukturera eller rekapitalisera banken. Den 22 april begärde sedan Banco de Portugal likvidering av BPP hos den behöriga domstolen (Tribunal de Comércio de Lisboa) och lade samtidigt fram ett förslag till en likvidationskommitté. Likvideringen av BPP följer de portugisiska likvidationsregler som särskilt gäller bankinstitut. De portugisiska myndigheterna bedömer att de olika rättsliga åtgärder som måste vidtas enligt den gällande lagstiftningen innebär att likvidationen kommer att ta ungefär ett år.

| (42) | Den 13 maj 2010 informerade de portugisiska myndigheterna kommissionen om att banksyndikatet i enlighet med låneavtalet (9) hade åberopat garantin och att denna hade verkställts den 7 maj, då Portugal hade betalat ut 450 miljoner euro till de sex bankerna. Den portugisiska staten sade att den redan hade vidtagit de åtgärder som krävdes för att verkställa sina privilegierade rättigheter och företrädesrätt som långivare för den säkerhet som ställts för garantin, efter att ha lagt fram sina fordringar inför den behöriga domstolen (10). |
| --- | --- |

(42)

Den 13 maj 2010 informerade de portugisiska myndigheterna kommissionen om att banksyndikatet i enlighet med låneavtalet (9) hade åberopat garantin och att denna hade verkställts den 7 maj, då Portugal hade betalat ut 450 miljoner euro till de sex bankerna. Den portugisiska staten sade att den redan hade vidtagit de åtgärder som krävdes för att verkställa sina privilegierade rättigheter och företrädesrätt som långivare för den säkerhet som ställts för garantin, efter att ha lagt fram sina fordringar inför den behöriga domstolen (10).

3.   KOMMISSIONENS BESLUT OM DET FORMELLA GRANSKNINGSFÖRFARANDET

| (43) | I sitt beslut av den 10 november 2009 om att inleda ett formellt granskningsförfarande beskrev kommissionen sin preliminära bedömning och sina tvivel på att de berörda åtgärderna var förenliga med den inre marknaden. Följande åtgärder ifrågasattes:






  — | Prissättningen för garantin, som låg under den nivå som brukar krävas enligt bankmeddelandet (11). Kommissionen tvivlade på att ersättningen var lämplig med hänsyn till risken. Kommissionen godkände endast prissättningen på grundval av Portugals åtagande att lämna in en omstruktureringsplan som på längre sikt skulle ta itu med denna fördel på ett lämpligt sätt. |
| --- | --- | --- |

(43)

I sitt beslut av den 10 november 2009 om att inleda ett formellt granskningsförfarande beskrev kommissionen sin preliminära bedömning och sina tvivel på att de berörda åtgärderna var förenliga med den inre marknaden. Följande åtgärder ifrågasattes:

—

Prissättningen för garantin, som låg under den nivå som brukar krävas enligt bankmeddelandet (11). Kommissionen tvivlade på att ersättningen var lämplig med hänsyn till risken. Kommissionen godkände endast prissättningen på grundval av Portugals åtagande att lämna in en omstruktureringsplan som på längre sikt skulle ta itu med denna fördel på ett lämpligt sätt.

| — | Portugal hade inte lämnat in omstruktureringsplanen trots att landet fått en formell påminnelse om att göra det i skrivelsen av den 6 oktober 2009. |
| --- | --- |

—

Portugal hade inte lämnat in omstruktureringsplanen trots att landet fått en formell påminnelse om att göra det i skrivelsen av den 6 oktober 2009.

| — | Garantin förlängdes (den 5 juni 2009) utöver de sex månader som ursprungligen godkändes av kommissionen. |
| --- | --- |

—

Garantin förlängdes (den 5 juni 2009) utöver de sex månader som ursprungligen godkändes av kommissionen.

4.   SYNPUNKTER FRÅN PORTUGAL

| (44) | I sina kommentarer till att det formella granskningsförfarandet hade inletts, hävdade de portugisiska myndigheterna att de var medvetna om sitt åtagande om att överlämna en omstruktureringsplan för BPP till kommissionen. Enligt deras skrivelse av den 13 april 2010 låg det yttersta ansvaret för att ta fram omstruktureringsplanen hos BPP (med godkännande av Banco de Portugal), och den portugisiska staten hade endast ansvar för att vidarebefordra planen till kommissionen. Anledningen till att de portugisiska myndigheterna inte hade överlämnat någon omstruktureringsplan till kommissionen var helt enkelt att den plan som BPP hade lagt fram inte godkändes av Banco de Portugal. Föreläggandet i kommissionens beslut av den 10 november 2009 kunde därför inte följas, trots den portugisiska statens politiska ansträngningar för att se till att BPP verkligen uppfyllde sina skyldigheter gentemot Banco de Portugal, staten och i slutändan gentemot kommissionen. |
| --- | --- |

(44)

I sina kommentarer till att det formella granskningsförfarandet hade inletts, hävdade de portugisiska myndigheterna att de var medvetna om sitt åtagande om att överlämna en omstruktureringsplan för BPP till kommissionen. Enligt deras skrivelse av den 13 april 2010 låg det yttersta ansvaret för att ta fram omstruktureringsplanen hos BPP (med godkännande av Banco de Portugal), och den portugisiska staten hade endast ansvar för att vidarebefordra planen till kommissionen. Anledningen till att de portugisiska myndigheterna inte hade överlämnat någon omstruktureringsplan till kommissionen var helt enkelt att den plan som BPP hade lagt fram inte godkändes av Banco de Portugal. Föreläggandet i kommissionens beslut av den 10 november 2009 kunde därför inte följas, trots den portugisiska statens politiska ansträngningar för att se till att BPP verkligen uppfyllde sina skyldigheter gentemot Banco de Portugal, staten och i slutändan gentemot kommissionen.

| (45) | När det gäller det statliga stödet till BPP hävdar Portugal att detta var och fortfarande är förenligt med den inre marknaden enligt artikel 107.3 b i EUF-fördraget eftersom det beviljades för att garantera stabiliteten i det nationella finansiella systemet, i analogi med vad som hände i EU i stort. |
| --- | --- |

(45)

När det gäller det statliga stödet till BPP hävdar Portugal att detta var och fortfarande är förenligt med den inre marknaden enligt artikel 107.3 b i EUF-fördraget eftersom det beviljades för att garantera stabiliteten i det nationella finansiella systemet, i analogi med vad som hände i EU i stort.

| (46) | När det gäller förlängningarna av den statliga garantin för lånet på 450 miljoner euro hävdar Portugal att dessa inte var nytt statligt stöd eftersom den situation som låg till grund för kommissionens beslut att godkänna det statliga stödet inte hade förändrats. Villkoren för den statliga garantin, som förlängdes två gånger, förblev oförändrade: i) Lånets värde ökade inte, ii) de förpliktelser som uppfylldes med hjälp av lånet förändrades inte (12), och iii) enligt garantiavtalet skulle garantin löpa ut trettio dagar efter det att den sista amorterings- och räntebetalningen gjordes. Dessutom kände kommissionen till att låneavtalet gällde för två år (13). |
| --- | --- |

(46)

När det gäller förlängningarna av den statliga garantin för lånet på 450 miljoner euro hävdar Portugal att dessa inte var nytt statligt stöd eftersom den situation som låg till grund för kommissionens beslut att godkänna det statliga stödet inte hade förändrats. Villkoren för den statliga garantin, som förlängdes två gånger, förblev oförändrade: i) Lånets värde ökade inte, ii) de förpliktelser som uppfylldes med hjälp av lånet förändrades inte (12), och iii) enligt garantiavtalet skulle garantin löpa ut trettio dagar efter det att den sista amorterings- och räntebetalningen gjordes. Dessutom kände kommissionen till att låneavtalet gällde för två år (13).

| (47) | När det gäller det faktum att förlängningarna av den statliga garantin inte anmäldes, hävdar de portugisiska myndigheterna att förlängningen av låneavtalet inte berodde på den portugisiska staten utan på banksyndikatet och BPP. Om garantin inte hade förlängts skulle detta ha gett samma negativa återverkningar på det portugisiska finansiella systemet som ursprungligen hade föranlett kommissionen att godkänna den statliga stödåtgärden. Dessutom anser Portugal att förlängningarna av garantin gjordes automatiskt enligt villkoren i låneavtalet, men att de ändå formaliserades för att ge rättslig säkerhet gentemot banksyndikatet. |
| --- | --- |

(47)

När det gäller det faktum att förlängningarna av den statliga garantin inte anmäldes, hävdar de portugisiska myndigheterna att förlängningen av låneavtalet inte berodde på den portugisiska staten utan på banksyndikatet och BPP. Om garantin inte hade förlängts skulle detta ha gett samma negativa återverkningar på det portugisiska finansiella systemet som ursprungligen hade föranlett kommissionen att godkänna den statliga stödåtgärden. Dessutom anser Portugal att förlängningarna av garantin gjordes automatiskt enligt villkoren i låneavtalet, men att de ändå formaliserades för att ge rättslig säkerhet gentemot banksyndikatet.

| (48) | Vidare menar de portugisiska myndigheterna att förlängningarna (även om de ska betraktas som nytt stöd) inte gav någon ekonomisk fördel eftersom BPP i praktiken inte bedrev någon verksamhet, åtminstone från den 1 december 2008 och framåt. Därför medförde åtgärden, med eller utan förlängningarna, inte någon ”ekonomisk fördel för BPP och stärkte inte heller bankens ställning gentemot dess konkurrenter, av den enkla anledningen att BPP inte bedrev någon verksamhet på marknaden och alltså inte konkurrerade med andra banker” (14). Därför anser Portugal att åtgärden varken har påverkat konkurrensen eller handeln mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(48)

Vidare menar de portugisiska myndigheterna att förlängningarna (även om de ska betraktas som nytt stöd) inte gav någon ekonomisk fördel eftersom BPP i praktiken inte bedrev någon verksamhet, åtminstone från den 1 december 2008 och framåt. Därför medförde åtgärden, med eller utan förlängningarna, inte någon ”ekonomisk fördel för BPP och stärkte inte heller bankens ställning gentemot dess konkurrenter, av den enkla anledningen att BPP inte bedrev någon verksamhet på marknaden och alltså inte konkurrerade med andra banker” (14). Därför anser Portugal att åtgärden varken har påverkat konkurrensen eller handeln mellan medlemsstaterna.

| (49) | I sina synpunkter på kommentarerna från de berörda parterna (se nedan) konstaterade de portugisiska myndigheterna att lånet på 450 miljoner euro användes på ett öppet sätt för att undvika en systemisk smitta och för att täcka BPP:s skulder enligt balansräkningen av den 24 november 2008. |
| --- | --- |

(49)

I sina synpunkter på kommentarerna från de berörda parterna (se nedan) konstaterade de portugisiska myndigheterna att lånet på 450 miljoner euro användes på ett öppet sätt för att undvika en systemisk smitta och för att täcka BPP:s skulder enligt balansräkningen av den 24 november 2008.

| (50) | De portugisiska myndigheterna påpekar också att Portugal kommer att hävda sina rättigheter till den säkerhet som har ställts för garantin inom ramen för BPP:s likvidationsförfarande. Med tanke på sin status som långivare med förmånsrätt till BPP är den portugisiska staten säker på att den ska kunna få tillbaka hela beloppet av de 450 miljoner euro som den har betalat ut till de långivande bankerna. I detta avseende påpekar de portugisiska myndigheterna att värdet på säkerheten den 7 maj 2010 var mer än 20 procent högre än det sammanlagda beloppet av det garanterade lånet. |
| --- | --- |

(50)

De portugisiska myndigheterna påpekar också att Portugal kommer att hävda sina rättigheter till den säkerhet som har ställts för garantin inom ramen för BPP:s likvidationsförfarande. Med tanke på sin status som långivare med förmånsrätt till BPP är den portugisiska staten säker på att den ska kunna få tillbaka hela beloppet av de 450 miljoner euro som den har betalat ut till de långivande bankerna. I detta avseende påpekar de portugisiska myndigheterna att värdet på säkerheten den 7 maj 2010 var mer än 20 procent högre än det sammanlagda beloppet av det garanterade lånet.

| (51) | När det gäller statens åtagande om att ersätta försluter på upp till 250 000 euro för kunder med absolut avkastning som har anslutit sig till den särskilda investeringsfonden, anser Portugal att detta åtagande inte är statligt stöd eftersom i) det inte innebär någon överföring av statliga medel till den särskilda investeringsfondens förvaltningsföretag eller till något annat organ som är verksamt på marknaden, ii) det är en laglig och accepterad mekanism som är en logisk förlängning av systemet för att kompensera investerare, och iii) det medför ingen ekonomisk fördel för investerare som det riktar sig till allmänt och på exklusiva villkor, i enlighet med nationella och europeiska rättsliga krav, och inte heller någon snedvridning av konkurrensen eller av förbindelserna mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(51)

När det gäller statens åtagande om att ersätta försluter på upp till 250 000 euro för kunder med absolut avkastning som har anslutit sig till den särskilda investeringsfonden, anser Portugal att detta åtagande inte är statligt stöd eftersom i) det inte innebär någon överföring av statliga medel till den särskilda investeringsfondens förvaltningsföretag eller till något annat organ som är verksamt på marknaden, ii) det är en laglig och accepterad mekanism som är en logisk förlängning av systemet för att kompensera investerare, och iii) det medför ingen ekonomisk fördel för investerare som det riktar sig till allmänt och på exklusiva villkor, i enlighet med nationella och europeiska rättsliga krav, och inte heller någon snedvridning av konkurrensen eller av förbindelserna mellan medlemsstaterna.

| (52) | Vidare hävdar Portugal att de faktiska utbetalningarna till den särskilda investeringsfondens kunder enligt detta åtagande kommer att bli minimala, om det blir några över huvud taget. De portugisiska myndigheterna anser att försäkringstäckningen på 250 000 euro är en åtgärd som kommer att skapa förtroende hos den särskilda investeringsfondens kunder, men som i de flesta fall inte kommer att leda till några verkliga utbetalningar. Enligt ett konservativt scenario som bygger på antagandet att tillgångarna i den särskilda investeringsfonden minskar i värde ytterligare jämfört med oktober 2009 under de kommande åren, räknar Portugal med att den högsta utbetalningen per kund skulle bli ungefär 68 000 euro. Enligt mer gynnsamma scenarier skulle det inte bli någon utbetalning alls. |
| --- | --- |

(52)

Vidare hävdar Portugal att de faktiska utbetalningarna till den särskilda investeringsfondens kunder enligt detta åtagande kommer att bli minimala, om det blir några över huvud taget. De portugisiska myndigheterna anser att försäkringstäckningen på 250 000 euro är en åtgärd som kommer att skapa förtroende hos den särskilda investeringsfondens kunder, men som i de flesta fall inte kommer att leda till några verkliga utbetalningar. Enligt ett konservativt scenario som bygger på antagandet att tillgångarna i den särskilda investeringsfonden minskar i värde ytterligare jämfört med oktober 2009 under de kommande åren, räknar Portugal med att den högsta utbetalningen per kund skulle bli ungefär 68 000 euro. Enligt mer gynnsamma scenarier skulle det inte bli någon utbetalning alls.

5.   SYNPUNKTER FRÅN ANDRA DIREKT BERÖRDA

| (53) | Enligt artikel 6 i kommissionens beslut av den 10 november 2009 om att inleda ett formellt granskningsförfarande tog kommissionen den 6 april 2010 emot synpunkter från korrekt identifierade tredje parter som ville vara anonyma. I sina synpunkter på inledandet av det formella granskningsförfarandet påpekade de berörda parterna att inga av de villkor som gällde för att den statliga lånegarantin skulle beviljas (längsta tillåtna löptid på sex månader och inlämning av en omstruktureringsplan) hade uppfyllts. Enligt de inlämnade synpunkterna var stödet därför olagligt, och kommissionen borde beordra Portugal att upphäva garantin. Dessutom användes lånet på 450 miljoner euro inte till att omstrukturera banken utan till att ersätta vissa av BPP:s kunder, till förfång för alla andra kunder. |
| --- | --- |

(53)

Enligt artikel 6 i kommissionens beslut av den 10 november 2009 om att inleda ett formellt granskningsförfarande tog kommissionen den 6 april 2010 emot synpunkter från korrekt identifierade tredje parter som ville vara anonyma. I sina synpunkter på inledandet av det formella granskningsförfarandet påpekade de berörda parterna att inga av de villkor som gällde för att den statliga lånegarantin skulle beviljas (längsta tillåtna löptid på sex månader och inlämning av en omstruktureringsplan) hade uppfyllts. Enligt de inlämnade synpunkterna var stödet därför olagligt, och kommissionen borde beordra Portugal att upphäva garantin. Dessutom användes lånet på 450 miljoner euro inte till att omstrukturera banken utan till att ersätta vissa av BPP:s kunder, till förfång för alla andra kunder.

6.   BEDÖMNING

6.1   Åtgärdernas kvalificering som statligt stöd

| (54) | I artikel 107.1 i EUF-fördraget anges följande:
  ”Om inte annat föreskrivs i detta fördrag, är stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den gemensamma marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna.” |
| --- | --- |

(54)

I artikel 107.1 i EUF-fördraget anges följande:

”Om inte annat föreskrivs i detta fördrag, är stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den gemensamma marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna.”

| (55) | För att artikel 107.1 i EUF-fördraget ska vara tillämplig måste det finnas en stödåtgärd som kan tillskrivas staten, som beviljas genom statliga medel, påverkar handeln mellan medlemsstaterna och snedvrider konkurrensen på den inre marknaden genom att ge vissa företag en selektiv fördel. |
| --- | --- |

(55)

För att artikel 107.1 i EUF-fördraget ska vara tillämplig måste det finnas en stödåtgärd som kan tillskrivas staten, som beviljas genom statliga medel, påverkar handeln mellan medlemsstaterna och snedvrider konkurrensen på den inre marknaden genom att ge vissa företag en selektiv fördel.

6.1.1   Den statliga garantin för lånet på 450 miljoner euro

| (56) | Kommissionen påminner om att den redan i sitt beslut om undsättningsstöd av den 13 mars 2009 konstaterade att den statliga garantin är statligt stöd (15). Åtgärden finansieras med statliga medel eftersom den består av en statlig garanti som beviljas av Portugal. Den återbetalning som den portugisiska staten gjorde till banksyndikatet den 13 maj 2010 (se skäl 42) visar tydligt att statliga medel var inblandade. |
| --- | --- |

(56)

Kommissionen påminner om att den redan i sitt beslut om undsättningsstöd av den 13 mars 2009 konstaterade att den statliga garantin är statligt stöd (15). Åtgärden finansieras med statliga medel eftersom den består av en statlig garanti som beviljas av Portugal. Den återbetalning som den portugisiska staten gjorde till banksyndikatet den 13 maj 2010 (se skäl 42) visar tydligt att statliga medel var inblandade.

| (57) | Precis som också fastställs i beslutet om undsättningsstöd av den 13 mars 2009 (16) innebar den statliga garantin att BPP fick bättre finansiella villkor för lånet än vad som normalt fanns tillgängliga på marknaden för företag i liknande omständigheter, i det osannolika fall sådana lån skulle ha varit tillgängliga över huvud taget, vilket de portugisiska myndigheterna medger. I detta avseende fastställs redan i beslutet om undsättningsstöd att avgiften på 20 räntepunkter låg långt under den nivå som följer av tillämpningen av Europeiska centralbankens rekommendation av den 20 oktober 2008. Trots den höga nivån på säkerheten konstaterade kommissionen att ersättningen för den statliga garantin var betydligt lägre än vad som normalt skulle anses vara lämpligt för banker i ekonomiska svårigheter. Denna ersättning ansågs enbart vara lämplig för undsättningsfasen, på villkor att en omstruktureringsplan lämnades in före den 5 juni 2009. |
| --- | --- |

(57)

Precis som också fastställs i beslutet om undsättningsstöd av den 13 mars 2009 (16) innebar den statliga garantin att BPP fick bättre finansiella villkor för lånet än vad som normalt fanns tillgängliga på marknaden för företag i liknande omständigheter, i det osannolika fall sådana lån skulle ha varit tillgängliga över huvud taget, vilket de portugisiska myndigheterna medger. I detta avseende fastställs redan i beslutet om undsättningsstöd att avgiften på 20 räntepunkter låg långt under den nivå som följer av tillämpningen av Europeiska centralbankens rekommendation av den 20 oktober 2008. Trots den höga nivån på säkerheten konstaterade kommissionen att ersättningen för den statliga garantin var betydligt lägre än vad som normalt skulle anses vara lämpligt för banker i ekonomiska svårigheter. Denna ersättning ansågs enbart vara lämplig för undsättningsfasen, på villkor att en omstruktureringsplan lämnades in före den 5 juni 2009.

| (58) | Till skillnad från andra banker, som inte fick någon statlig lånegaranti, fick BPP en ekonomisk fördel eftersom den avgift som togs ut för den statliga garantin uppenbart låg under marknadsnivån. |
| --- | --- |

(58)

Till skillnad från andra banker, som inte fick någon statlig lånegaranti, fick BPP en ekonomisk fördel eftersom den avgift som togs ut för den statliga garantin uppenbart låg under marknadsnivån.

| (59) | De portugisiska myndigheternas argument om att BPP inte bedrev någon verksamhet på marknaden efter den 1 december 2008 kan inte godtas. Eftersom BPP:s banktillstånd inte drogs tillbaka av Banco de Portugal förrän den 15 april 2010 kunde BPP ha gått in på marknaden på nytt med kort varsel. Av de återhämtningsplaner för BPP som lämnades in mellan december 2008 och april 2009 framgår att banken hade potential för att fortsätta att bedriva ekonomisk verksamhet tack vare undsättningsåtgärden. Med tanke på BPP:s verksamheter och ställning på nationella och internationella finansmarknader riskerade denna fördel att påverka konkurrensen och handeln mellan medlemsstaterna i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. Det var först från och med den 15 april 2010, då banktillståndet upphävdes, som BPP förlorade sin förmåga att gå in på marknaden på nytt och att eventuellt snedvrida konkurrensen och påverka handeln mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(59)

De portugisiska myndigheternas argument om att BPP inte bedrev någon verksamhet på marknaden efter den 1 december 2008 kan inte godtas. Eftersom BPP:s banktillstånd inte drogs tillbaka av Banco de Portugal förrän den 15 april 2010 kunde BPP ha gått in på marknaden på nytt med kort varsel. Av de återhämtningsplaner för BPP som lämnades in mellan december 2008 och april 2009 framgår att banken hade potential för att fortsätta att bedriva ekonomisk verksamhet tack vare undsättningsåtgärden. Med tanke på BPP:s verksamheter och ställning på nationella och internationella finansmarknader riskerade denna fördel att påverka konkurrensen och handeln mellan medlemsstaterna i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. Det var först från och med den 15 april 2010, då banktillståndet upphävdes, som BPP förlorade sin förmåga att gå in på marknaden på nytt och att eventuellt snedvrida konkurrensen och påverka handeln mellan medlemsstaterna.

| (60) | Därför konstaterar kommissionen att den statliga garantin gav BPP en ekonomisk fördel genom att statliga medel som kan tillskrivas Portugal användes. Denna fördel kan påverka konkurrensen och handeln mellan medlemsstaterna i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. Åtgärden är därför statligt stöd. |
| --- | --- |

(60)

Därför konstaterar kommissionen att den statliga garantin gav BPP en ekonomisk fördel genom att statliga medel som kan tillskrivas Portugal användes. Denna fördel kan påverka konkurrensen och handeln mellan medlemsstaterna i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. Åtgärden är därför statligt stöd.

6.1.2   Garantin på 250 000 euro för den särskilda investeringsfondens kunder

| (61) | Som beskrivs ovan är stödmottagarna för denna åtgärd de av BPP:s kunder som investerat i produkter med absolut avkastning och som valt att gå med i den särskilda investeringsfonden. Utan den lösning som Portugal genomfört skulle den särskilda investeringsfondens kunder riskera att bli utan ersättning, eller – vilket är troligare – få en lägre ersättning än de får inom ramen för garantin. Enligt Portugals egna beräkningar är det sannolikt att deras avkastning som kunder hos den särskilda investeringsfonden ökar till följd av garantin. Därför har den särskilda investeringsfondens kunder dragit fördel av åtgärden. |
| --- | --- |

(61)

Som beskrivs ovan är stödmottagarna för denna åtgärd de av BPP:s kunder som investerat i produkter med absolut avkastning och som valt att gå med i den särskilda investeringsfonden. Utan den lösning som Portugal genomfört skulle den särskilda investeringsfondens kunder riskera att bli utan ersättning, eller – vilket är troligare – få en lägre ersättning än de får inom ramen för garantin. Enligt Portugals egna beräkningar är det sannolikt att deras avkastning som kunder hos den särskilda investeringsfonden ökar till följd av garantin. Därför har den särskilda investeringsfondens kunder dragit fördel av åtgärden.

| (62) | Att enbart deponera medel behöver dock inte innebära en kommersiell verksamhet i den mening som avses i reglerna om statligt stöd, och enligt vad Portugal har framfört är majoriteten av deltagarna i den särskilda investeringsfonden enskilda personer som inte är företag. I den mån avkastningen från den särskilda investeringsfonden, som omfattas av den statliga garantin, används till förmån för företag kan de emellertid vara statligt stöd. |
| --- | --- |

(62)

Att enbart deponera medel behöver dock inte innebära en kommersiell verksamhet i den mening som avses i reglerna om statligt stöd, och enligt vad Portugal har framfört är majoriteten av deltagarna i den särskilda investeringsfonden enskilda personer som inte är företag. I den mån avkastningen från den särskilda investeringsfonden, som omfattas av den statliga garantin, används till förmån för företag kan de emellertid vara statligt stöd.

| (63) | De siffror som Portugal har tillhandahållit visar dock tydligt att den statliga utbetalningen kommer att ligga gott och väl under tröskelvärdet för stöd av mindre betydelse på 200 000 euro över tre år (17), med hänsyn till den täckning som tillhandahålls av systemet för kompensation till investerare och insättningsgarantifonden och även till det sannolika värde som investerarna enligt försiktiga antaganden kommer att få tillbaka från underliggande tillgångar. |
| --- | --- |

(63)

De siffror som Portugal har tillhandahållit visar dock tydligt att den statliga utbetalningen kommer att ligga gott och väl under tröskelvärdet för stöd av mindre betydelse på 200 000 euro över tre år (17), med hänsyn till den täckning som tillhandahålls av systemet för kompensation till investerare och insättningsgarantifonden och även till det sannolika värde som investerarna enligt försiktiga antaganden kommer att få tillbaka från underliggande tillgångar.

6.2   Förenlighet med artikel 107.3 b i EUF-fördraget

6.2.1   Den statliga garantin för lånet på 450 miljoner euro

| (64) | Portugal hävdar att inslaget av stöd bör bedömas på grundval av artikel 107.3 b i EUF-fördraget, som gör det möjligt för kommissionen att förklara att ett stöd är förenligt med den inre marknaden om det syftar till att avhjälpa ”en allvarlig störning i en medlemsstats ekonomi”. Kommissionen påminner om att tribunalen har betonat att artikel 107.3 b i EUF-fördraget måste tillämpas restriktivt och måste avse en störning i en medlemsstats ekonomi som helhet (18). |
| --- | --- |

(64)

Portugal hävdar att inslaget av stöd bör bedömas på grundval av artikel 107.3 b i EUF-fördraget, som gör det möjligt för kommissionen att förklara att ett stöd är förenligt med den inre marknaden om det syftar till att avhjälpa ”en allvarlig störning i en medlemsstats ekonomi”. Kommissionen påminner om att tribunalen har betonat att artikel 107.3 b i EUF-fördraget måste tillämpas restriktivt och måste avse en störning i en medlemsstats ekonomi som helhet (18).

| (65) | Kommissionen har redan erkänt att den nuvarande globala finansiella krisen kan skapa en allvarlig störning i en medlemsstats ekonomi och att åtgärder för att stödja banker kan betraktas som lämpliga för att avhjälpa denna störning. Denna bedömning har bekräftats i bankmeddelandet (19), rekapitaliseringsmeddelandet (20), meddelandet om värdeminskade tillgångar (21) och omstruktureringsmeddelandet (22), som kommissionen har antagit. Artikel 107.3 b i EUF-fördraget kan alltså användas som rättslig grund för stödåtgärder som vidtas för att avhjälpa denna systemiska kris. När det mer specifikt gäller den portugisiska ekonomin var detta också den lämpliga rättsliga grunden för de olika beslut som kommissionen har antagit för att godkänna de åtgärder som de portugisiska myndigheterna har vidtagit för att bekämpa den finansiella krisen, i synnerhet kommissionens godkännande av den portugisiska rekapitaliseringsordningen och förlängningen av den, där det senaste beslutet fattades i mars 2010 (23). |
| --- | --- |

(65)

Kommissionen har redan erkänt att den nuvarande globala finansiella krisen kan skapa en allvarlig störning i en medlemsstats ekonomi och att åtgärder för att stödja banker kan betraktas som lämpliga för att avhjälpa denna störning. Denna bedömning har bekräftats i bankmeddelandet (19), rekapitaliseringsmeddelandet (20), meddelandet om värdeminskade tillgångar (21) och omstruktureringsmeddelandet (22), som kommissionen har antagit. Artikel 107.3 b i EUF-fördraget kan alltså användas som rättslig grund för stödåtgärder som vidtas för att avhjälpa denna systemiska kris. När det mer specifikt gäller den portugisiska ekonomin var detta också den lämpliga rättsliga grunden för de olika beslut som kommissionen har antagit för att godkänna de åtgärder som de portugisiska myndigheterna har vidtagit för att bekämpa den finansiella krisen, i synnerhet kommissionens godkännande av den portugisiska rekapitaliseringsordningen och förlängningen av den, där det senaste beslutet fattades i mars 2010 (23).

| (66) | När det gäller det aktuella ärendet konstaterar kommissionen också att den i sitt beslut om undsättningsstöd kom fram till att artikel 107.3 b i EUF-fördraget var tillämplig, eftersom BPP:s oförmåga att uppfylla sina ekonomiska förpliktelser kunde påverka hela det portugisiska finansiella systemet negativt (se skälen 33–45 i beslutet om undsättningsstöd). |
| --- | --- |

(66)

När det gäller det aktuella ärendet konstaterar kommissionen också att den i sitt beslut om undsättningsstöd kom fram till att artikel 107.3 b i EUF-fördraget var tillämplig, eftersom BPP:s oförmåga att uppfylla sina ekonomiska förpliktelser kunde påverka hela det portugisiska finansiella systemet negativt (se skälen 33–45 i beslutet om undsättningsstöd).

| (67) | Portugal överlämnade inte någon omstruktureringsplan, trots upprepade uppmaningar och ett föreläggande om detta, vilket beskrivs i skälen 30–32, och förlängde garantin två gånger utan att anmäla detta i förväg till kommissionen och utan att få kommissionens godkännande. |
| --- | --- |

(67)

Portugal överlämnade inte någon omstruktureringsplan, trots upprepade uppmaningar och ett föreläggande om detta, vilket beskrivs i skälen 30–32, och förlängde garantin två gånger utan att anmäla detta i förväg till kommissionen och utan att få kommissionens godkännande.

| (68) | De portugisiska myndigheternas argument om att kommissionen kände till att garantin enligt avtalet kunde förlängas till två år och att det inte hade skett någon signifikant förändring av garantin kan inte godtas. I beslutet om undsättningsstödet godkändes den statliga garantin på villkor att de portugisiska myndigheterna uppfyllde sitt åtagande om att lägga fram en omstruktureringsplan inom sex månader. De portugisiska myndigheterna uppfyllde inte detta åtagande. |
| --- | --- |

(68)

De portugisiska myndigheternas argument om att kommissionen kände till att garantin enligt avtalet kunde förlängas till två år och att det inte hade skett någon signifikant förändring av garantin kan inte godtas. I beslutet om undsättningsstödet godkändes den statliga garantin på villkor att de portugisiska myndigheterna uppfyllde sitt åtagande om att lägga fram en omstruktureringsplan inom sex månader. De portugisiska myndigheterna uppfyllde inte detta åtagande.

| (69) | Dessutom kan en avtalsenlig förlängning av den statliga garantin som bygger på ett beslut av banksyndikatet och BPP inte befria Portugal från ansvaret från de exakta och uttryckliga förpliktelser som följer av de åtaganden som Portugal gjorde inför kommissionen och som beslutet om undsättningsstöd baserades på, eller från sina skyldigheter enligt artikel 108.3 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(69)

Dessutom kan en avtalsenlig förlängning av den statliga garantin som bygger på ett beslut av banksyndikatet och BPP inte befria Portugal från ansvaret från de exakta och uttryckliga förpliktelser som följer av de åtaganden som Portugal gjorde inför kommissionen och som beslutet om undsättningsstöd baserades på, eller från sina skyldigheter enligt artikel 108.3 i EUF-fördraget.

| (70) | Portugals ståndpunkt i fråga om förpliktelsen att lägga fram omstruktureringsplanen, nämligen att deras enda skyldighet var att vidarebefordra planen till kommissionen, kan inte heller godtas, med tanke på de åtaganden som beslutet om undsättningsstöd baserades på. I vilket fall som helst kvarstår faktum att omstruktureringsplanen inte lades fram inom den tidsfrist som angavs i beslutet om undsättningsstöd. Villkoret för godkännandet uppfylldes alltså inte. |
| --- | --- |

(70)

Portugals ståndpunkt i fråga om förpliktelsen att lägga fram omstruktureringsplanen, nämligen att deras enda skyldighet var att vidarebefordra planen till kommissionen, kan inte heller godtas, med tanke på de åtaganden som beslutet om undsättningsstöd baserades på. I vilket fall som helst kvarstår faktum att omstruktureringsplanen inte lades fram inom den tidsfrist som angavs i beslutet om undsättningsstöd. Villkoret för godkännandet uppfylldes alltså inte.

| (71) | Priset på garantin låg under den nivå som normalt krävs enligt bankmeddelandet för att betraktas som förenligt stöd, och kommissionen godtog den prissättningen enbart på grundval av att Portugal åtog sig att lämna in en omstrukturerings- eller likvidationsplan som skulle minimera snedvridningen av konkurrensen på ett tillfredsställande sätt. Eftersom ingen sådan plan lades fram före den 5 juni 2009 konstaterar kommissionen att varken den garanti som Portugal utfärdade den 5 december 2008 eller dess fortsättning efter den 5 juni 2009 är förenliga med den inre marknaden. |
| --- | --- |

(71)

Priset på garantin låg under den nivå som normalt krävs enligt bankmeddelandet för att betraktas som förenligt stöd, och kommissionen godtog den prissättningen enbart på grundval av att Portugal åtog sig att lämna in en omstrukturerings- eller likvidationsplan som skulle minimera snedvridningen av konkurrensen på ett tillfredsställande sätt. Eftersom ingen sådan plan lades fram före den 5 juni 2009 konstaterar kommissionen att varken den garanti som Portugal utfärdade den 5 december 2008 eller dess fortsättning efter den 5 juni 2009 är förenliga med den inre marknaden.

| (72) | Portugal överlämnade visserligen inte någon omstruktureringsplan för BPP, men de portugisiska myndigheterna har lämnat uppgifter som visar att det likvidationsförfarande som inleddes den 15 april 2010 med att BPP:s banktillstånd återkallades kommer att leda till att företaget likvideras. Dessutom kommer BPP:s aktieägare inte att få någon ersättning utöver eventuella belopp från likvidationsförfarandet i sig. På grundval av denna information anser kommissionen att det inte finns någon risk för snedvridning av konkurrensen i framtiden när det gäller BPP. Denna slutsats förändrar dock inte det faktum att den åtgärd som Portugal beviljat för perioden 5 december 2008–15 april 2010 är oförenlig med bestämmelserna. |
| --- | --- |

(72)

Portugal överlämnade visserligen inte någon omstruktureringsplan för BPP, men de portugisiska myndigheterna har lämnat uppgifter som visar att det likvidationsförfarande som inleddes den 15 april 2010 med att BPP:s banktillstånd återkallades kommer att leda till att företaget likvideras. Dessutom kommer BPP:s aktieägare inte att få någon ersättning utöver eventuella belopp från likvidationsförfarandet i sig. På grundval av denna information anser kommissionen att det inte finns någon risk för snedvridning av konkurrensen i framtiden när det gäller BPP. Denna slutsats förändrar dock inte det faktum att den åtgärd som Portugal beviljat för perioden 5 december 2008–15 april 2010 är oförenlig med bestämmelserna.

| (73) | För att fastställa ett marknadspris för låneräntan har kommissionen baserat sin bedömning på sitt meddelande om en översyn av metoden för att fastställa referens- och diskonteringsräntor (24). Kommissionen fastställer referensräntor som ska avspegla den genomsnittliga marknadsräntan på medelfristiga och långsiktiga lån med normala säkerheter. Denna referensränta är en lägsta ränta som kan höjas i situationer som omfattar en viss risk, t.ex. ett företag i svårigheter eller där den säkerhet som banker normalt brukar kräva inte tillhandahålls. Under särskilda omständigheter kan inslaget av stöd i garantin visa sig vara lika stort som det belopp som faktiskt täcks av garantin. |
| --- | --- |

(73)

För att fastställa ett marknadspris för låneräntan har kommissionen baserat sin bedömning på sitt meddelande om en översyn av metoden för att fastställa referens- och diskonteringsräntor (24). Kommissionen fastställer referensräntor som ska avspegla den genomsnittliga marknadsräntan på medelfristiga och långsiktiga lån med normala säkerheter. Denna referensränta är en lägsta ränta som kan höjas i situationer som omfattar en viss risk, t.ex. ett företag i svårigheter eller där den säkerhet som banker normalt brukar kräva inte tillhandahålls. Under särskilda omständigheter kan inslaget av stöd i garantin visa sig vara lika stort som det belopp som faktiskt täcks av garantin.

| (74) | Garantin gjorde det möjligt för BPP att få bättre finansiella villkor för lånet än vad som normalt skulle gå att få på de finansiella marknaderna. Kommissionen anser att inslaget av stöd i garantin kan beräknas som skillnaden mellan den ränta som BPP skulle ha betalat för ett lån på marknadsvillkor, dvs. utan garanti, och den ränta som verkligen togs ut för det garanterade lånet. Denna skillnad kan anses motsvara den premie en garantigivare i en marknadsekonomi skulle ha begärt för dessa garantier. |
| --- | --- |

(74)

Garantin gjorde det möjligt för BPP att få bättre finansiella villkor för lånet än vad som normalt skulle gå att få på de finansiella marknaderna. Kommissionen anser att inslaget av stöd i garantin kan beräknas som skillnaden mellan den ränta som BPP skulle ha betalat för ett lån på marknadsvillkor, dvs. utan garanti, och den ränta som verkligen togs ut för det garanterade lånet. Denna skillnad kan anses motsvara den premie en garantigivare i en marknadsekonomi skulle ha begärt för dessa garantier.

| (75) | I det här fallet anser kommissionen att BPP utan garantin skulle ha betalat en ränta som minst var lika med referensräntan plus 400 räntepunkter eftersom det var ett företag i svårigheter som tillhandahöll en hög säkerhetsnivå. Kommissionen anser att spreaden på 400 räntepunkter är lämplig med tanke på den höga nivån på säkerheten för lånet (se skäl 17), vilket ökade sannolikheten för att långivaren skulle kunna återvinna åtminstone en del av lånet, trots BPP:s mycket svåra situation. Inslaget av stöd i garantin består alltså i skillnaden mellan referensräntan plus 400 räntepunkter och den ränta som lånet beviljades till (dvs. Euribor + 100 räntepunkter) efter avdrag av det pris som faktiskt betalades för garantin, dvs. 20 räntepunkter. |
| --- | --- |

(75)

I det här fallet anser kommissionen att BPP utan garantin skulle ha betalat en ränta som minst var lika med referensräntan plus 400 räntepunkter eftersom det var ett företag i svårigheter som tillhandahöll en hög säkerhetsnivå. Kommissionen anser att spreaden på 400 räntepunkter är lämplig med tanke på den höga nivån på säkerheten för lånet (se skäl 17), vilket ökade sannolikheten för att långivaren skulle kunna återvinna åtminstone en del av lånet, trots BPP:s mycket svåra situation. Inslaget av stöd i garantin består alltså i skillnaden mellan referensräntan plus 400 räntepunkter och den ränta som lånet beviljades till (dvs. Euribor + 100 räntepunkter) efter avdrag av det pris som faktiskt betalades för garantin, dvs. 20 räntepunkter.

| (76) | I detta sammanhang konstaterar kommissionen också att Portugal har hävdat att de redan har åberopat de fordringar som krävs för att verkställa sina privilegierade och prioriterade rättigheter i fråga om säkerheten för BPP och att de kommer att fortsätta att göra det tills de har återvunnit hela lånesumman (25). Kommissionen anser att Portugal är skyldigt att göra detta för att verkställa bestämmelserna i garantiavtalet. En underlåtenhet att verkställa sina rättigheter till säkerheten för att återvinna hela lånesumman skulle innebära statligt stöd till BPP. |
| --- | --- |

(76)

I detta sammanhang konstaterar kommissionen också att Portugal har hävdat att de redan har åberopat de fordringar som krävs för att verkställa sina privilegierade och prioriterade rättigheter i fråga om säkerheten för BPP och att de kommer att fortsätta att göra det tills de har återvunnit hela lånesumman (25). Kommissionen anser att Portugal är skyldigt att göra detta för att verkställa bestämmelserna i garantiavtalet. En underlåtenhet att verkställa sina rättigheter till säkerheten för att återvinna hela lånesumman skulle innebära statligt stöd till BPP.

6.3   BPP:s användning av lånet på 450 miljoner euro

| (77) | Den berörda tredje part som lämnade in synpunkter på kommissionens beslut att inleda ett formellt granskningsförfarande hävdade att lånet på 450 miljoner inte användes för att omstrukturera BPP utan för att ersätta vissa kunder till banken, till förfång för alla andra kunder. Kommissionen fick information från de portugisiska myndigheterna som visar att lånet användes för att betala de långivare till BPP vars lån hade löpt ut eller vars krediter var på väg att löpa ut och som hade beslutat att inte förlänga eller förnya krediterna. Kommissionen hittade inga styrkta belägg för den berörda tredje partens påståenden. |
| --- | --- |

(77)

Den berörda tredje part som lämnade in synpunkter på kommissionens beslut att inleda ett formellt granskningsförfarande hävdade att lånet på 450 miljoner inte användes för att omstrukturera BPP utan för att ersätta vissa kunder till banken, till förfång för alla andra kunder. Kommissionen fick information från de portugisiska myndigheterna som visar att lånet användes för att betala de långivare till BPP vars lån hade löpt ut eller vars krediter var på väg att löpa ut och som hade beslutat att inte förlänga eller förnya krediterna. Kommissionen hittade inga styrkta belägg för den berörda tredje partens påståenden.

7.   SLUTSATS

| (78) | Mot bakgrund av ovanstående konstaterar kommissionen att den statliga garantin för BPP är statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget och inte kan förklaras som förenligt med den inre marknaden. |
| --- | --- |

(78)

Mot bakgrund av ovanstående konstaterar kommissionen att den statliga garantin för BPP är statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget och inte kan förklaras som förenligt med den inre marknaden.

8.   ÅTERKRAV

| (79) | I enlighet med artikel 14.1 i förordning (EG) nr 659/1999 ska kommissionen vid negativa beslut i fall av olagligt stöd besluta att den berörda medlemsstaten ska vidta alla nödvändiga åtgärder för att återkräva stödet från mottagaren. Bara stöd som är oförenligt med den inre marknaden ska återkrävas. |
| --- | --- |

(79)

I enlighet med artikel 14.1 i förordning (EG) nr 659/1999 ska kommissionen vid negativa beslut i fall av olagligt stöd besluta att den berörda medlemsstaten ska vidta alla nödvändiga åtgärder för att återkräva stödet från mottagaren. Bara stöd som är oförenligt med den inre marknaden ska återkrävas.

| (80) | Syftet med återkrav är att återställa den situation som rådde innan stödet beviljades. Detta har uppnåtts när BPP har betalat tillbaka det oförenliga stödet och på så sätt har avstått från den fördel företaget haft framför sina konkurrenter. Det belopp som återkrävs måste vara sådant att det undanröjer den ekonomiska fördel som getts till BPP. |
| --- | --- |

(80)

Syftet med återkrav är att återställa den situation som rådde innan stödet beviljades. Detta har uppnåtts när BPP har betalat tillbaka det oförenliga stödet och på så sätt har avstått från den fördel företaget haft framför sina konkurrenter. Det belopp som återkrävs måste vara sådant att det undanröjer den ekonomiska fördel som getts till BPP.

| (81) | Enligt punkt 3.1 i kommissionens tillkännagivande om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd i form av garantier (nedan kallat kommissionens tillkännagivande om garantier) (26) måste inslaget av statligt stöd bedömas med hänvisning till garanti- och lånevillkoren när det gäller en enskild statlig garanti. Med hänsyn till BPP:s allvarliga ekonomiska svårigheter när garantin beviljades var det mycket osannolikt att företaget skulle ha kunnat få ett banklån på marknaden utan att staten ingrep. |
| --- | --- |

(81)

Enligt punkt 3.1 i kommissionens tillkännagivande om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd i form av garantier (nedan kallat kommissionens tillkännagivande om garantier) (26) måste inslaget av statligt stöd bedömas med hänvisning till garanti- och lånevillkoren när det gäller en enskild statlig garanti. Med hänsyn till BPP:s allvarliga ekonomiska svårigheter när garantin beviljades var det mycket osannolikt att företaget skulle ha kunnat få ett banklån på marknaden utan att staten ingrep.

| (82) | Eftersom det inte går att fastställa något ändamålsenligt marknadspris för ersättningen för den statliga garantin måste det fastställas ett rimligt riktmärke för att beräkna stödets storlek. Som beskrivs i punkt 3.2 andra stycket i kommissionens tillkännagivande om garantier kan kontantbidragsekvivalenten för en lånegaranti ett visst år beräknas på samma sätt som bidragsekvivalenten för ett mjukt lån. Stödbeloppet kan alltså beräknas som skillnaden mellan en teoretisk marknadsränta och den ränta som erhållits med hjälp av den statliga garantin, efter avdrag för eventuella premier som betalats. |
| --- | --- |

(82)

Eftersom det inte går att fastställa något ändamålsenligt marknadspris för ersättningen för den statliga garantin måste det fastställas ett rimligt riktmärke för att beräkna stödets storlek. Som beskrivs i punkt 3.2 andra stycket i kommissionens tillkännagivande om garantier kan kontantbidragsekvivalenten för en lånegaranti ett visst år beräknas på samma sätt som bidragsekvivalenten för ett mjukt lån. Stödbeloppet kan alltså beräknas som skillnaden mellan en teoretisk marknadsränta och den ränta som erhållits med hjälp av den statliga garantin, efter avdrag för eventuella premier som betalats.

| (83) | I det här fallet borde BPP, med hänsyn till företagets ekonomiska svårigheter och till den ställda säkerheten, ha betalat referensräntan plus en riskpremie på 400 räntepunkter för ett lån på marknadsvillkor, dvs. utan garanti. Stödbeloppet bör alltså beräknas som skillnaden mellan denna teoretiska marknadsränta och den ränta som lånet faktiskt beviljades till (dvs. Euribor + 100 räntepunkter) efter avdrag av det pris som faktiskt betalades för garantin, dvs. 20 räntepunkter. |
| --- | --- |

(83)

I det här fallet borde BPP, med hänsyn till företagets ekonomiska svårigheter och till den ställda säkerheten, ha betalat referensräntan plus en riskpremie på 400 räntepunkter för ett lån på marknadsvillkor, dvs. utan garanti. Stödbeloppet bör alltså beräknas som skillnaden mellan denna teoretiska marknadsränta och den ränta som lånet faktiskt beviljades till (dvs. Euribor + 100 räntepunkter) efter avdrag av det pris som faktiskt betalades för garantin, dvs. 20 räntepunkter.

| (84) | När det gäller det fullständiga beloppet av lånet i sig hävdar de portugisiska myndigheterna att den portugisiska staten hittills har vidtagit alla åtgärder som krävs för att verkställa sina prioriterade rättigheter till den säkerhet som BPP har ställt (och som bedöms ha ett betydligt högre värde än lånet) (27). Kommissionen förutsätter att den portugisiska staten kommer att fortsätta att verkställa dessa rättigheter och därmed få tillbaka lånebeloppet i sin helhet i samband med likvidationsförfarandet, precis som Portugal har framfört i sitt svar av den 15 juni 2010 (28). |
| --- | --- |

(84)

När det gäller det fullständiga beloppet av lånet i sig hävdar de portugisiska myndigheterna att den portugisiska staten hittills har vidtagit alla åtgärder som krävs för att verkställa sina prioriterade rättigheter till den säkerhet som BPP har ställt (och som bedöms ha ett betydligt högre värde än lånet) (27). Kommissionen förutsätter att den portugisiska staten kommer att fortsätta att verkställa dessa rättigheter och därmed få tillbaka lånebeloppet i sin helhet i samband med likvidationsförfarandet, precis som Portugal har framfört i sitt svar av den 15 juni 2010 (28).

| (85) | Det belopp som avses i skäl 83 utgör det belopp som ska återkrävas, plus faktisk upplupen ränta från den dag då stödet ställdes till stödmottagarnas förfogande (den 5 december 2008) till den dag det har återbetalats. Denna ränta får inte vara lägre än det belopp som har beräknats enligt artikel 9 i kommissionens förordning (EG) nr 794/2004 av den 21 april 2004 om genomförande av rådets förordning (EG) nr 659/1999 (29). |
| --- | --- |

(85)

Det belopp som avses i skäl 83 utgör det belopp som ska återkrävas, plus faktisk upplupen ränta från den dag då stödet ställdes till stödmottagarnas förfogande (den 5 december 2008) till den dag det har återbetalats. Denna ränta får inte vara lägre än det belopp som har beräknats enligt artikel 9 i kommissionens förordning (EG) nr 794/2004 av den 21 april 2004 om genomförande av rådets förordning (EG) nr 659/1999 (29).

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det statliga stöd som ingår i den garanti för ett lån på 450 miljoner euro som Portugal, i strid mot artikel 108.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, olagligen har beviljat Banco Privado Português är oförenligt med den inre marknaden.

Artikel 2

1.   Portugal ska återkräva det stöd som avses i artikel 1 från stödmottagaren.

2.   Det stöd som ska återkrävas ska innefatta ränta från den dag då stödet ställdes till stödmottagarens förfogande till den dag det har återbetalats.

3.   Räntan ska beräknas som sammansatt ränta enligt kapitel V i förordning (EG) nr 794/2004.

Artikel 3

1.   Återkravet av det stöd som avses i artikel 1 ska genomföras omedelbart och effektivt.

2.   Portugal ska se till att detta beslut genomförs inom fyra månader från dagen för delgivningen av beslutet.

Artikel 4

1.   Inom två månader efter den dag då detta beslut har delgivits ska Portugal lämna följande uppgifter till kommissionen:

| a) | Det totala belopp (kapital och räntor) som ska återkrävas från stödmottagaren. |
| --- | --- |

a)

Det totala belopp (kapital och räntor) som ska återkrävas från stödmottagaren.

| b) | En detaljerad beskrivning av de åtgärder som redan har vidtagits eller planeras för att följa detta beslut. |
| --- | --- |

b)

En detaljerad beskrivning av de åtgärder som redan har vidtagits eller planeras för att följa detta beslut.

| c) | Handlingar som visar att Portugal har verkställt sin företrädesrätt till den säkerhet som Banco Privado Português har ställt i samband med garantin. |
| --- | --- |

c)

Handlingar som visar att Portugal har verkställt sin företrädesrätt till den säkerhet som Banco Privado Português har ställt i samband med garantin.

2.   Portugal ska hålla kommissionen underrättad om utvecklingen vad gäller de nationella åtgärder som vidtagits för att genomföra detta beslut till dess att det stöd som avses i artikel 1 är återbetalt. Portugal ska på kommissionens begäran omgående lämna uppgifter om de åtgärder som redan har vidtagits eller som planeras för att följa detta beslut. Portugal ska också lämna detaljerade uppgifter om de stödbelopp och räntebelopp som redan har återkrävts från stödmottagaren.

Artikel 5

Detta beslut riktar sig till Republiken Portugal.

Utfärdat i Bryssel den 20 juli 2010.

På kommissionens vägnar

Joaquín ALMUNIA

Vice ordförande

---

(1)  EUT C 56, 6.3.2010, s. 10.

1

(2)  EUT C 174, 28.7.2009, s. 1.

2

(3)  EGT L 83, 27.3.1999, s. 1.

3

(4)  Se fotnot 1.

4

(5)  Beslut av den 29 oktober 2008 i ärende NN 60/08 om garantiordning för kreditinstitut i Portugal.

5

(6)  De portugisiska myndigheterna lade fram en ny beräkning från Banco de Portugal den 7 maj 2010 där säkerheten värderades till 582 miljoner euro.

6

(7)  Se fotnot 1.

7

(8)  Enligt de portugisiska myndigheterna kan detta datum skjutas upp under en period på högst tio år från och med dagen då den särskilda investeringsfonden inrättas.

8

(9)  Enligt låneavtalet skulle en upplösning av eller insolvens hos BPP utlösa en förtida utbetalning av det garanterade beloppet från BPP (artikel 16). Enligt de portugisiska myndigheterna innebär Banco de Portugals återkallande av BPP:s tillstånd en sådan upplösning, varför lånet enligt avtalet förföll till betalning och krävdes in av den bank som fungerade som agent enligt låneavtalet.

9

(10)  Se sidan 8 i svaret av den 15 juni 2010.

10

(11)  Kommissionens meddelande – Tillämpning av reglerna om statligt stöd på åtgärder till förmån för finansinstitut med anledning av den globala finanskrisen (bankmeddelandet) (EUT C 270, 25.10.2008, s. 8).

11

Tillämpning av reglerna om statligt stöd på åtgärder till förmån för finansinstitut med anledning av den globala finanskrisen (bankmeddelandet)

(12)  Svar II – 1 och 2 av den 15 juni 2010.

12

(13)  Svar II – 1.2 av den 13 april 2010.

13

(14)  Svar av den 15 juni 2010.

14

(15)  Skälen 21–24 i beslutet.

15

(16)  Skälen 34, 38 och 39.

16

(17)  Kommissionens förordning (EG) nr 1998/2006 av den 15 december 2006 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på stöd av mindre betydelse (EUT L 379, 28.12.2006, s. 5).

17

(18)  Se dom av den 15 december 1999 i de förenade målen T-132/96 och T-143/96, Freistaat Sachsen m.fl. mot kommissionen, REG 1999, II-3663, punkt 167, som följdes i kommissionens beslut av den 20 maj 1998 i ärende C 47/1996, Crédit Lyonnais (EGT L 221, 8.8.1998, s. 28, punkt 10.1), kommissionens beslut av den 18 februari 2004 i ärende C 28/2002 Bankgesellschaft Berlin (EUT L 116, 4.5.2005, s. 1, skäl 153 och följande) och kommissionens beslut av den 27 juni 2007 i ärende C 50/2006 BAWAG (EUT L 83, 26.3.2008, s. 7, punkt 166). Se även kommissionens beslut av den 5 december 2007 i ärende NN 70/2007, Northern Rock (EUT C 43, 16.2.2008, s. 1), kommissionens beslut av den 30 april 2008 i ärende NN 25/2008 undsättningsstöd till WestLB (EUT C 189, 26.7.2008, s. 3) och kommissionens beslut av den 4 juni 2008 i ärende C 9/2008 SachsenLB (EUT L 104, 24.4.2009, s. 34).

18

(19)  Kommissionens meddelande – Tillämpning av reglerna om statligt stöd på åtgärder till förmån för finansinstitut med anledning av den globala finanskrisen (EUT C 270, 25.10.2008, s. 8).

19

Tillämpning av reglerna om statligt stöd på åtgärder till förmån för finansinstitut med anledning av den globala finanskrisen

(20)  Kommissionens meddelande – Rekapitalisering av finansinstitut under den rådande finanskrisen: begränsning av stödet till minsta möjliga och garantier mot otillbörlig snedvridning av konkurrensen (EUT C 10, 15.1.2009, s. 2).

20

Rekapitalisering av finansinstitut under den rådande finanskrisen: begränsning av stödet till minsta möjliga och garantier mot otillbörlig snedvridning av konkurrensen

(21)  Meddelande från kommissionen om behandlingen av värdeminskade tillgångar inom gemenskapens banksektor (EUT C 72, 26.3.2009, s. 1).

21

(22)  Kommissionens meddelande om återställandet av lönsamheten och bedömningen av omstruktureringsåtgärder inom finanssektorn under den rådande krisen enligt reglerna om statligt stöd (EUT C 195, 19.8.2009, s. 9).

22

(23)  Se godkännande av rekapitaliseringsordningen för kreditinstitut i Portugal, kommissionens beslut av den 20 maj 2009 i ärende N 556/08 (EUT C 152, 7.7.2009, s. 4, särskilt skälen 65–67) och dess förlängning i kommissionens beslut av den 17 mars 2010 i ärende N 80/10 (EUT C 119, 7.5.2010, s. 2).

23

(24)  EUT C 14, 19.1.2008, s. 6.

24

(25)  Se sidorna 8 och 13 i svaret av den 15 juni 2010.

25

(26)  EUT C 155, 20.6.2008.

26

(27)  Se sidan 8 i de portugisiska myndigheternas svar av den 15 juni 2010.

27

(28)  Se sidan 13.

28

(29)  EUT L 140, 30.4.2004, s. 1.

29

---

| 17.6.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 159/105 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 159/105

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT

av den 16 juni 2011

om fastställande av finansiellt stöd från unionen för genomförandet av en epidemiologisk undersökning och åtgärder för övervakning av bluetongue i samband med nödåtgärder för att bekämpa sjukdomen i Nederländerna 2006 och 2007

[delgivet med nr K(2011) 4146]

(Endast den nederländska texten är giltig)

(2011/347/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets beslut 2009/470/EG av den 25 maj 2009 om utgifter inom veterinärområdet (1), särskilt artikel 3.4 och 3.6, och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med artikel 75 i budgetförordningen och artikel 90.1 i genomförandebestämmelserna ska ett utgiftsåtagande som belastar unionens budget föregås av ett finansieringsbeslut där man anger de viktigaste inslagen i den åtgärd som utgiften rör. Finansieringsbeslutet antas av den institution eller av de myndigheter till vilka ansvaret för sådana beslut har delegerats. |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med artikel 75 i budgetförordningen och artikel 90.1 i genomförandebestämmelserna ska ett utgiftsåtagande som belastar unionens budget föregås av ett finansieringsbeslut där man anger de viktigaste inslagen i den åtgärd som utgiften rör. Finansieringsbeslutet antas av den institution eller av de myndigheter till vilka ansvaret för sådana beslut har delegerats.

| (2) | I beslut 2009/470/EG fastställs förfaranden för finansiellt stöd från unionen för särskilda veterinäråtgärder, inbegripet nödåtgärder. För att bidra till att så snabbt som möjligt utrota bluetongue bör unionen ge finansiellt stöd för de stödberättigande utgifter som uppstått i medlemsstaterna. I artikel 3.6 första strecksatsen i det beslutet fastställs regler om vilken procentsats som måste tillämpas i fråga om medlemsstaternas kostnader. |
| --- | --- |

(2)

I beslut 2009/470/EG fastställs förfaranden för finansiellt stöd från unionen för särskilda veterinäråtgärder, inbegripet nödåtgärder. För att bidra till att så snabbt som möjligt utrota bluetongue bör unionen ge finansiellt stöd för de stödberättigande utgifter som uppstått i medlemsstaterna. I artikel 3.6 första strecksatsen i det beslutet fastställs regler om vilken procentsats som måste tillämpas i fråga om medlemsstaternas kostnader.

| (3) | I kommissionens förordning (EG) nr 349/2005 (2) fastställs villkor för gemenskapsbidrag för nödåtgärder och bekämpning av vissa djursjukdomar som avses i rådets beslut 90/424/EEG. I artikel 3 i förordningen fastställs regler om vilka utgifter som berättigar till finansiellt stöd från unionen. |
| --- | --- |

(3)

I kommissionens förordning (EG) nr 349/2005 (2) fastställs villkor för gemenskapsbidrag för nödåtgärder och bekämpning av vissa djursjukdomar som avses i rådets beslut 90/424/EEG. I artikel 3 i förordningen fastställs regler om vilka utgifter som berättigar till finansiellt stöd från unionen.

| (4) | Genom kommissionens beslut 2007/20/EG (3) om finansiellt stöd från gemenskapen för utrotning av bluetongue i Nederländerna 2006 och 2007 beviljades Nederländerna ett finansiellt stöd från unionen för kostnader i samband med genomförandet av en epidemiologisk undersökning och övervakning av bluetongue. I enlighet med det beslutet har en första del på 4 675 euro utbetalats. |
| --- | --- |

(4)

Genom kommissionens beslut 2007/20/EG (3) om finansiellt stöd från gemenskapen för utrotning av bluetongue i Nederländerna 2006 och 2007 beviljades Nederländerna ett finansiellt stöd från unionen för kostnader i samband med genomförandet av en epidemiologisk undersökning och övervakning av bluetongue. I enlighet med det beslutet har en första del på 4 675 euro utbetalats.

| (5) | Den 29 april 2008 lämnade Nederländerna in en officiell ansökan om ersättning i enlighet med artikel 7.1 och 7.2 i förordning (EG) nr 349/2005. I ett e-brev av den 19 oktober 2010 informerades Nederländerna om kommissionens iakttagelser, metod för beräkning av stödberättigande utgifter och slutsatser. |
| --- | --- |

(5)

Den 29 april 2008 lämnade Nederländerna in en officiell ansökan om ersättning i enlighet med artikel 7.1 och 7.2 i förordning (EG) nr 349/2005. I ett e-brev av den 19 oktober 2010 informerades Nederländerna om kommissionens iakttagelser, metod för beräkning av stödberättigande utgifter och slutsatser.

| (6) | Det finansiella stödet från unionen utbetalas under förutsättning att de åtgärder som planerats verkligen har genomförts och att myndigheterna lämnat alla nödvändiga uppgifter inom de fastställda tidsfristerna. |
| --- | --- |

(6)

Det finansiella stödet från unionen utbetalas under förutsättning att de åtgärder som planerats verkligen har genomförts och att myndigheterna lämnat alla nödvändiga uppgifter inom de fastställda tidsfristerna.

| (7) | De nederländska myndigheterna har till fullo uppfyllt sina tekniska och administrativa skyldigheter enligt artikel 3.4 i beslut 2009/470/EG och artikel 7 i förordning (EG) nr 349/2005. |
| --- | --- |

(7)

De nederländska myndigheterna har till fullo uppfyllt sina tekniska och administrativa skyldigheter enligt artikel 3.4 i beslut 2009/470/EG och artikel 7 i förordning (EG) nr 349/2005.

| (8) | Mot denna bakgrund bör det sammanlagda belopp som unionen bidrar med till de stödberättigande utgifterna i samband med utrotningen av bluetongue i Nederländerna 2006 och 2007 nu fastställas. |
| --- | --- |

(8)

Mot denna bakgrund bör det sammanlagda belopp som unionen bidrar med till de stödberättigande utgifterna i samband med utrotningen av bluetongue i Nederländerna 2006 och 2007 nu fastställas.

| (9) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(9)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det finansiella stödet från unionen för utgifter i samband med utrotningen av bluetongue i Nederländerna 2006 och 2007 fastställs till 207 931,25 euro. Detta utgör ett finansieringsbeslut enligt artikel 75 i budgetförordningen.

Artikel 2

Återstoden av det finansiella stödet fastställs till 203 256,25 euro.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till Konungariket Nederländerna.

Utfärdat i Bryssel den 16 juni 2011.

På kommissionens vägnar

John DALLI

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 155, 18.6.2009, s. 30.

1

(2)  EUT L 55, 1.3.2005, s. 12.

2

(3)  EUT L 7, 12.1.2007, s. 41.

3

---

IV Akter som antagits före den 1 december 2009 enligt EG-fördraget, EU-fördraget och Euratomfördraget

| 17.6.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 159/107 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 159/107

---

RÅDETS BESLUT

av den 10 november 2009

om undertecknande på Europeiska gemenskapens vägnar och om provisorisk tillämpning av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Hashemitiska konungariket Jordanien om vetenskapligt och tekniskt samarbete

(2011/348/EG)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 170 jämförd med artikel 300.2 första stycket första meningen,

med beaktande av kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Kommissionen har på gemenskapens vägnar förhandlat fram ett avtal om vetenskapligt och tekniskt samarbete med Hashemitiska konungariket Jordanien (nedan kallad avtalet). |
| --- | --- |

(1)

Kommissionen har på gemenskapens vägnar förhandlat fram ett avtal om vetenskapligt och tekniskt samarbete med Hashemitiska konungariket Jordanien (nedan kallad avtalet).

| (2) | Förhandlingarna resulterade i ett avtal som paraferades den 28 januari 2009. |
| --- | --- |

(2)

Förhandlingarna resulterade i ett avtal som paraferades den 28 januari 2009.

| (3) | Avtalet bör undertecknas med förbehåll för att det senare ingås. |
| --- | --- |

(3)

Avtalet bör undertecknas med förbehåll för att det senare ingås.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Undertecknandet av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Hashemitiska konungariket Jordanien om vetenskapligt och tekniskt samarbete godkänns härmed på gemenskapens vägnar, med förbehåll för att avtalet ingås.

Texten till avtalet åtföljer detta beslut.

Artikel 2

Rådets ordförande bemyndigas härmed att utse den eller de personer som ska ha befogenhet att på gemenskapens vägnar underteckna avtalet med förbehåll för att det ingås.

Artikel 3

Avtalet ska tillämpas provisoriskt i enlighet med artikel 7.2 i avtalet, i avvaktan på att de förfaranden som är nödvändiga för avtalets ingående avslutas.

Utfärdat i Bryssel den 10 november 2009.

På rådets vägnar

A. BORG

Ordförande

---

AVTAL

mellan Europeiska gemenskapen och Hashemitiska konungariket Jordaniens regering om vetenskapligt och tekniskt samarbete

EUROPEISKA GEMENSKAPEN (nedan kallad gemenskapen),

å ena sidan, och

HASHEMITISKA KONUNGARIKET JORDANIEN (nedan kallat Jordanien),

å andra sidan,

(nedan kallade parterna),

SOM BEAKTAR fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 170 jämförd med artikel 300.2, första stycket första meningen och 300.3 första stycket,

SOM BEAKTAR teknikens och vetenskapens betydelse för parternas ekonomiska och sociala utveckling samt hänvisningen till detta i artikel 43 i Europa–Medelhavsavtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Hashemitiska konungariket Jordanien, å andra sidan, som trädde i kraft den 1 maj 2002,

SOM BEAKTAR den europeiska grannskapspolitiken och EU:s strategi att fördjupa förbindelserna med grannländerna, inom ramen för vilken parterna har träffats och kommit överens om en åtgärdsplan som lyfter fram ett förstärkt samarbete inom vetenskap och teknik. Den europeiska grannskapspolitikens gemensamma åtgärdsplan är förenlig med den jordanska regeringens verksamhetsprogram (2007–2009) för Kuluna Al Urdun (den nationella dagordningen), som har till syfte att utveckla en hållbar socioekonomisk reformprocess,

SOM KONSTATERAR att gemenskapen och Jordanien har bedrivit gemensam forskning samt verksamhet för teknisk utveckling och demonstration inom flera områden av gemensamt intresse, samt att båda parterna gagnas om de deltar i varandras forsknings- och utvecklingsverksamhet på ömsesidig grund,

SOM ÖNSKAR skapa en fast form för samarbete inom vetenskaplig och teknisk forskning i syfte att utvidga och intensifiera denna verksamhet inom områden av gemensamt intresse och främja utnyttjande av resultaten till gagn för båda parter, både ekonomiskt och socialt,

SOM ÖNSKAR göra det europeiska området för forskningsverksamhet tillgängligt för icke-medlemsstater, i synnerhet partnerländerna i Medelhavsområdet,

HAR ENATS OM FÖLJANDE.

Artikel 1

Tillämpningsområde och principer

1.   Parterna ska uppmuntra, utveckla och underlätta samarbete mellan gemenskapen och Jordanien på områden av gemensamt intresse där de bedriver vetenskaplig och teknisk forskning och utveckling.

2.   Samarbetet ska bedrivas enligt följande grundläggande principer:

| — | Främjande av ett kunskapsbaserat samhälle för att gynna bägge parters sociala och ekonomiska utveckling. |
| --- | --- |

—

Främjande av ett kunskapsbaserat samhälle för att gynna bägge parters sociala och ekonomiska utveckling.

| — | Ömsesidig nytta jämnt fördelad på båda parter. |
| --- | --- |

—

Ömsesidig nytta jämnt fördelad på båda parter.

| — | Ömsesidigt tillträde till de forskningsprogram och projekt som respektive part bedriver. |
| --- | --- |

—

Ömsesidigt tillträde till de forskningsprogram och projekt som respektive part bedriver.

| — | Utbyte i god tid av sådan information som kan underlätta samarbetet. |
| --- | --- |

—

Utbyte i god tid av sådan information som kan underlätta samarbetet.

| — | Lämpligt utbyte och skydd av immateriella rättigheter. |
| --- | --- |

—

Lämpligt utbyte och skydd av immateriella rättigheter.

| — | Deltagande och finansiering i enlighet med parternas relevanta lagar och förordningar. |
| --- | --- |

—

Deltagande och finansiering i enlighet med parternas relevanta lagar och förordningar.

Artikel 2

Samarbetsformer

1.   Rättssubjekt som är etablerade i Jordanien, i enlighet med definitionen i bilaga I, som kan bestå av fysiska personer eller offentligrättsliga eller privaträttsliga juridiska personer, ska delta i indirekt samarbetsverksamhet inom Europeiska gemenskapens ramprogram för forskning, teknisk utveckling och demonstration (nedan kallat ramprogrammet), under förutsättning att de bestämmelser och villkor som fastställs eller anges i bilagorna I och II uppfylls.

Rättssubjekt med säte i gemenskapen, i enlighet med definitionen i bilaga I, ska delta i jordanska forskningsprogram och forskningsprojekt på områden motsvarande dem i ramprogrammet och på samma villkor som gäller för rättssubjekt i Jordanien, under förutsättning att bestämmelserna och villkoren i bilagorna I och II uppfylls.

2.   Samarbetet kan också genomföras under följande former och med följande medel:

| — | Regelbundna diskussioner om forskningspolitikens och forskningsplaneringens inriktning och prioriteringar i Jordanien och gemenskapen. |
| --- | --- |

—

Regelbundna diskussioner om forskningspolitikens och forskningsplaneringens inriktning och prioriteringar i Jordanien och gemenskapen.

| — | Diskussioner om samarbete, utveckling och utsikter. |
| --- | --- |

—

Diskussioner om samarbete, utveckling och utsikter.

| — | Tillhandahållande av information i god tid om genomförandet av Jordaniens och gemenskapens program och forskningsprojekt samt om resultaten av det arbete som utförts inom ramen för detta avtal. |
| --- | --- |

—

Tillhandahållande av information i god tid om genomförandet av Jordaniens och gemenskapens program och forskningsprojekt samt om resultaten av det arbete som utförts inom ramen för detta avtal.

| — | Gemensamma möten. |
| --- | --- |

—

Gemensamma möten.

| — | Besök av och utbytesverksamhet för forskare, ingenjörer och tekniker, även i utbildningssyfte. |
| --- | --- |

—

Besök av och utbytesverksamhet för forskare, ingenjörer och tekniker, även i utbildningssyfte.

| — | Utbyte och gemensamt utnyttjande av utrustning, materiel och försökstjänster. |
| --- | --- |

—

Utbyte och gemensamt utnyttjande av utrustning, materiel och försökstjänster.

| — | Kontakter mellan program- eller projektledare från Jordanien och gemenskapen. |
| --- | --- |

—

Kontakter mellan program- eller projektledare från Jordanien och gemenskapen.

| — | Deltagande av experter i seminarier, symposier och arbetsgrupper. |
| --- | --- |

—

Deltagande av experter i seminarier, symposier och arbetsgrupper.

| — | Utbyte av information om vedertagna arbetsmetoder, lagar och andra bestämmelser och program som är av betydelse för samarbetet i enlighet med detta avtal. |
| --- | --- |

—

Utbyte av information om vedertagna arbetsmetoder, lagar och andra bestämmelser och program som är av betydelse för samarbetet i enlighet med detta avtal.

| — | Utbildning inom forskning och teknisk utveckling. |
| --- | --- |

—

Utbildning inom forskning och teknisk utveckling.

| — | Ömsesidig åtkomst till vetenskaplig och teknisk information inom ramen för samarbetet. |
| --- | --- |

—

Ömsesidig åtkomst till vetenskaplig och teknisk information inom ramen för samarbetet.

| — | Andra tillvägagångssätt som kan antas av gemensamma kommittén för vetenskapligt och tekniskt samarbete mellan Europeiska gemenskapen och Jordanien, enligt definitionen i artikel 4, och som anses överensstämma med de riktlinjer och förfaranden som bägge parter tillämpar. |
| --- | --- |

—

Andra tillvägagångssätt som kan antas av gemensamma kommittén för vetenskapligt och tekniskt samarbete mellan Europeiska gemenskapen och Jordanien, enligt definitionen i artikel 4, och som anses överensstämma med de riktlinjer och förfaranden som bägge parter tillämpar.

Artikel 3

Fördjupat samarbete

1.   Parterna ska inom ramen för sin gällande lagstiftning göra allt de kan dels för att underlätta fri rörlighet för och stationering av de forskare som deltar i den verksamhet som omfattas av detta avtal, dels för att underlätta gränsöverskridande transporter av varor som ska användas i sådan verksamhet.

2.   Om gemenskapen i enlighet med sina egna regler ensidigt beviljar stöd till ett rättssubjekt i Jordanien som deltar i indirekt samarbete med gemenskapen, ska Jordanien ansvara för att ingen avgift eller skatt tas ut.

Artikel 4

Förvaltning av avtalet

1.   Jordaniens högsta råd för vetenskap och teknik ska på Jordaniens vägnar samordna och underlätta verksamheten enligt detta avtal, och på gemenskapens vägnar ska samma uppgifter utföras av Europeiska kommissionen; dessa båda ska agera som verkställande organ (nedan kallade verkställande organ).

2.   De verkställande organen ska inrätta en gemensam kommitté för vetenskapligt och tekniskt samarbete mellan Europeiska gemenskapen och Jordanien (nedan kallad gemensamma kommittén) som ska

| — | säkerställa, utvärdera och övervaka genomförandet av detta avtal, samt ändra bilagorna eller anta nya för att ta hänsyn till hur parternas vetenskapliga politik utvecklas, samtidigt som bägge parter ska beakta sina interna förfaranden för det ändamålet, |
| --- | --- |

—

säkerställa, utvärdera och övervaka genomförandet av detta avtal, samt ändra bilagorna eller anta nya för att ta hänsyn till hur parternas vetenskapliga politik utvecklas, samtidigt som bägge parter ska beakta sina interna förfaranden för det ändamålet,

| — | årligen ringa in sektorer där samarbetet skulle kunna utvecklas och förbättras, samt undersöka hur det målet ska kunna uppnås, |
| --- | --- |

—

årligen ringa in sektorer där samarbetet skulle kunna utvecklas och förbättras, samt undersöka hur det målet ska kunna uppnås,

| — | regelbundet diskutera forskningspolitikens och forskningsplaneringens inriktning och prioriteringar i Jordanien och gemenskapen, samt utsikterna för framtida samarbete inom ramen för detta avtal, |
| --- | --- |

—

regelbundet diskutera forskningspolitikens och forskningsplaneringens inriktning och prioriteringar i Jordanien och gemenskapen, samt utsikterna för framtida samarbete inom ramen för detta avtal,

| — | ge parterna rekommendationer om genomförandet av detta avtal, däribland identifiera och rekommendera ytterligare områden som ska ingå i samarbetet enligt artikel 2.2 och konkreta åtgärder för att förbättra möjligheterna till samarbete i enlighet med artikel 1.2. |
| --- | --- |

—

ge parterna rekommendationer om genomförandet av detta avtal, däribland identifiera och rekommendera ytterligare områden som ska ingå i samarbetet enligt artikel 2.2 och konkreta åtgärder för att förbättra möjligheterna till samarbete i enlighet med artikel 1.2.

3.   Den gemensamma kommittén, som ska bestå av företrädare för de verkställande organen, ska själv fastställa sin arbetsordning.

4.   Den gemensamma kommittén ska vanligen sammanträda minst en gång per år, varannan gång i gemenskapen, varannan gång i Jordanien. Extra sammanträden ska äga rum när så är nödvändigt och efter överenskommelse mellan parterna. Den gemensamma kommitténs slutsatser och rekommendationer ska i informationssyfte skickas till associeringskommittén för Europa–Medelhavsavtalet mellan Europeiska unionen och Hashemitiska konungariket Jordanien.

Artikel 5

Finansiering

Ömsesidigt deltagande i forskningsverksamhet i enlighet med detta avtal ska ske enligt villkoren i bilaga I och de lagar, förordningar, grundprinciper och villkor för programmens genomförande som gäller inom respektive parts territorium.

När den ena parten ger ekonomiskt stöd till deltagare från den andra parten i samband med indirekt samarbete ska alla sådana anslag och ekonomiska eller andra bidrag befrias från skatter och tullar.

Artikel 6

Spridning och användning av resultat och information

Spridning och utnyttjande av förvärvade eller utväxlade resultat och uppgifter, samt administration, tilldelning och utövande av immateriella rättigheter, som härrör från gemensam forskning enligt detta avtal, ska ske enligt villkoren i bilaga II.

Artikel 7

Slutbestämmelser

1.   Bilagorna I och II utgör en integrerad del av detta avtal. Alla frågor eller tvister om tolkningen eller genomförandet av detta avtal ska lösas genom ömsesidig överenskommelse mellan parterna.

2.   Detta avtal träder i kraft den dag då parterna har anmält till varandra att de avslutat de förfaranden som krävs för att avtalet ska träda i kraft. Fram tills dessa förfaranden har avslutats ska parterna tillämpa detta avtal provisoriskt från och med undertecknandet av avtalet. Om en part anmäler till den andra parten att den inte har för avsikt att ingå avtalet, avtalar parterna härmed att projekt och aktiviteter som inletts under den tillfälliga tillämpningen och som pågår vid tidpunkten för ovannämnda anmälan ska fortsätta i enlighet med villkoren i detta avtal tills de är avslutade.

3.   Endera parten får när som helst säga upp detta avtal med sex månaders varsel. De projekt och aktiviteter som pågår vid tidpunkten för uppsägningen ska fortsätta i enlighet med villkoren i detta avtal tills de är avslutade.

4.   Detta avtal ska gälla tills en av parterna skriftligen meddelar den andra parten att den avser att säga upp avtalet. I detta fall upphör detta avtal att gälla sex månader efter mottagandet av ett sådant meddelande.

5.   Om en av parterna beslutar sig för att ändra något av de forskningsprogram eller forskningsprojekt som avses i artikel 1.1 ska partens verkställande organ meddela den andra partens verkställande organ innehållet i dessa ändringar. Med avvikelse från punkt 3 i denna artikel får detta avtal sägas upp genom överenskommelse mellan parterna, om endera parten anmäler till den andra sin avsikt att säga upp detta avtal inom en månad efter antagandet av de ändringar som avses ovan i detta stycke.

6.   Detta avtal ska omfatta dels de territorier inom vilka fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen tillämpas, på de villkor som fastställs i fördraget, dels Jordaniens territorium. Detta får inte förhindra att samarbete bedrivs på öppna havet, i yttre rymden eller på tredjelands territorium, i enlighet med internationell rätt.

TILL BEVIS HÄRPÅ har undertecknade befullmäktigade av Europeiska gemenskapen respektive Hashemitiska konungariket Jordaniens regering undertecknat detta avtal.

Upprättat i två exemplar i Bryssel den trettionde november år 2009 på bulgariska, danska, engelska, estniska, finska, franska, grekiska, italienska, lettiska, litauiska, maltesiska, nederländska, polska, portugisiska, rumänska, slovakiska, slovenska, spanska, svenska, tjeckiska, tyska, ungerska och arabiska, vilka alla texter är lika giltiga.

За Европейската общност

Por la Comunidad Europea

Za Evropské společenství

For Det Europæiske Fællesskab

Für die Europäische Gemeinschaft

Euroopa Ühenduse nimel

Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα

For the European Community

Pour la Communauté européenne

Per la Comunità europea

Eiropas Kopienas vārdā –

Europos bendrijos vardu

Az Európai Közösség részéről

Għall-Komunità Ewropea

Voor de Europese Gemeenschap

W imieniu Wspólnoty Europejskiej

Pela Comunidade Europeia

Pentru Comunitatea Europeană

Za Európske spoločenstvo

Za Evropsko skupnost

Euroopan yhteisön puolesta

För Europeiska gemenskapen

Image

Image

Image

За Хашемитското кралство Йордания

Por el Reino Hachemí de Jordania

Za Jordánské hášimovské království

For Det Hashemitiske Kongerige Jordan

Für das Haschemitische Königreich Jordanien

Jordaania Hašimiidi Kuningriigi nimel

Για το Χασεμιτικό Βασίλειο της Ιορδανίας

For the Hashemite Kingdom of Jordan

Pour le Royaume hachémite de Jordanie

Per il Regno Hashemita di Giordania

Jordānijas Hāšimītu Karalistes vārdā –

Jordanijos Hašimitų Karalystės vardu

A Jordán Hasimita Királyság részéről

Għar-Renju Ħaxemita tal-Ġordan

Voor het Hasjemitisch Koninkrijk Jordanië

W imieniu Jordańskiego Królestwa Haszymidzkiego

Pelo Reino Hachemita da Jordânia

Pentru Regatul Hașemit al Iordaniei

Za Jordánske hašimovské král’ovstvo

Za Hašemitsko kraljevino Jordanijo

Jordanian hašemiittisen kuningaskunnan puolesta

För Hashemitiska konungariket Jordanien

Image

Image

BILAGA I

BESTÄMMELSER OCH VILLKOR FÖR DELTAGANDET AV RÄTTSSUBJEKT ETABLERADE I EUROPEISKA UNIONENS MEDLEMSSTATER OCH JORDANIEN

I detta avtal avses med rättssubjekt en fysisk eller juridisk person som bildats i enlighet med den nationella lagstiftning som gäller där denne är etablerad, eller i enlighet med gemenskapens lagstiftning eller internationell lagstiftning, och som har rättskapacitet och förmåga att i eget namn ha alla slags rättigheter och skyldigheter.

I.   Bestämmelser och villkor för deltagandet av rättssubjekt etablerade i Jordanien i ramprogrammets indirekta åtgärder

| 1. | Rättssubjekt etablerade i Jordanien ska delta i ramprogrammets indirekta verksamhet i enlighet med de regler som fastställts av Europaparlamentet och rådet i enlighet med artikel 167 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen.
  Rättssubjekt etablerade i Jordanien får dessutom delta i indirekta åtgärder som genomförs i enlighet med artikel 164 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen. |
| --- | --- |

1.

Rättssubjekt etablerade i Jordanien ska delta i ramprogrammets indirekta verksamhet i enlighet med de regler som fastställts av Europaparlamentet och rådet i enlighet med artikel 167 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen.

Rättssubjekt etablerade i Jordanien får dessutom delta i indirekta åtgärder som genomförs i enlighet med artikel 164 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen.

| 2. | Rättssubjekt etablerade i Jordanien som deltar i verksamhet i enlighet med punkt 1 kan beviljas finansiering av gemenskapen i enlighet med arrangemangen och villkoren i det beslut som Europaparlamentet och rådet antagit (Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1906/2006 av den 18 december 2006) om regler för företags, forskningscentrums och universitets deltagande i sjunde ramprogrammet och för spridning av forskningsresultat (2007–2013) (1) i enlighet med artikel 167 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, Europeiska gemenskapens budgetförordning och annan tillämplig gemenskapslagstiftning. |
| --- | --- |

2.

Rättssubjekt etablerade i Jordanien som deltar i verksamhet i enlighet med punkt 1 kan beviljas finansiering av gemenskapen i enlighet med arrangemangen och villkoren i det beslut som Europaparlamentet och rådet antagit (Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1906/2006 av den 18 december 2006) om regler för företags, forskningscentrums och universitets deltagande i sjunde ramprogrammet och för spridning av forskningsresultat (2007–2013) (1) i enlighet med artikel 167 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, Europeiska gemenskapens budgetförordning och annan tillämplig gemenskapslagstiftning.

| 3. | När gemenskapen sluter ett bidragsavtal eller kontrakt med ett rättssubjekt som är etablerat i Jordanien i syfte att utföra en indirekt åtgärd, ska bestämmelser ingå om kontroller och revisioner genomförda av Europeiska kommissionen eller Europeiska revisionsrätten eller under deras överinseende.
  För att gynna samarbete och ömsesidiga intressen ska behöriga jordanska myndigheter på lämpligt sätt tillhandahålla sådan hjälp som är nödvändig för, eller som kan underlätta, genomförandet av sådana kontroller och revisioner. |
| --- | --- |

3.

När gemenskapen sluter ett bidragsavtal eller kontrakt med ett rättssubjekt som är etablerat i Jordanien i syfte att utföra en indirekt åtgärd, ska bestämmelser ingå om kontroller och revisioner genomförda av Europeiska kommissionen eller Europeiska revisionsrätten eller under deras överinseende.

För att gynna samarbete och ömsesidiga intressen ska behöriga jordanska myndigheter på lämpligt sätt tillhandahålla sådan hjälp som är nödvändig för, eller som kan underlätta, genomförandet av sådana kontroller och revisioner.

II.   Bestämmelser och villkor för deltagandet av rättssubjekt etablerade i Europeiska unionens medlemsstater i jordanska forskningsprogram och forskningsprojekt

| 1. | Alla rättssubjekt etablerade i gemenskapen som inrättats i enlighet med nationell lagstiftning i en av Europeiska unionens medlemsstater eller enligt gemenskapsrätten får delta i Jordaniens forsknings- och utvecklingsprogram i samarbete med rättssubjekt etablerade i Jordanien. |
| --- | --- |

1.

Alla rättssubjekt etablerade i gemenskapen som inrättats i enlighet med nationell lagstiftning i en av Europeiska unionens medlemsstater eller enligt gemenskapsrätten får delta i Jordaniens forsknings- och utvecklingsprogram i samarbete med rättssubjekt etablerade i Jordanien.

| 2. | Om inte annat följer av punkt 1 eller bilaga II, ska rättigheter och skyldigheter för de rättssubjekt som är etablerade i gemenskapen och som deltar i jordanska forskningsprojekt inom forsknings- och utvecklingsprogram, samt bestämmelser och villkor för avgivande och utvärdering av förslag och för beviljande och slutande av kontrakt avseende dessa projekt, regleras av de jordanska lagar, författningar och regeringsdirektiv rörande forsknings- och utvecklingsprogram som gäller jordanska rättssubjekt, och de ska säkerställa rättvis behandling med hänsyn till typen av samarbete mellan Jordanien och gemenskapen på detta område.
  Finansieringen av rättssubjekt som är etablerade i gemenskapen och som deltar i jordanska projekt inom forsknings- och utvecklingsprogram ska omfattas av de jordanska lagar, författningar och direktiv om sådana program, som gäller för icke-jordanska rättssubjekt. |
| --- | --- |

2.

Om inte annat följer av punkt 1 eller bilaga II, ska rättigheter och skyldigheter för de rättssubjekt som är etablerade i gemenskapen och som deltar i jordanska forskningsprojekt inom forsknings- och utvecklingsprogram, samt bestämmelser och villkor för avgivande och utvärdering av förslag och för beviljande och slutande av kontrakt avseende dessa projekt, regleras av de jordanska lagar, författningar och regeringsdirektiv rörande forsknings- och utvecklingsprogram som gäller jordanska rättssubjekt, och de ska säkerställa rättvis behandling med hänsyn till typen av samarbete mellan Jordanien och gemenskapen på detta område.

Finansieringen av rättssubjekt som är etablerade i gemenskapen och som deltar i jordanska projekt inom forsknings- och utvecklingsprogram ska omfattas av de jordanska lagar, författningar och direktiv om sådana program, som gäller för icke-jordanska rättssubjekt.

III.   Information om möjlighet till deltagande

Jordanien och Europeiska kommissionen kommer regelbundet att tillgängliggöra information om pågående program och möjlighet till deltagande för rättssubjekt som är etablerade på de båda parternas territorium.

---

(1)  EUT L 391, 30.12.2006, s. 1.

BILAGA II

PRINCIPER OM FÖRDELNING AV IMMATERIELLA RÄTTIGHETER

I.   Tillämpning

I detta avtal avses med immateriella rättigheter intellektuell äganderätt i den betydelse som anges i artikel 2 i konventionen om upprättande av Världsorganisationen för den intellektuella äganderätten, upprättad i Stockholm den 14 juli 1967.

I detta avtal avses med kunskap de resultat, inbegripet information, oberoende av om resultaten kan omfattas av något skydd, liksom de upphovsrätter eller andra rättigheter gällande sådan information, som uppkommer till följd av ansökan om eller utfärdande av patent, registrering av formgivningar samt utfärdande av växtförädlarrättigheter, tilläggsskydd eller liknande former av skydd.

II.   Immateriella rättigheter som tillhör parternas rättsubjekt som deltar i indirekta samarbetsverksamheter

| 1. | Parterna ska hantera de immateriella rättigheter och skyldigheter som tillhör rättssubjekt som är etablerade på den andra partens territorium och som deltar i indirekt samarbete i enlighet med detta avtal, samt de relaterade rättigheter och skyldigheter som härrör från ett sådant deltagande, i enlighet med tillämpliga lagar, förordningar och internationella konventioner som parterna omfattas av, bland annat avtalet om handelsrelaterade aspekter av immaterialrätter, bilaga 1 C till Marrakechavtalet om upprättande av Världshandelsorganisationen, Parisakten av den 24 juli 1971 till Bernkonventionen för skydd av litterära och konstnärliga verk och Stockholmsakten av den 14 juli 1967 till Pariskonventionen för skydd av den industriella äganderätten. |
| --- | --- |

1.

Parterna ska hantera de immateriella rättigheter och skyldigheter som tillhör rättssubjekt som är etablerade på den andra partens territorium och som deltar i indirekt samarbete i enlighet med detta avtal, samt de relaterade rättigheter och skyldigheter som härrör från ett sådant deltagande, i enlighet med tillämpliga lagar, förordningar och internationella konventioner som parterna omfattas av, bland annat avtalet om handelsrelaterade aspekter av immaterialrätter, bilaga 1 C till Marrakechavtalet om upprättande av Världshandelsorganisationen, Parisakten av den 24 juli 1971 till Bernkonventionen för skydd av litterära och konstnärliga verk och Stockholmsakten av den 14 juli 1967 till Pariskonventionen för skydd av den industriella äganderätten.

| 2. | Vid indirekt samarbete ska respektive part försäkra sig om att den andra partens deltagare behandlas på samma sätt i fråga om immateriella rättigheter som den första partens deltagare, enligt de regler för deltagande som gäller för respektive forskningsprogram eller forskningsprojekt eller partens tillämpliga lagar och förordningar. |
| --- | --- |

2.

Vid indirekt samarbete ska respektive part försäkra sig om att den andra partens deltagare behandlas på samma sätt i fråga om immateriella rättigheter som den första partens deltagare, enligt de regler för deltagande som gäller för respektive forskningsprogram eller forskningsprojekt eller partens tillämpliga lagar och förordningar.

III.   Parternas immateriella rättigheter

| 1. | Om inte annat uttryckligen överenskommits mellan parterna, ska följande regler gälla för kunskap som härrör från parternas verksamhet enligt artikel 2 i detta avtal:






  a) | Den part som tar fram kunskapen ska också äga den. Om respektive parts del i arbetet inte kan fastställas ska kunskapen vara parternas gemensamma egendom. |
| --- | --- | --- |

1.

Om inte annat uttryckligen överenskommits mellan parterna, ska följande regler gälla för kunskap som härrör från parternas verksamhet enligt artikel 2 i detta avtal:

a)

Den part som tar fram kunskapen ska också äga den. Om respektive parts del i arbetet inte kan fastställas ska kunskapen vara parternas gemensamma egendom.

| b) | Den part som äger kunskapen ska till den andra parten upplåta nyttjanderätt till kunskapen för genomförandet av verksamhet enligt artikel 2 i detta avtal. Tillträdesrätterna ska beviljas utan avgift. |
| --- | --- |

b)

Den part som äger kunskapen ska till den andra parten upplåta nyttjanderätt till kunskapen för genomförandet av verksamhet enligt artikel 2 i detta avtal. Tillträdesrätterna ska beviljas utan avgift.

| 2. | Om inte annat uttryckligen överenskommits mellan parterna, ska följande regler gälla för parternas vetenskapliga skrifter:






  a) | Om någon part i tidskrifter, artiklar, rapporter, böcker samt videofilm och dataprogram offentliggör sådana vetenskapliga och tekniska data, uppgifter eller resultat som härrör från eller avser verksamhet enligt detta avtal, ska denna part till den andra parten upplåta ett världsomfattande, icke-exklusivt, oåterkalleligt och avgiftsfritt tillstånd att översätta, reproducera, anpassa, vidarebefordra och till allmänheten sprida sådana verk. |
| --- | --- | --- |

2.

Om inte annat uttryckligen överenskommits mellan parterna, ska följande regler gälla för parternas vetenskapliga skrifter:

a)

Om någon part i tidskrifter, artiklar, rapporter, böcker samt videofilm och dataprogram offentliggör sådana vetenskapliga och tekniska data, uppgifter eller resultat som härrör från eller avser verksamhet enligt detta avtal, ska denna part till den andra parten upplåta ett världsomfattande, icke-exklusivt, oåterkalleligt och avgiftsfritt tillstånd att översätta, reproducera, anpassa, vidarebefordra och till allmänheten sprida sådana verk.

| b) | Samtliga exemplar av upphovsrättsskyddade data och uppgifter som ska spridas till allmänheten och som färdigställts enligt detta avsnitt, ska innehålla författarnas eller författarens namn om inte författaren uttryckligen avböjer att nämnas. På exemplaren ska även det samarbetsstöd som parterna lämnat tydligt anges. |
| --- | --- |

b)

Samtliga exemplar av upphovsrättsskyddade data och uppgifter som ska spridas till allmänheten och som färdigställts enligt detta avsnitt, ska innehålla författarnas eller författarens namn om inte författaren uttryckligen avböjer att nämnas. På exemplaren ska även det samarbetsstöd som parterna lämnat tydligt anges.

| 3. | Om inte annat uttryckligen överenskommits mellan parterna, ska följande regler gälla för hemlig information som parterna tillhandahåller:






  a) | Varje part som meddelar den andra parten information rörande verksamhet enligt detta avtal ska genom konfidentiell märkning ange vilken information man önskar hålla hemlig. |
| --- | --- | --- |

3.

Om inte annat uttryckligen överenskommits mellan parterna, ska följande regler gälla för hemlig information som parterna tillhandahåller:

a)

Varje part som meddelar den andra parten information rörande verksamhet enligt detta avtal ska genom konfidentiell märkning ange vilken information man önskar hålla hemlig.

| b) | Den part som erhåller hemlig information får på eget ansvar överlämna den till organ eller personer under sin ledning i uttryckligt syfte att genomföra detta avtal. |
| --- | --- |

b)

Den part som erhåller hemlig information får på eget ansvar överlämna den till organ eller personer under sin ledning i uttryckligt syfte att genomföra detta avtal.

| c) | Med ett skriftligt förhandsmedgivande från den part som tillhandahåller hemlig information får den mottagande parten sprida sådan hemlig information i större utsträckning än vad som annars medges i led b. Parterna ska tillsammans ta fram lämpliga rutiner för ansökan om och beviljande av skriftligt förhandssamtycke till sådan vidare spridning, varvid parterna ska ge detta samtycke i den mån de egna grundprinciperna, förordningarna och lagarna tillåter detta. |
| --- | --- |

c)

Med ett skriftligt förhandsmedgivande från den part som tillhandahåller hemlig information får den mottagande parten sprida sådan hemlig information i större utsträckning än vad som annars medges i led b. Parterna ska tillsammans ta fram lämpliga rutiner för ansökan om och beviljande av skriftligt förhandssamtycke till sådan vidare spridning, varvid parterna ska ge detta samtycke i den mån de egna grundprinciperna, förordningarna och lagarna tillåter detta.

| d) | Hemlig information som inte är skriftlig, eller annan konfidentiell information som tillhandahålls på seminarier eller andra möten mellan parternas företrädare inom ramen för detta avtal, eller information som kommer från anlitad personal eller som härrör från användning av anläggningar eller från indirekta åtgärder, ska behandlas som konfidentiell, om mottagaren av sådan hemlig information, eller annan konfidentiell eller skyddad information, har informerats om att informationen är hemlig då den vidarebefordrades enligt led a. |
| --- | --- |

d)

Hemlig information som inte är skriftlig, eller annan konfidentiell information som tillhandahålls på seminarier eller andra möten mellan parternas företrädare inom ramen för detta avtal, eller information som kommer från anlitad personal eller som härrör från användning av anläggningar eller från indirekta åtgärder, ska behandlas som konfidentiell, om mottagaren av sådan hemlig information, eller annan konfidentiell eller skyddad information, har informerats om att informationen är hemlig då den vidarebefordrades enligt led a.

| e) | Var och en av parterna ska sträva efter att se till att hemlig information som parten mottagit enligt leden a och d övervakas på det sätt som där anges. Om någon part inser eller på goda grunder befarar att den inte kommer att kunna följa bestämmelserna om icke-spridning i leden a och d, ska parten omedelbart underrätta den andra parten. Parterna ska därefter samråda för att bestämma vilka åtgärder som ska vidtas. |
| --- | --- |

e)

Var och en av parterna ska sträva efter att se till att hemlig information som parten mottagit enligt leden a och d övervakas på det sätt som där anges. Om någon part inser eller på goda grunder befarar att den inte kommer att kunna följa bestämmelserna om icke-spridning i leden a och d, ska parten omedelbart underrätta den andra parten. Parterna ska därefter samråda för att bestämma vilka åtgärder som ska vidtas.

---