# Az Európai Unió L 169/2011

| | ISSN 1725-5090
  doi:10.3000/17255090.L_2011.169.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 169 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 54. évfolyam2011. június 29. |

ISSN 1725-5090

doi:10.3000/17255090.L_2011.169.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 169

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

54. évfolyam2011. június 29.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság 627/2011/EU rendelete (2011. június 27.) a Kínai Népköztársaságból származó varrat nélküli vas- vagy acélcsövek behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről | 1 |
| | | A Bizottság 628/2011/EU végrehajtási rendelete (2011. június 28.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 23 |
| | | A Bizottság 629/2011/EU végrehajtási rendelete (2011. június 28.) a cukorágazat egyes termékeire a 2010/11-es gazdasági évben alkalmazandó, a 867/2010/EU rendelettel rögzített irányadó áraknak és kiegészítő importvámok összegének módosításáról | 25 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Tanács 2011/380/KKBP határozata (2011. június 28.) az Európai Unió iraki integrált jogállamiság-missziójáról (EUJUST LEX – IRAQ) szóló 2010/330/KKBP határozat módosításáról | 27 |
| | | 2011/381/EU |
| | * | A Bizottság határozata (2011. június 24.) a kenőanyagok uniós ökocímkéjének odaítélésére vonatkozó ökológiai kritériumok megállapításáról
  (az értesítés a C(2011) 4447. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 28 |
| | | 2011/382/EU |
| | * | A Bizottság határozata (2011. június 24.) a kézi mosogatószerek uniós ökocímkéjének odaítélésére vonatkozó ökológiai kritériumok megállapításáról
  (az értesítés a C(2011) 4448. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 40 |
| | | 2011/383/EU |
| | * | A Bizottság határozata (2011. június 28.) az általános tisztítószerek és a szaniterhelyiségek tisztításához használt tisztítószerek uniós ökocímkéjének odaítélésére vonatkozó ökológiai kritériumok megállapításáról
  (az értesítés a C(2011) 4442. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 52 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Bizottság 627/2011/EU rendelete (2011. június 27.) a Kínai Népköztársaságból származó varrat nélküli vas- vagy acélcsövek behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről

1

A Bizottság 628/2011/EU végrehajtási rendelete (2011. június 28.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

23

A Bizottság 629/2011/EU végrehajtási rendelete (2011. június 28.) a cukorágazat egyes termékeire a 2010/11-es gazdasági évben alkalmazandó, a 867/2010/EU rendelettel rögzített irányadó áraknak és kiegészítő importvámok összegének módosításáról

25

HATÁROZATOK

*

A Tanács 2011/380/KKBP határozata (2011. június 28.) az Európai Unió iraki integrált jogállamiság-missziójáról (EUJUST LEX – IRAQ) szóló 2010/330/KKBP határozat módosításáról

27

2011/381/EU

*

A Bizottság határozata (2011. június 24.) a kenőanyagok uniós ökocímkéjének odaítélésére vonatkozó ökológiai kritériumok megállapításáról
  (az értesítés a C(2011) 4447. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2011) 4447. számú dokumentummal történt)

1

28

2011/382/EU

*

A Bizottság határozata (2011. június 24.) a kézi mosogatószerek uniós ökocímkéjének odaítélésére vonatkozó ökológiai kritériumok megállapításáról
  (az értesítés a C(2011) 4448. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2011) 4448. számú dokumentummal történt)

1

40

2011/383/EU

*

A Bizottság határozata (2011. június 28.) az általános tisztítószerek és a szaniterhelyiségek tisztításához használt tisztítószerek uniós ökocímkéjének odaítélésére vonatkozó ökológiai kritériumok megállapításáról
  (az értesítés a C(2011) 4442. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2011) 4442. számú dokumentummal történt)

1

52

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 29.6.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 169/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 169/1

---

A BIZOTTSÁG 627/2011/EU RENDELETE

(2011. június 27.)

a Kínai Népköztársaságból származó varrat nélküli vas- vagy acélcsövek behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

Tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 7. cikkére,

a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,

Mivel:

A.   ELJÁRÁS

1.   Az eljárás megindítása

| (1) | 2010. szeptember 30-án a Bizottság (a „Bizottság”) az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítéssel (2), dömpingellenes eljárás megindítását jelentette be a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: az érintett ország vagy a KNK) származó, varrat nélküli vas- vagy acélcsöveknek a Közösségbe történő behozatala tekintetében. |
| --- | --- |

(1)

2010. szeptember 30-án a Bizottság (a „Bizottság”) az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítéssel (2), dömpingellenes eljárás megindítását jelentette be a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: az érintett ország vagy a KNK) származó, varrat nélküli vas- vagy acélcsöveknek a Közösségbe történő behozatala tekintetében.

| (2) | Az eljárás megindítása panasz alapján történt, amelyet 2010. augusztus 16-án nyújtott be a varrat nélküli acélcsövek közösségi ágazatával foglalkozó védelmi bizottság (a továbbiakban: a panaszos), az egyes varrat nélküli vas- vagy acélcsövek közösségi össztermelésében jelentős arányt – az adott esetben összesen több mint 50 %-ot – képviselő gyártók nevében. A panasz meggyőző bizonyítékot tartalmazott az említett termék dömpingjére és az ebből származó jelentős kárra vonatkozóan, amit az eljárás megindításához elégségesnek ítéltek. |
| --- | --- |

(2)

Az eljárás megindítása panasz alapján történt, amelyet 2010. augusztus 16-án nyújtott be a varrat nélküli acélcsövek közösségi ágazatával foglalkozó védelmi bizottság (a továbbiakban: a panaszos), az egyes varrat nélküli vas- vagy acélcsövek közösségi össztermelésében jelentős arányt – az adott esetben összesen több mint 50 %-ot – képviselő gyártók nevében. A panasz meggyőző bizonyítékot tartalmazott az említett termék dömpingjére és az ebből származó jelentős kárra vonatkozóan, amit az eljárás megindításához elégségesnek ítéltek.

2.   Az eljárásban érintett felek

| (3) | A Bizottság az eljárás megindításáról hivatalosan értesítette a panaszost, más ismert uniós gyártókat, exportáló gyártókat, valamint a KNK képviselőit, a közismerten érintett importőröket, szállítókat és felhasználókat, valamint szövetségeiket. A Bizottság az Egyesült Államok (az „USA”) termelőit is tájékoztatta, mivel ezt az országot lehetséges analóg országnak tekinti. A Bizottság az érdekelt feleknek lehetőséget biztosított arra, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, és meghallgatást kérjenek az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság az eljárás megindításáról hivatalosan értesítette a panaszost, más ismert uniós gyártókat, exportáló gyártókat, valamint a KNK képviselőit, a közismerten érintett importőröket, szállítókat és felhasználókat, valamint szövetségeiket. A Bizottság az Egyesült Államok (az „USA”) termelőit is tájékoztatta, mivel ezt az országot lehetséges analóg országnak tekinti. A Bizottság az érdekelt feleknek lehetőséget biztosított arra, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, és meghallgatást kérjenek az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül.

| (4) | Minden olyan érdekelt fél meghallgatást nyert, aki azt kérte, és konkrét okokkal indokolni tudta, hogy miért szükséges a meghallgatása. |
| --- | --- |

(4)

Minden olyan érdekelt fél meghallgatást nyert, aki azt kérte, és konkrét okokkal indokolni tudta, hogy miért szükséges a meghallgatása.

| (5) | Tekintettel az exportáló gyártók, az importőrök és az uniós gyártók nyilvánvalóan nagy számára, az eljárás megindításáról szóló értesítés a dömping és a kár megállapításához mintavételt irányzott elő, az alaprendelet 17. cikkének megfelelően. Annak érdekében, hogy a Bizottság el tudja dönteni, hogy szükséges-e a mintavétel, és amennyiben igen, mintát tudjon venni, valamennyi exportáló termelőt, importőrt és közösségi termelőt felkértek arra, hogy jelentkezzen a Bizottságnál és – az eljárás megkezdéséről szóló értesítésben meghatározottak szerint – adjon alapvető információkat az érintett termékkel kapcsolatban a vizsgálati időszak során (2009. július 1. és 2010. június 30. között) elvégzett tevékenységekről. A Bizottság a kínai hatóságokkal is konzultációt folytatott konzultációt. |
| --- | --- |

(5)

Tekintettel az exportáló gyártók, az importőrök és az uniós gyártók nyilvánvalóan nagy számára, az eljárás megindításáról szóló értesítés a dömping és a kár megállapításához mintavételt irányzott elő, az alaprendelet 17. cikkének megfelelően. Annak érdekében, hogy a Bizottság el tudja dönteni, hogy szükséges-e a mintavétel, és amennyiben igen, mintát tudjon venni, valamennyi exportáló termelőt, importőrt és közösségi termelőt felkértek arra, hogy jelentkezzen a Bizottságnál és – az eljárás megkezdéséről szóló értesítésben meghatározottak szerint – adjon alapvető információkat az érintett termékkel kapcsolatban a vizsgálati időszak során (2009. július 1. és 2010. június 30. között) elvégzett tevékenységekről. A Bizottság a kínai hatóságokkal is konzultációt folytatott konzultációt.

(a)   Egyéb kínai exportáló gyártók

| (6) | A jelentkező 31 kínai exportáló gyártóból vagy exportáló gyártók csoportjából a Bizottság – az alaprendelet 17. cikkének megfelelően – kiválasztotta a mintát a rendelkezésre álló idő alatt ésszerűen megvizsgálható legnagyobb reprezentatív exportmennyiség alapján. A kiválasztott minta három vállalat(csoport)ból áll, amelyek a vizsgált időszak során az Eurostat által jegyzett teljes import 25 %-át, illetve a vizsgált időszak során az együttműködő exportőröktől származó teljes volumennek több mint 38 %-át adták. Az alaprendelet 17. cikkének (2) bekezdése értelmében konzultáltak az érintett felekkel és a kínai hatóságokkal, és nem merült fel kifogás a javasolt mintával szemben. |
| --- | --- |

(6)

A jelentkező 31 kínai exportáló gyártóból vagy exportáló gyártók csoportjából a Bizottság – az alaprendelet 17. cikkének megfelelően – kiválasztotta a mintát a rendelkezésre álló idő alatt ésszerűen megvizsgálható legnagyobb reprezentatív exportmennyiség alapján. A kiválasztott minta három vállalat(csoport)ból áll, amelyek a vizsgált időszak során az Eurostat által jegyzett teljes import 25 %-át, illetve a vizsgált időszak során az együttműködő exportőröktől származó teljes volumennek több mint 38 %-át adták. Az alaprendelet 17. cikkének (2) bekezdése értelmében konzultáltak az érintett felekkel és a kínai hatóságokkal, és nem merült fel kifogás a javasolt mintával szemben.

(b)   Mintavétel az uniós gyártók körében

| (7) | A Bizottság által megkeresett 21 uniós gyártó közül tizenegy adta meg a kért információkat és egyezett bele abba, hogy szerepeljen a mintában. Az ezektől az együttműködő uniós gyártóktól kapott információk alapján a Bizottság két mintacsoportot választott ki, amelyek öt uniós gyártót képviselnek. A mintát értékesítési és termelési volumen alapján állították össze. A mintában szereplő uniós gyártók az összes uniós gyártó teljes EU-s értékesítésének a 48 %-át képviselték, a fellépő gyártóknak pedig a 80 %-át. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottság által megkeresett 21 uniós gyártó közül tizenegy adta meg a kért információkat és egyezett bele abba, hogy szerepeljen a mintában. Az ezektől az együttműködő uniós gyártóktól kapott információk alapján a Bizottság két mintacsoportot választott ki, amelyek öt uniós gyártót képviselnek. A mintát értékesítési és termelési volumen alapján állították össze. A mintában szereplő uniós gyártók az összes uniós gyártó teljes EU-s értékesítésének a 48 %-át képviselték, a fellépő gyártóknak pedig a 80 %-át.

| (8) | A 62, a Bizottság által megkeresett független importőr közül csak öt vállalat válaszolt határidőben a mintavételi kérdőívekre. Ezért úgy döntöttek, hogy nincs szükség mintavételre, és a kérdőíveket valamennyi vállalatnak megküldték. Végül csak két importőr válaszolt a kérdőívekre, és működött együtt teljes mértékben a vizsgálat során. |
| --- | --- |

(8)

A 62, a Bizottság által megkeresett független importőr közül csak öt vállalat válaszolt határidőben a mintavételi kérdőívekre. Ezért úgy döntöttek, hogy nincs szükség mintavételre, és a kérdőíveket valamennyi vállalatnak megküldték. Végül csak két importőr válaszolt a kérdőívekre, és működött együtt teljes mértékben a vizsgálat során.

(c)   Kitöltött kérdőívek és ellenőrzés

| (9) | Annak érdekében, hogy a mintavételbe bevont kínai exportáló gyártóknak lehetővé tegyék a piacgazdasági elbánás vagy egyéni elbánás iránti kérelem benyújtását – amennyiben ezt igénylik –, a Bizottság formanyomtatványokat küldött a mintavételbe bevont exportáló gyártóknak. A mintavételbe bevont valamennyi vállalat (csoport) az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése értelmében piacgazdasági elbánást, illetve egyéni elbánást kért arra az esetre, ha a vizsgálat azt állapítaná meg, hogy nem felelnek meg a piacgazdasági elbánás feltételeinek. |
| --- | --- |

(9)

Annak érdekében, hogy a mintavételbe bevont kínai exportáló gyártóknak lehetővé tegyék a piacgazdasági elbánás vagy egyéni elbánás iránti kérelem benyújtását – amennyiben ezt igénylik –, a Bizottság formanyomtatványokat küldött a mintavételbe bevont exportáló gyártóknak. A mintavételbe bevont valamennyi vállalat (csoport) az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése értelmében piacgazdasági elbánást, illetve egyéni elbánást kért arra az esetre, ha a vizsgálat azt állapítaná meg, hogy nem felelnek meg a piacgazdasági elbánás feltételeinek.

| (10) | Három vállalat (csoport) egyedi vizsgálatot kért. Ezeknek a kéréseknek a kivizsgálása az átmeneti szakaszban lehetetlen volt a megadott időkereten belül. A döntő szakaszban fog arról döntés születni, hogy egyedi vizsgálatot biztosítanak-e a három vállalat valamelyikének. |
| --- | --- |

(10)

Három vállalat (csoport) egyedi vizsgálatot kért. Ezeknek a kéréseknek a kivizsgálása az átmeneti szakaszban lehetetlen volt a megadott időkereten belül. A döntő szakaszban fog arról döntés születni, hogy egyedi vizsgálatot biztosítanak-e a három vállalat valamelyikének.

| (11) | A Bizottság hivatalosan rendelkezésére bocsátotta a piacgazdasági elbánással kapcsolatos megállapításokat a mintavételben szereplő kínai érintett exportáló gyártók és az uniós gyártók számára. |
| --- | --- |

(11)

A Bizottság hivatalosan rendelkezésére bocsátotta a piacgazdasági elbánással kapcsolatos megállapításokat a mintavételben szereplő kínai érintett exportáló gyártók és az uniós gyártók számára.

| (12) | A mintavételbe bevont KNK-beli exportáló gyártók, a mintavételbe bevont összes uniós gyártó, két független uniós importőr és egy felhasználó küldött vissza teljesen kitöltött kérdőívet. |
| --- | --- |

(12)

A mintavételbe bevont KNK-beli exportáló gyártók, a mintavételbe bevont összes uniós gyártó, két független uniós importőr és egy felhasználó küldött vissza teljesen kitöltött kérdőívet.

| (13) | A Bizottság megvizsgálta és ellenőrizte a piacgazdasági elbánás és az egyéni elbánás elemzéséhez, valamint az uniós érdek tekintetében kárt okozó dömping ideiglenes megállapításához szükséges valamennyi információt. A következő vállalatok telephelyén került sor ellenőrző látogatásra: |
| --- | --- |

(13)

A Bizottság megvizsgálta és ellenőrizte a piacgazdasági elbánás és az egyéni elbánás elemzéséhez, valamint az uniós érdek tekintetében kárt okozó dömping ideiglenes megállapításához szükséges valamennyi információt. A következő vállalatok telephelyén került sor ellenőrző látogatásra:

| — | Changshu Walsin Specialty Steel Co., Ltd., Haiyu város, Changshu város és kapcsolt vállalkozásai: Shanghai Baihe Walsin Lihwa Specialty Steel Products Co., Ltd., Baihe város, Qingpu körzet, Shanghai; Yantai Jin Cheng Precision Wire Rod Co., Ltd., ETDZ Yantai város, Shandong Tartomány; Yantai Dazhong Recycling Resource Co., Ltd., ETDZ Yantai város, Shandong tartomány; |
| --- | --- |

—

Changshu Walsin Specialty Steel Co., Ltd., Haiyu város, Changshu város és kapcsolt vállalkozásai: Shanghai Baihe Walsin Lihwa Specialty Steel Products Co., Ltd., Baihe város, Qingpu körzet, Shanghai; Yantai Jin Cheng Precision Wire Rod Co., Ltd., ETDZ Yantai város, Shandong Tartomány; Yantai Dazhong Recycling Resource Co., Ltd., ETDZ Yantai város, Shandong tartomány;

| — | Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing Co., Ltd., Situan Town, Fengxian District, Shanghai és kapcsolt vállalkozásaik: Shanghai Jinchang International Trade Co., Ltd., Situan Város, Fengxian District, Shanghai; Shanghai Jinchang international trading Chongqing Co., Ltd., Jieshi város, Banan körzet, Chongqing; |
| --- | --- |

—

Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing Co., Ltd., Situan Town, Fengxian District, Shanghai és kapcsolt vállalkozásaik: Shanghai Jinchang International Trade Co., Ltd., Situan Város, Fengxian District, Shanghai; Shanghai Jinchang international trading Chongqing Co., Ltd., Jieshi város, Banan körzet, Chongqing;

| — | Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing Co., Ltd.,Yongzhong, Longwan körzet, Wenzhou. |
| --- | --- |

—

Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing Co., Ltd.,Yongzhong, Longwan körzet, Wenzhou.

| — | Salzgitter Mannesmann Stainless Tubes Headquarters; Mülheim an der Ruhr, Németország; |
| --- | --- |

—

Salzgitter Mannesmann Stainless Tubes Headquarters; Mülheim an der Ruhr, Németország;

| — | Salzgitter Mannesmann Stainless Tubes Deutschland; Remscheid, Németország; |
| --- | --- |

—

Salzgitter Mannesmann Stainless Tubes Deutschland; Remscheid, Németország;

| — | Tubacex Tubos Inoxidables, S.A., Llodio, Spanyolország. |
| --- | --- |

—

Tubacex Tubos Inoxidables, S.A., Llodio, Spanyolország.

| — | PEXCO, Scranton, Pennsylvania; |
| --- | --- |

—

PEXCO, Scranton, Pennsylvania;

| — | Salem Tube, Greenville, Pennsylvania; |
| --- | --- |

—

Salem Tube, Greenville, Pennsylvania;

| — | Salzgitter Mannesmann Stainless Tubes USA, Houston, Texas; |
| --- | --- |

—

Salzgitter Mannesmann Stainless Tubes USA, Houston, Texas;

| — | Sandvik Materials Technology, Scranton, Pennsylvania. |
| --- | --- |

—

Sandvik Materials Technology, Scranton, Pennsylvania.

3.   Vizsgálati időszak

| (14) | A dömping és a kár vizsgálata az 2009. július 1. és 2010. június 30. közötti időszakra (a továbbiakban: a „vizsgálati időszak” vagy „VI”) vonatkozott. A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2006-tól a vizsgált időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: a figyelembe vett időszak) terjedt ki. |
| --- | --- |

(14)

A dömping és a kár vizsgálata az 2009. július 1. és 2010. június 30. közötti időszakra (a továbbiakban: a „vizsgálati időszak” vagy „VI”) vonatkozott. A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2006-tól a vizsgált időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: a figyelembe vett időszak) terjedt ki.

B.   ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK

1.   Érintett termék

| (15) | A vizsgált termékek a jelenleg a 7304 11 00, 7304 22 00, 7304 24 00, ex 7304 41 00, 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 és ex 7304 90 00 KN-kód alá tartozó egyes, rozsdamentes acélból készült, varrat nélküli csövek, az eljárás megindításáról szóló értesítésben leírtak szerint, kivéve a szerelvényekkel ellátott, gázok és folyadékok továbbítására alkalmas, polgári légi járművekben való használatra szolgáló ilyen csöveket (’az érintett termékek’). Ez magában foglalja a félkész „üreges” termékeket, a melegen és a hidegen hengerelt termékeket is. |
| --- | --- |

(15)

A vizsgált termékek a jelenleg a 7304 11 00, 7304 22 00, 7304 24 00, ex 7304 41 00, 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 és ex 7304 90 00 KN-kód alá tartozó egyes, rozsdamentes acélból készült, varrat nélküli csövek, az eljárás megindításáról szóló értesítésben leírtak szerint, kivéve a szerelvényekkel ellátott, gázok és folyadékok továbbítására alkalmas, polgári légi járművekben való használatra szolgáló ilyen csöveket (’az érintett termékek’). Ez magában foglalja a félkész „üreges” termékeket, a melegen és a hidegen hengerelt termékeket is.

| (16) | A termelési folyamat során általában rozsdamentes acél hengereket („bugákat”) használnak nyersanyagként. A termelés első lépéseként készítenek egy félkész „üreges” darabot, vagy extruderrel, vagy pedig meleglyukasztásos eljárással. Ezt követően az üreges munkadarabot először melegen hengerlik, így elkészül egy melegen hengerelt cső, majd hideghengerléses eljárást alkalmaznak (hidegpilgerezés), vagy pedig hideghúzásos eljárással állítanak elő egy hidegen hengerelt csövet. Minden termékfajtának (üreges, melegen hengerelt, hidegen hengerelt csövek) ugyanazok az alapvető fizikai, kémiai és műszaki tulajdonságai, és alapvető felhasználásuk is ugyanaz. |
| --- | --- |

(16)

A termelési folyamat során általában rozsdamentes acél hengereket („bugákat”) használnak nyersanyagként. A termelés első lépéseként készítenek egy félkész „üreges” darabot, vagy extruderrel, vagy pedig meleglyukasztásos eljárással. Ezt követően az üreges munkadarabot először melegen hengerlik, így elkészül egy melegen hengerelt cső, majd hideghengerléses eljárást alkalmaznak (hidegpilgerezés), vagy pedig hideghúzásos eljárással állítanak elő egy hidegen hengerelt csövet. Minden termékfajtának (üreges, melegen hengerelt, hidegen hengerelt csövek) ugyanazok az alapvető fizikai, kémiai és műszaki tulajdonságai, és alapvető felhasználásuk is ugyanaz.

| (17) | A rozsdamentes acélból készült csövek főként a következő iparágakban használatosak: vegyi és petrolkémiai ipar, műtrágyagyártás, áramtermelés, mély- és magasépítészet, gyógyszergyártás és orvosi technológiák, biotechnológia, vízkezelés és hulladékégetés, olaj- és gázfeltárás és -kitermelés, szén- és gázfeldolgozás, élelmiszer-feldolgozás. |
| --- | --- |

(17)

A rozsdamentes acélból készült csövek főként a következő iparágakban használatosak: vegyi és petrolkémiai ipar, műtrágyagyártás, áramtermelés, mély- és magasépítészet, gyógyszergyártás és orvosi technológiák, biotechnológia, vízkezelés és hulladékégetés, olaj- és gázfeltárás és -kitermelés, szén- és gázfeldolgozás, élelmiszer-feldolgozás.

| (18) | Az egyik uniós gyártó, amely rozsdamentes acélcsövek további feldolgozásával foglalkozik, azt kérte, hogy amennyiben intézkedéseket kellene hozni, a 7304 49 10 CN kódot vegyék ki ezek köréből, mivel ez a kód üres félkész termékekre vonatkozik, amelyeket kizárólag további feldolgozásra használnak. A vizsgálat ezzel szemben azt mutatta, hogy az adott uniós termelőnek mind az uniós, mind pedig a kínai beszállítói az adott termelőnek szállított árukat melegen hengerelt vagy hidegen hengerelt árunak nyilvánították. |
| --- | --- |

(18)

Az egyik uniós gyártó, amely rozsdamentes acélcsövek további feldolgozásával foglalkozik, azt kérte, hogy amennyiben intézkedéseket kellene hozni, a 7304 49 10 CN kódot vegyék ki ezek köréből, mivel ez a kód üres félkész termékekre vonatkozik, amelyeket kizárólag további feldolgozásra használnak. A vizsgálat ezzel szemben azt mutatta, hogy az adott uniós termelőnek mind az uniós, mind pedig a kínai beszállítói az adott termelőnek szállított árukat melegen hengerelt vagy hidegen hengerelt árunak nyilvánították.

| (19) | Ezt megerősíti, hogy ezeknek a termékeknek a vámnyilatkozatban szereplő meghatározása, miszerint ezek „feldolgozatlan üreges munkadarabok, kizárólag más keresztmetszetű és falvastagságú csövek gyártásához való felhasználásra” olyan árukra vonatkozik, amelyek fizikai tulajdonságai nem feltétlenül különbözők, mindössze a felhasználásuk más. Átmenetileg arra a következtetésre jutottak, hogy a termék meghatározásából nem zárható ki a „feldolgozatlan üreges munkadarab”. |
| --- | --- |

(19)

Ezt megerősíti, hogy ezeknek a termékeknek a vámnyilatkozatban szereplő meghatározása, miszerint ezek „feldolgozatlan üreges munkadarabok, kizárólag más keresztmetszetű és falvastagságú csövek gyártásához való felhasználásra” olyan árukra vonatkozik, amelyek fizikai tulajdonságai nem feltétlenül különbözők, mindössze a felhasználásuk más. Átmenetileg arra a következtetésre jutottak, hogy a termék meghatározásából nem zárható ki a „feldolgozatlan üreges munkadarab”.

2.   Hasonló termék

| (20) | Úgy találták, hogy az érintett termék, valamint bizonyos olyan, rozsdamentes acélból készült varrat nélküli csövek, amelyek a KNK belső piacán kaphatók, illetve bizonyos rozsdamentes acélból készült varrat nélküli csövek, amelyek az Unió piacán kaphatók és amelyeket az Unióban állítanak elő, egyforma alapvető fizikai, kémiai és műszaki jellemzőkkel bírnak, és alapvető felhasználási módjuk is azonos. Ezért ezek az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése szerint ideiglenesen azonosnak tekintendők. |
| --- | --- |

(20)

Úgy találták, hogy az érintett termék, valamint bizonyos olyan, rozsdamentes acélból készült varrat nélküli csövek, amelyek a KNK belső piacán kaphatók, illetve bizonyos rozsdamentes acélból készült varrat nélküli csövek, amelyek az Unió piacán kaphatók és amelyeket az Unióban állítanak elő, egyforma alapvető fizikai, kémiai és műszaki jellemzőkkel bírnak, és alapvető felhasználási módjuk is azonos. Ezért ezek az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése szerint ideiglenesen azonosnak tekintendők.

C.   DÖMPING

1.   Piacgazdasági elbánás

| (21) | Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése b) pontjának megfelelően a Kínai Népköztársaságból származó importra vonatkozó dömpingellenes vizsgálatokban a rendes értéket ugyanezen cikk (1)–(6) bekezdésében foglaltak szerint kell megállapítani azon gyártók esetében, amelyek az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában foglalt kritériumoknak megfelelnek. |
| --- | --- |

(21)

Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése b) pontjának megfelelően a Kínai Népköztársaságból származó importra vonatkozó dömpingellenes vizsgálatokban a rendes értéket ugyanezen cikk (1)–(6) bekezdésében foglaltak szerint kell megállapítani azon gyártók esetében, amelyek az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában foglalt kritériumoknak megfelelnek.

| (22) | Ezeket a kritériumokat röviden, a tájékozódás megkönynyítése érdekében, az alábbiakban foglaljuk össze:






  1. | az üzleti döntések és a költségek a piaci feltételekhez igazodnak, jelentősebb állami beavatkozás nélkül, a költségek pedig a piaci értékeket tükrözik; |
| --- | --- | --- |

(22)

Ezeket a kritériumokat röviden, a tájékozódás megkönynyítése érdekében, az alábbiakban foglaljuk össze:

1.

az üzleti döntések és a költségek a piaci feltételekhez igazodnak, jelentősebb állami beavatkozás nélkül, a költségek pedig a piaci értékeket tükrözik;

| 2. | a vállalkozás egyetlen, átlátható, alapvető könyvelést vezet, melyet a nemzetközi számviteli standardoknak megfelelően független könyvvizsgálatnak vetnek alá, és minden célra azt alkalmazzák; |
| --- | --- |

2.

a vállalkozás egyetlen, átlátható, alapvető könyvelést vezet, melyet a nemzetközi számviteli standardoknak megfelelően független könyvvizsgálatnak vetnek alá, és minden célra azt alkalmazzák;

| 3. | nincsenek a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből eredő jelentős torzulások; |
| --- | --- |

3.

nincsenek a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből eredő jelentős torzulások;

| 4. | a csődre és a tulajdonjogra vonatkozó jogszabályok jogbiztonságot és stabilitást biztosítanak; |
| --- | --- |

4.

a csődre és a tulajdonjogra vonatkozó jogszabályok jogbiztonságot és stabilitást biztosítanak;

| 5. | a valutaátváltásokat piaci árfolyamon végzik. |
| --- | --- |

5.

a valutaátváltásokat piaci árfolyamon végzik.

| (23) | Ebben a vizsgálatban valamennyi, a mintavételre kiválasztott exportáló csoport piacgazdasági elbánást kért az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja értelmében, és a megadott határidőn belül válaszolt a piacgazdasági elbánás iránti kérelemre vonatkozó formanyomtatványra. |
| --- | --- |

(23)

Ebben a vizsgálatban valamennyi, a mintavételre kiválasztott exportáló csoport piacgazdasági elbánást kért az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja értelmében, és a megadott határidőn belül válaszolt a piacgazdasági elbánás iránti kérelemre vonatkozó formanyomtatványra.

| (24) | A vizsgálat során megállapították, hogy két, a mintavételbe bevont KNK-beli exportáló gyártó/csoport nem teljesítette az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában előírt követelményeket a piacgazdasági elbánás megadásához. |
| --- | --- |

(24)

A vizsgálat során megállapították, hogy két, a mintavételbe bevont KNK-beli exportáló gyártó/csoport nem teljesítette az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában előírt követelményeket a piacgazdasági elbánás megadásához.

| (25) | A fenti cégek egyike sem felel meg az 1. Kritériumban előírt követelményeknek, mivel az állam beavatkozik a fő nyersanyag (különösen a rozsdamentes acélbuga, ingot és köracél) beszerzésével kapcsolatos döntésekbe. Ezek a nyersanyagok jóval több mint 50 %-át teszik ki az érintett termékek előállítási költségeinek (varrat nélküli rozsdamentes acél csövek). Ennek megfelelően ezek a nyersanyagok jelentik messze a legnagyobb ráfordítást az érintett termékek előállításában. |
| --- | --- |

(25)

A fenti cégek egyike sem felel meg az 1. Kritériumban előírt követelményeknek, mivel az állam beavatkozik a fő nyersanyag (különösen a rozsdamentes acélbuga, ingot és köracél) beszerzésével kapcsolatos döntésekbe. Ezek a nyersanyagok jóval több mint 50 %-át teszik ki az érintett termékek előállítási költségeinek (varrat nélküli rozsdamentes acél csövek). Ennek megfelelően ezek a nyersanyagok jelentik messze a legnagyobb ráfordítást az érintett termékek előállításában.

| (26) | A kínai államnak elsődleges szerepe van a varrat nélküli rozsdamentes acélcsövekhez szükséges nyersanyagok árának a megállapításában, és folyamatosan beavatkozik a piac működésébe a következő eszközökkel: exportadó és a ÁFA vissza nem térítése. Először is, a varrat nélküli rozsdamentes acélcsövek nyersanyagait 2008. január 1. óta 15 %-os exportadó terheli. Másodszor, az állam nem téríti vissza az említett nyersanyagok exportja után fizetett áfát. |
| --- | --- |

(26)

A kínai államnak elsődleges szerepe van a varrat nélküli rozsdamentes acélcsövekhez szükséges nyersanyagok árának a megállapításában, és folyamatosan beavatkozik a piac működésébe a következő eszközökkel: exportadó és a ÁFA vissza nem térítése. Először is, a varrat nélküli rozsdamentes acélcsövek nyersanyagait 2008. január 1. óta 15 %-os exportadó terheli. Másodszor, az állam nem téríti vissza az említett nyersanyagok exportja után fizetett áfát.

| (27) | A mintavételbe bevont vállalatok a varrat nélküli rozsdamentes acélcsövek gyártásához használt fő nyersanyagokat a kínai belföldi piacról szerzik be. A Vizsgálat megállapította, hogy átlagosan és az acél fokozatától függően a nyersanyagok kínai ára nagyjából 30 %-kal alacsonyabb a világpiaci (USA vagy EU) árnál. |
| --- | --- |

(27)

A mintavételbe bevont vállalatok a varrat nélküli rozsdamentes acélcsövek gyártásához használt fő nyersanyagokat a kínai belföldi piacról szerzik be. A Vizsgálat megállapította, hogy átlagosan és az acél fokozatától függően a nyersanyagok kínai ára nagyjából 30 %-kal alacsonyabb a világpiaci (USA vagy EU) árnál.

| (28) | Mivel Kínának vasérce nagy részét nemzetközi piaci árakon kell importálnia, egyértelmű, hogy nem rendelkezik semmiféle olyan természetes komparatív előnnyel, amely megmagyarázná a fő nyersanyagok belföldi piacon érvényes rendkívül alacsony árát. Ugyanakkor és több éven keresztül, különféle tanulmányok arról szólnak, hogy az állam jelentősen beavatkozik ebbe a szektorba. (3) Ezek a jelentések arról számolnak be, hogy a Kínai kormány 14 „kulcs” iparágat és hét „pillér” ipart jelölt ki. A különleges acél elsődleges továbbfelhasználói beletartoznak abba a hét „pillérbe”, amelyeket a kínai kormány iparpolitikáin keresztül támogat. (4) Az exportadók és a részleges ÁFA visszatérítések negatív hatását kiemelték a WTO Kereskedelempolitikai Szemléinek azok a részei is, amelyek a KNK kereskedelmi politikáiról és gyakorlatairól szólnak. (5) |
| --- | --- |

(28)

Mivel Kínának vasérce nagy részét nemzetközi piaci árakon kell importálnia, egyértelmű, hogy nem rendelkezik semmiféle olyan természetes komparatív előnnyel, amely megmagyarázná a fő nyersanyagok belföldi piacon érvényes rendkívül alacsony árát. Ugyanakkor és több éven keresztül, különféle tanulmányok arról szólnak, hogy az állam jelentősen beavatkozik ebbe a szektorba. (3) Ezek a jelentések arról számolnak be, hogy a Kínai kormány 14 „kulcs” iparágat és hét „pillér” ipart jelölt ki. A különleges acél elsődleges továbbfelhasználói beletartoznak abba a hét „pillérbe”, amelyeket a kínai kormány iparpolitikáin keresztül támogat. (4) Az exportadók és a részleges ÁFA visszatérítések negatív hatását kiemelték a WTO Kereskedelempolitikai Szemléinek azok a részei is, amelyek a KNK kereskedelmi politikáiról és gyakorlatairól szólnak. (5)

| (29) | Amint a WTO Kereskedelempolitikai Szemléje megállapítja, az exportadók és az ÁFA visszatérítések olyan eszközök, amelyek alkalmazásával csökkentik a kérdéses nyersanyagok exportjának volumenét, eltérítik a beszállításokat a belföldi piacról, és lefelé irányuló nyomást hoznak létre ezen termékek belföldi áraira (6). A jelenlegi vizsgálat megerősítette, hogy jelentős árrés van a belföldi árak és a világpiaci árak között. Ez az árrés implicit módon segíti az értékteremtési lánc későbbi szakaszaiban található belföldi iparágakat, és így versenyelőnyt biztosít a számukra. Ezt az állítást tovább erősíti az a tény, hogy nem vetnek ki exportadót az érintett termék (varrat nélküli rozsdamentes acélcsövek) exportjára, amely ÁFA visszatérítésben is részesül. |
| --- | --- |

(29)

Amint a WTO Kereskedelempolitikai Szemléje megállapítja, az exportadók és az ÁFA visszatérítések olyan eszközök, amelyek alkalmazásával csökkentik a kérdéses nyersanyagok exportjának volumenét, eltérítik a beszállításokat a belföldi piacról, és lefelé irányuló nyomást hoznak létre ezen termékek belföldi áraira (6). A jelenlegi vizsgálat megerősítette, hogy jelentős árrés van a belföldi árak és a világpiaci árak között. Ez az árrés implicit módon segíti az értékteremtési lánc későbbi szakaszaiban található belföldi iparágakat, és így versenyelőnyt biztosít a számukra. Ezt az állítást tovább erősíti az a tény, hogy nem vetnek ki exportadót az érintett termék (varrat nélküli rozsdamentes acélcsövek) exportjára, amely ÁFA visszatérítésben is részesül.

| (30) | A jelenlegi vizsgálat azzal, hogy megállapította az exportadók és az ÁFA visszatérítés különböző alkalmazásainak a hatását az értékteremtési lánc korábbi és későbbi szakaszaiban található iparágakra, bizonyította az állami befolyás gyakorlását, ami megállapítható abból, hogy jelentős árkülönbség van a rozsdamentes acél nyersanyagok (különösen a rozsdamentes acélbugák, ingotok és a köracél) árában a kínai és a világpiac között. |
| --- | --- |

(30)

A jelenlegi vizsgálat azzal, hogy megállapította az exportadók és az ÁFA visszatérítés különböző alkalmazásainak a hatását az értékteremtési lánc korábbi és későbbi szakaszaiban található iparágakra, bizonyította az állami befolyás gyakorlását, ami megállapítható abból, hogy jelentős árkülönbség van a rozsdamentes acél nyersanyagok (különösen a rozsdamentes acélbugák, ingotok és a köracél) árában a kínai és a világpiac között.

| (31) | Figyelembe véve a kínai belföldi és a világpiaci árak közötti különbséget, állami beavatkozás nélkül az említett nyersanyagok belföldi termelői olyan piacokra exportálnák inkább a termékeiket, ahol a magasabb árak miatt nagyobb nyereséget érhetnek el. A kínai vámstatisztikák is megerősítik, hogy a KNK-ból a világ többi országába gyakorlatilag nem exportálnak rozsdamentes acélbugákat. 2009-ben a rozsdamentes acél öntvények és a rozsdamentes acél más elsődleges formáinak az exportja még a 2 tonnát sem érte el, 2010-ben pedig kevesebb mint 5 tonnát tett ki. Ez további érv amellett, hogy az állam beavatkozik a nyersanyagok piacán. |
| --- | --- |

(31)

Figyelembe véve a kínai belföldi és a világpiaci árak közötti különbséget, állami beavatkozás nélkül az említett nyersanyagok belföldi termelői olyan piacokra exportálnák inkább a termékeiket, ahol a magasabb árak miatt nagyobb nyereséget érhetnek el. A kínai vámstatisztikák is megerősítik, hogy a KNK-ból a világ többi országába gyakorlatilag nem exportálnak rozsdamentes acélbugákat. 2009-ben a rozsdamentes acél öntvények és a rozsdamentes acél más elsődleges formáinak az exportja még a 2 tonnát sem érte el, 2010-ben pedig kevesebb mint 5 tonnát tett ki. Ez további érv amellett, hogy az állam beavatkozik a nyersanyagok piacán.

| (32) | Ezeket a kínai gyakorlatokat mögöttes tényezőnek kell tekinteni abban a folyamatban, melynek során az állam beavatkozik a vállalatok nyersanyagokkal kapcsolatos döntéseibe. Ténylegesen a jelenlegi, a nyersanyagok exportjára magas exportilletékeket kirovó és ÁFA visszatérítést nem adó kínai rendszer alapvetően olyan helyzetet eredményezett, ahol a kínai nyersanyagárak tovább is állami beavatkozás eredményeként alakulnak ki, és minden valószínűség szerint a jövőben is támogatást fognak nyújtani a varrat nélküli rozsdamentes acélcsövek kínai termelőinek. |
| --- | --- |

(32)

Ezeket a kínai gyakorlatokat mögöttes tényezőnek kell tekinteni abban a folyamatban, melynek során az állam beavatkozik a vállalatok nyersanyagokkal kapcsolatos döntéseibe. Ténylegesen a jelenlegi, a nyersanyagok exportjára magas exportilletékeket kirovó és ÁFA visszatérítést nem adó kínai rendszer alapvetően olyan helyzetet eredményezett, ahol a kínai nyersanyagárak tovább is állami beavatkozás eredményeként alakulnak ki, és minden valószínűség szerint a jövőben is támogatást fognak nyújtani a varrat nélküli rozsdamentes acélcsövek kínai termelőinek.

| (33) | Továbbá, ami az 1. kritériumot illeti, az egyik vállalat a mintavételi információban és a piacgazdasági elbánás iránti kérelemben két, vele társult viszonyban álló nyersanyag-beszállítót nem említett. A vállalat azt állította, hogy ezek a beszállítók csak kis mennyiségeket szállítanak, ezért az, hogy a jelentésből kimaradtak, nem gyakorolt és nem is gyakorolhat semmiféle jelentősebb hatást a vizsgálat eredményére. Megjegyezzük, hogy először a Bizottságnak teljes képet kell alkotnia minden olyan vállalatról, amely egy csoport tagjaként részt vesz az érintett termék előállításában vagy értékesítésében, függetlenül ezen vállalatok méretétől vagy az értékesített volumentől. Megjegyezzük továbbá, hogy a nyersanyag-beszállítások meglehetősen elaprózottak, több kisebb beszállító között oszlanak meg. Megállapítást nyert, hogy a társaság elhallgatta a fenti leírt fő tényezők torzító hatását, nem bizonyította, hogy üzleti döntéseit piaci jelzések hatására hozta volna, jelentősebb állami befolyás nélkül, sem azt, hogy a költségei piaci értékeket tükröztek. |
| --- | --- |

(33)

Továbbá, ami az 1. kritériumot illeti, az egyik vállalat a mintavételi információban és a piacgazdasági elbánás iránti kérelemben két, vele társult viszonyban álló nyersanyag-beszállítót nem említett. A vállalat azt állította, hogy ezek a beszállítók csak kis mennyiségeket szállítanak, ezért az, hogy a jelentésből kimaradtak, nem gyakorolt és nem is gyakorolhat semmiféle jelentősebb hatást a vizsgálat eredményére. Megjegyezzük, hogy először a Bizottságnak teljes képet kell alkotnia minden olyan vállalatról, amely egy csoport tagjaként részt vesz az érintett termék előállításában vagy értékesítésében, függetlenül ezen vállalatok méretétől vagy az értékesített volumentől. Megjegyezzük továbbá, hogy a nyersanyag-beszállítások meglehetősen elaprózottak, több kisebb beszállító között oszlanak meg. Megállapítást nyert, hogy a társaság elhallgatta a fenti leírt fő tényezők torzító hatását, nem bizonyította, hogy üzleti döntéseit piaci jelzések hatására hozta volna, jelentősebb állami befolyás nélkül, sem azt, hogy a költségei piaci értékeket tükröztek.

| (34) | Az 1. kritérium mellett bizonyos vállalatok azt sem tudták bizonyítani, hogy eleget tettek volna a 2. és a 3. kritériumnak. Két vállalat nem tudta bizonyítani, hogy egyetlenegy átlátható, a nemzetközi számviteli szabályoknak megfelelően független könyvvizsgálatnak alávetett könyvelést vezetnek. Az egyik vállalat esetében a pénzügyi nyilvántartásokban fellelhető ellentmondásokat a könyvvizsgáló jelentése nem említette. Egy másik vállalat csak néhány évi működésére vonatkozóan tudta bemutatni a pénzügyi beszámolóit. |
| --- | --- |

(34)

Az 1. kritérium mellett bizonyos vállalatok azt sem tudták bizonyítani, hogy eleget tettek volna a 2. és a 3. kritériumnak. Két vállalat nem tudta bizonyítani, hogy egyetlenegy átlátható, a nemzetközi számviteli szabályoknak megfelelően független könyvvizsgálatnak alávetett könyvelést vezetnek. Az egyik vállalat esetében a pénzügyi nyilvántartásokban fellelhető ellentmondásokat a könyvvizsgáló jelentése nem említette. Egy másik vállalat csak néhány évi működésére vonatkozóan tudta bemutatni a pénzügyi beszámolóit.

| (35) | Végezetül, az egyik vállalat állami tulajdonú bankoktól kapott hitelt kedvező kamatozással, lényegesen alacsonyabb kamatláb mellett, mint amit a piacon kapott volna. Ez azt bizonyítja, hogy a termelési költségek és a pénzügyi helyzet a nem-piacgazdasági rendszerből eredő súlyos torzulásokat szenvednek el. |
| --- | --- |

(35)

Végezetül, az egyik vállalat állami tulajdonú bankoktól kapott hitelt kedvező kamatozással, lényegesen alacsonyabb kamatláb mellett, mint amit a piacon kapott volna. Ez azt bizonyítja, hogy a termelési költségek és a pénzügyi helyzet a nem-piacgazdasági rendszerből eredő súlyos torzulásokat szenvednek el.

| (36) | A piacgazdasági elbánásra vonatkozó megállapítások közzététele után észrevételek érkeztek az uniós gazdasági ágazattól, valamint a mintavételbe bevont három exportáló gyártótól/csoporttól. |
| --- | --- |

(36)

A piacgazdasági elbánásra vonatkozó megállapítások közzététele után észrevételek érkeztek az uniós gazdasági ágazattól, valamint a mintavételbe bevont három exportáló gyártótól/csoporttól.

| (37) | Az egyik vállalat azt állította, hogy a Bizottságnak a piacgazdasági elbánás elutasításáról szóló döntését befolyásolta a dömpingkülönbözet számítása, így a döntés nem volt elfogulatlan. Ebben a tekintetben meg kell jegyeznünk, hogy a piacgazdasági elbánás megállapítása megelőz mindenféle olyan dömping kalkulációt vagy ellenőrzést, amelyekre kizárólag a piacgazdasági elbánásra vonatkozó megállapítással kapcsolatos adatokra vonatkozóan került sor. Ennélfogva az állítás megalapozatlan. |
| --- | --- |

(37)

Az egyik vállalat azt állította, hogy a Bizottságnak a piacgazdasági elbánás elutasításáról szóló döntését befolyásolta a dömpingkülönbözet számítása, így a döntés nem volt elfogulatlan. Ebben a tekintetben meg kell jegyeznünk, hogy a piacgazdasági elbánás megállapítása megelőz mindenféle olyan dömping kalkulációt vagy ellenőrzést, amelyekre kizárólag a piacgazdasági elbánásra vonatkozó megállapítással kapcsolatos adatokra vonatkozóan került sor. Ennélfogva az állítás megalapozatlan.

| (38) | Az egyik vállalat azt állította, hogy neki nem kellett piacgazdasági elbánás iránti kérelmet benyújtania a kapcsolódó nyersanyag beszállítókra vonatkozóan. Ezt az érvet el kell utasítani. Az eljárás megindításáról szóló értesítés világosan kimondta, hogy meg kell adni a Bizottság számára minden olyan kapcsolt vállalkozás nevét és tevékenységének pontos leírását, amely részt vesz a vizsgált termék gyártásában és/vagy értékesítésében (exportra és/vagy belföldön) |
| --- | --- |

(38)

Az egyik vállalat azt állította, hogy neki nem kellett piacgazdasági elbánás iránti kérelmet benyújtania a kapcsolódó nyersanyag beszállítókra vonatkozóan. Ezt az érvet el kell utasítani. Az eljárás megindításáról szóló értesítés világosan kimondta, hogy meg kell adni a Bizottság számára minden olyan kapcsolt vállalkozás nevét és tevékenységének pontos leírását, amely részt vesz a vizsgált termék gyártásában és/vagy értékesítésében (exportra és/vagy belföldön)

| (39) | Ezen túlmenően, ez a vállalat azt állította, hogy a nyersanyagok piacán a torzulások nem voltak lényegesek, mivel a nyersanyagok 17,5 %-át független nemzetközi beszállítóktól importálják, a fennmaradó részt pedig főként társult vállalkozásoktól vásárolják. A Bizottság rendelkezésére álló információk azt bizonyítják, hogy a nyersanyagok kb. 30 %-át helyben vásárolják, a fennmaradó részt pedig főként társult beszállítóktól importálják. Ebben az összefüggésben azt is meg kell jegyezni, hogy a társult beszállítók elszámoló árait általában nem tekintik megbízható információknak. Ezen túlmenően, a társaság által alkalmazott nyersanyag vételárak független beszállítóktól való vásárlás esetében jelentősen alacsonyabbak mint az EU-ban vagy az USA-ban alkalmazott árak a többi vizsgált exportáló gyártó esetében. Ennélfogva az állítást elutasították. |
| --- | --- |

(39)

Ezen túlmenően, ez a vállalat azt állította, hogy a nyersanyagok piacán a torzulások nem voltak lényegesek, mivel a nyersanyagok 17,5 %-át független nemzetközi beszállítóktól importálják, a fennmaradó részt pedig főként társult vállalkozásoktól vásárolják. A Bizottság rendelkezésére álló információk azt bizonyítják, hogy a nyersanyagok kb. 30 %-át helyben vásárolják, a fennmaradó részt pedig főként társult beszállítóktól importálják. Ebben az összefüggésben azt is meg kell jegyezni, hogy a társult beszállítók elszámoló árait általában nem tekintik megbízható információknak. Ezen túlmenően, a társaság által alkalmazott nyersanyag vételárak független beszállítóktól való vásárlás esetében jelentősen alacsonyabbak mint az EU-ban vagy az USA-ban alkalmazott árak a többi vizsgált exportáló gyártó esetében. Ennélfogva az állítást elutasították.

| (40) | Az egyik vállalat vitatta a Bizottságnak azt a számítását, amely a belföldi kínai és a világpiaci árak közötti különbözetre vonatkozott. Az ellenőrzést követően a Bizottság megerősíti ezt a számítást. A vállalat különösen is nem vette számításba az USA-beli és uniós beszállítók által az ötvözetekre alkalmazott felárakat. Az állítást ezért el kellett utasítani. |
| --- | --- |

(40)

Az egyik vállalat vitatta a Bizottságnak azt a számítását, amely a belföldi kínai és a világpiaci árak közötti különbözetre vonatkozott. Az ellenőrzést követően a Bizottság megerősíti ezt a számítást. A vállalat különösen is nem vette számításba az USA-beli és uniós beszállítók által az ötvözetekre alkalmazott felárakat. Az állítást ezért el kellett utasítani.

| (41) | Az egyik vállalat azt is állította, hogy a nyereségadó-bevallás és a pénzügyi beszámoló közötti eltérések normálisnak tekinthetők, nem jelentősek, és ezért a pénzügyi beszámoló szöveges mellékletében nem voltak kötelesek megmagyarázni az eltéréseket. Ezért ennek nem lett volna szabad hatást gyakorolnia a Bizottság döntésére. Meg kell jegyezni, hogy az éves nyereségre vonatkozó eltérések megközelítik a 30 millió RMB-t, ezért ezeket jelentősnek kellett volna tekinteni, és meg kellett volna őket magyarázni a pénzügyi beszámoló kiegészítő mellékletében. |
| --- | --- |

(41)

Az egyik vállalat azt is állította, hogy a nyereségadó-bevallás és a pénzügyi beszámoló közötti eltérések normálisnak tekinthetők, nem jelentősek, és ezért a pénzügyi beszámoló szöveges mellékletében nem voltak kötelesek megmagyarázni az eltéréseket. Ezért ennek nem lett volna szabad hatást gyakorolnia a Bizottság döntésére. Meg kell jegyezni, hogy az éves nyereségre vonatkozó eltérések megközelítik a 30 millió RMB-t, ezért ezeket jelentősnek kellett volna tekinteni, és meg kellett volna őket magyarázni a pénzügyi beszámoló kiegészítő mellékletében.

| (42) | Egy másik állítás arra vonatkozott, hogy állítólagosan megsértették a WTO Megállapodást a Támogatásokról és Kiegyenlítő Intézkedésekről, és az EU alapvető Támogatásellenes Rendeletét. (7) A vállalat azt közölte, hogy a piacgazdasági elbánás iránti kérelem elutasítása azon az alapon, hogy a társaságok esetlegesen támogatásban részesülnek, a gyakorlatban megbüntetné az exportőrt olyan támogatások miatt, amelyeknek a törvénytelenné nyilvánítására semmiféle alap nincs. Ezt az érvet el kellett utasítani. A piacgazdasági elbánás iránti kérelmet nem azért utasították el, mert fennállt a támogatás lehetősége, hanem kifejezetten a fenti preambulumbekezdésekben hivatkozott okok miatt, valamint a feleknek megküldött részletes piacgazdasági elbánásra vonatkozó információs dokumentumokban foglaltak alapján. A piacgazdasági elbánás iránti kérelem kérés elutasításának a fő oka az volt, hogy torzításokat állapítottak meg a nyersanyagok piacán. Ezen túlmenően ki kell emelni, hogy pl. vállalatok állami tulajdonú bankoktól kaptak hitelt kedvező kamatozással, lényegesen alacsonyabb kamatláb mellett, mint amit a piacon kaptak volna, ami egyértelműen bizonyítja, hogy a korábbi nem-piacgazdasági viszonyok továbbéléséről van szó. |
| --- | --- |

(42)

Egy másik állítás arra vonatkozott, hogy állítólagosan megsértették a WTO Megállapodást a Támogatásokról és Kiegyenlítő Intézkedésekről, és az EU alapvető Támogatásellenes Rendeletét. (7) A vállalat azt közölte, hogy a piacgazdasági elbánás iránti kérelem elutasítása azon az alapon, hogy a társaságok esetlegesen támogatásban részesülnek, a gyakorlatban megbüntetné az exportőrt olyan támogatások miatt, amelyeknek a törvénytelenné nyilvánítására semmiféle alap nincs. Ezt az érvet el kellett utasítani. A piacgazdasági elbánás iránti kérelmet nem azért utasították el, mert fennállt a támogatás lehetősége, hanem kifejezetten a fenti preambulumbekezdésekben hivatkozott okok miatt, valamint a feleknek megküldött részletes piacgazdasági elbánásra vonatkozó információs dokumentumokban foglaltak alapján. A piacgazdasági elbánás iránti kérelem kérés elutasításának a fő oka az volt, hogy torzításokat állapítottak meg a nyersanyagok piacán. Ezen túlmenően ki kell emelni, hogy pl. vállalatok állami tulajdonú bankoktól kaptak hitelt kedvező kamatozással, lényegesen alacsonyabb kamatláb mellett, mint amit a piacon kaptak volna, ami egyértelműen bizonyítja, hogy a korábbi nem-piacgazdasági viszonyok továbbéléséről van szó.

| (43) | Összefoglalva, a kapott megjegyzések közül nem volt olyan, ami alapot adott volna a piacgazdasági elbánásra vonatkozó döntéssel kapcsolatos megállapítások megváltoztatására. |
| --- | --- |

(43)

Összefoglalva, a kapott megjegyzések közül nem volt olyan, ami alapot adott volna a piacgazdasági elbánásra vonatkozó döntéssel kapcsolatos megállapítások megváltoztatására.

2.   Egyedi elbánás

| (44) | Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja alapján az említett cikk hatálya alá tartozó országok vonatkozásában adott esetben országos vámot állapítanak meg, kivéve azokat az eseteket, amikor a vállalatok bizonyítani tudják, hogy az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében meghatározott valamennyi feltételnek megfelelnek. Ezeket a kritériumokat röviden, a tájékozódás megkönnyítése érdekében, az alábbiakban foglaljuk össze:






  — | ha teljes mértékben vagy részben külföldi tulajdonban lévő vállalatról vagy vegyes vállalatról van szó, az exportőrök szabadon hazatelepíthetik a tőkét és a nyereséget; |
| --- | --- | --- |

(44)

Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja alapján az említett cikk hatálya alá tartozó országok vonatkozásában adott esetben országos vámot állapítanak meg, kivéve azokat az eseteket, amikor a vállalatok bizonyítani tudják, hogy az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében meghatározott valamennyi feltételnek megfelelnek. Ezeket a kritériumokat röviden, a tájékozódás megkönnyítése érdekében, az alábbiakban foglaljuk össze:

—

ha teljes mértékben vagy részben külföldi tulajdonban lévő vállalatról vagy vegyes vállalatról van szó, az exportőrök szabadon hazatelepíthetik a tőkét és a nyereséget;

| — | az exportárakat és exportmennyiségeket, valamint az értékesítési feltételeket szabadon határozzák meg; |
| --- | --- |

—

az exportárakat és exportmennyiségeket, valamint az értékesítési feltételeket szabadon határozzák meg;

| — | a részvények többsége magánszemélyek tulajdonában van. Azok az állami tisztviselők, akik az igazgatótanácsban foglalnak helyet, vagy kulcsfontosságú vezetői pozíciót töltenek be, kisebbségben vannak, illetve bizonyítani kell, hogy a vállalat kellőképpen független az állami befolyástól, |
| --- | --- |

—

a részvények többsége magánszemélyek tulajdonában van. Azok az állami tisztviselők, akik az igazgatótanácsban foglalnak helyet, vagy kulcsfontosságú vezetői pozíciót töltenek be, kisebbségben vannak, illetve bizonyítani kell, hogy a vállalat kellőképpen független az állami befolyástól,

| — | az árfolyamok átváltása piaci árfolyamon történik; továbbá |
| --- | --- |

—

az árfolyamok átváltása piaci árfolyamon történik; továbbá

| — | az állami beavatkozás nem olyan mértékű, hogy lehetővé tenné az intézkedések kijátszását olyan esetben, amikor egyedi exportőrökre eltérő vámtételeket határoznak meg. |
| --- | --- |

—

az állami beavatkozás nem olyan mértékű, hogy lehetővé tenné az intézkedések kijátszását olyan esetben, amikor egyedi exportőrökre eltérő vámtételeket határoznak meg.

| (45) | A három fent említett, a mintavételbe bevont vállalat (vállalatcsoport), akiktől megtagadták a piacgazdasági elbánás alkalmazását, egyedi elbánást is kért. Átmenetileg azt állapították meg, hogy a mintavételbe bevont mindhárom vállalat(csoport) megfelel az alaprendelet 9. cikke (5) bekezdésében foglaltaknak, ezért egyéni elbánásban volt részesíthető. |
| --- | --- |

(45)

A három fent említett, a mintavételbe bevont vállalat (vállalatcsoport), akiktől megtagadták a piacgazdasági elbánás alkalmazását, egyedi elbánást is kért. Átmenetileg azt állapították meg, hogy a mintavételbe bevont mindhárom vállalat(csoport) megfelel az alaprendelet 9. cikke (5) bekezdésében foglaltaknak, ezért egyéni elbánásban volt részesíthető.

3.   Rendes érték

(a)   Analóg ország

| (46) | Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének megfelelően a piacgazdasági elbánásban nem részesülő exportáló gyártók esetében a rendes értéket az analóg országban alkalmazott belföldi árak vagy a számtanilag képzett rendes érték alapján kell meghatározni. |
| --- | --- |

(46)

Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének megfelelően a piacgazdasági elbánásban nem részesülő exportáló gyártók esetében a rendes értéket az analóg országban alkalmazott belföldi árak vagy a számtanilag képzett rendes érték alapján kell meghatározni.

| (47) | Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság jelezte, hogy az USA lett kijelölve, mint megfelelő analóg ország, a Kínai Népköztársaságra vonatkozó rendes érték megállapításához. Az egyik fél azt állította, hogy India jobb analóg piac lenne, mivel fejlettségi szintje a KNK-hoz hasonló. A Bizottság az indiai termelőktől semmiféle együttműködést nem kapott. Az USA kezdetben megfelelőnek tűnt, mivel nyitott az importversenyre (a vámtarifa 0 %, szemben az Indiában kivetett 10 %-kal), a belföldi piacon pedig meglehetősen magas fokú a verseny, 15 vagy 20 USA-beli gyártóval. |
| --- | --- |

(47)

Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság jelezte, hogy az USA lett kijelölve, mint megfelelő analóg ország, a Kínai Népköztársaságra vonatkozó rendes érték megállapításához. Az egyik fél azt állította, hogy India jobb analóg piac lenne, mivel fejlettségi szintje a KNK-hoz hasonló. A Bizottság az indiai termelőktől semmiféle együttműködést nem kapott. Az USA kezdetben megfelelőnek tűnt, mivel nyitott az importversenyre (a vámtarifa 0 %, szemben az Indiában kivetett 10 %-kal), a belföldi piacon pedig meglehetősen magas fokú a verseny, 15 vagy 20 USA-beli gyártóval.

| (48) | A kérdőívre adott válaszok és az ellenőrző látogatás tapasztalatai azonban azt mutatták, hogy az USA nem megfelelő analóg piac. Minden együttműködő USA-beli gyártó importból fedezi alapvető nyersanyag szükségleteit és késztermék igényeit EU-beli anyavállalatától, és az USA-ban csak korlátozott mértékű termelőkapacitást tart fenn, főként a testre szabott vagy szoros teljesítési menetrendet igénylő megrendelések miatt. Valójában az együttműködő USA-beli gyártók gyártási volumene csak töredéke annak, amit az európai anyavállalatuk tart fenn. De a legfontosabb az, hogy az együttműködő USA-beli gyártók saját gyártási körülmények miatt magas feldolgozási költségek mellett működnek. Ezek miatt a költségek miatt az USA belföldi piacán magasak az árak. |
| --- | --- |

(48)

A kérdőívre adott válaszok és az ellenőrző látogatás tapasztalatai azonban azt mutatták, hogy az USA nem megfelelő analóg piac. Minden együttműködő USA-beli gyártó importból fedezi alapvető nyersanyag szükségleteit és késztermék igényeit EU-beli anyavállalatától, és az USA-ban csak korlátozott mértékű termelőkapacitást tart fenn, főként a testre szabott vagy szoros teljesítési menetrendet igénylő megrendelések miatt. Valójában az együttműködő USA-beli gyártók gyártási volumene csak töredéke annak, amit az európai anyavállalatuk tart fenn. De a legfontosabb az, hogy az együttműködő USA-beli gyártók saját gyártási körülmények miatt magas feldolgozási költségek mellett működnek. Ezek miatt a költségek miatt az USA belföldi piacán magasak az árak.

(b)   A rendes érték meghatározása

| (49) | Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének megfelelően, a rendes értéket egy piacgazdasággal rendelkező harmadik országban alkalmazott ár vagy a számtanilag képzett rendes érték, vagy az ilyen országból más országba, az EU-t is beleértve, történő export árának alapján kell megállapítani. Figyelemmel arra, hogy a rendes értéket nem lehetett megállapítani az USA-ban alkalmazott árak vagy számtanilag képzett érték alapján, az előző preambulumbekezdésben említett okok miatt, a második módszert alkalmazták. Ugyanakkor az alább részletezett okok miatt ez a módszer a jelen esetben nem megfelelő. Az USA belföldi áraihoz hasonlóan az USA export árait is torzítják a magas termelési költségek és az, hogy az export volumene korlátozott, vagyis kevesebb mint 2 %-a az EU-ba irányuló kínai exportnak. Azt is figyelembe kell venni, hogy ennek az exportnak egy része kapcsolt vállalkozások felé irányul, ezért a rendes érték megállapítása szempontjából megbízhatatlan. |
| --- | --- |

(49)

Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének megfelelően, a rendes értéket egy piacgazdasággal rendelkező harmadik országban alkalmazott ár vagy a számtanilag képzett rendes érték, vagy az ilyen országból más országba, az EU-t is beleértve, történő export árának alapján kell megállapítani. Figyelemmel arra, hogy a rendes értéket nem lehetett megállapítani az USA-ban alkalmazott árak vagy számtanilag képzett érték alapján, az előző preambulumbekezdésben említett okok miatt, a második módszert alkalmazták. Ugyanakkor az alább részletezett okok miatt ez a módszer a jelen esetben nem megfelelő. Az USA belföldi áraihoz hasonlóan az USA export árait is torzítják a magas termelési költségek és az, hogy az export volumene korlátozott, vagyis kevesebb mint 2 %-a az EU-ba irányuló kínai exportnak. Azt is figyelembe kell venni, hogy ennek az exportnak egy része kapcsolt vállalkozások felé irányul, ezért a rendes érték megállapítása szempontjából megbízhatatlan.

| (50) | A két fent említett módszer alternatívájaként az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja kimondja, hogy a rendes értéket bármilyen más ésszerű alapon is meg lehet állapítani, beleértve az Unióban a hasonló termékekért ténylegesen fizetett vagy fizetendő árat, szükség esetén úgy módosítva, hogy tartalmazza az ésszerűen elfogadható mértékű nyereséget is. A jelen esetben átmenetileg ezt a módszert alkalmazták, figyelemmel arra, hogy ebben a szakaszban a vizsgálat azt állapította meg, hogy az USA nem megfelelő analóg ország. |
| --- | --- |

(50)

A két fent említett módszer alternatívájaként az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja kimondja, hogy a rendes értéket bármilyen más ésszerű alapon is meg lehet állapítani, beleértve az Unióban a hasonló termékekért ténylegesen fizetett vagy fizetendő árat, szükség esetén úgy módosítva, hogy tartalmazza az ésszerűen elfogadható mértékű nyereséget is. A jelen esetben átmenetileg ezt a módszert alkalmazták, figyelemmel arra, hogy ebben a szakaszban a vizsgálat azt állapította meg, hogy az USA nem megfelelő analóg ország.

| (51) | Azokat a terméktípusokat illetően, amelyeket a mintavételbe bevont kínai exportáló gyártók (vagy ezek csoportjai) exportálnak, és amelyeket a mintavételbe bevont uniós gyártók nem értékesítenek, a Bizottság átmenetileg az Unióban a hozzájuk legközelebb álló olyan termékekért ténylegesen fizetett vagy fizetendő árat alkalmazta, amelyek átmerője, acélfokozata és terméktípusa (pl. hidegen vagy melegen húzott) azonos, szükség esetén úgy módosítva, hogy tartalmazza az ésszerűen elfogadható nyereséget is, |
| --- | --- |

(51)

Azokat a terméktípusokat illetően, amelyeket a mintavételbe bevont kínai exportáló gyártók (vagy ezek csoportjai) exportálnak, és amelyeket a mintavételbe bevont uniós gyártók nem értékesítenek, a Bizottság átmenetileg az Unióban a hozzájuk legközelebb álló olyan termékekért ténylegesen fizetett vagy fizetendő árat alkalmazta, amelyek átmerője, acélfokozata és terméktípusa (pl. hidegen vagy melegen húzott) azonos, szükség esetén úgy módosítva, hogy tartalmazza az ésszerűen elfogadható nyereséget is,

4.   Exportár

| (52) | Az érintett terméket minden esetben független vevőknek szállították a Közösségbe, ezért az exportár megállapítása az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdése szerint történt, nevezetesen a ténylegesen fizetett vagy fizetendő exportárak alapján. |
| --- | --- |

(52)

Az érintett terméket minden esetben független vevőknek szállították a Közösségbe, ezért az exportár megállapítása az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdése szerint történt, nevezetesen a ténylegesen fizetett vagy fizetendő exportárak alapján.

5.   Összehasonlítás

| (53) | A dömpingkülönbözeteket úgy állapították meg, hogy összehasonlították a mintavételbe bevont exportőrök egyedi, gyárból szállításra vonatkozó exportárait a mintavételbe bevont uniós gyártók belföldi értékesítési áraival, amelyeket a fenti (50) preambulumbekezdés alapján állapítottak meg. |
| --- | --- |

(53)

A dömpingkülönbözeteket úgy állapították meg, hogy összehasonlították a mintavételbe bevont exportőrök egyedi, gyárból szállításra vonatkozó exportárait a mintavételbe bevont uniós gyártók belföldi értékesítési áraival, amelyeket a fenti (50) preambulumbekezdés alapján állapítottak meg.

| (54) | A rendes érték és az exportár közötti tisztességes összehasonlítás érdekében az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdése értelmében kiigazítások formájában figyelembe vették azokat a különbségeket, melyek az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásolták. Megfelelő kiigazításokat hajtottak végre minden olyan esetben, amikor úgy ítélték meg, hogy azok ésszerűek, pontosak és igazolt bizonyítékokkal alátámasztottak. Különösen is korrekciót alkalmaztak a közvetett adók, a tengeri szállítás és biztosítás, az exportáló országban felmerülő szállítási költségek, a garanciális költségek, a jutalékok, a hitelköltségek, a banki díjak, és a kereskedelmi szint, valamint az alábbi (70) preambulumbekezdésben foglaltak szerinti minőségi megítélés vonatkozásában. |
| --- | --- |

(54)

A rendes érték és az exportár közötti tisztességes összehasonlítás érdekében az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdése értelmében kiigazítások formájában figyelembe vették azokat a különbségeket, melyek az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásolták. Megfelelő kiigazításokat hajtottak végre minden olyan esetben, amikor úgy ítélték meg, hogy azok ésszerűek, pontosak és igazolt bizonyítékokkal alátámasztottak. Különösen is korrekciót alkalmaztak a közvetett adók, a tengeri szállítás és biztosítás, az exportáló országban felmerülő szállítási költségek, a garanciális költségek, a jutalékok, a hitelköltségek, a banki díjak, és a kereskedelmi szint, valamint az alábbi (70) preambulumbekezdésben foglaltak szerinti minőségi megítélés vonatkozásában.

6.   Dömpingkülönbözetek

| (55) | Az ideiglenes dömpingkülönbözetek a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában vannak kifejezve. |
| --- | --- |

(55)

Az ideiglenes dömpingkülönbözetek a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában vannak kifejezve.

(a)   Az egyéni elbánásban részesülő, a mintában szereplő, együttműködő exportáló gyártók esetében

| (56) | Az alaprendelet 2. cikkének (11) és (12) bekezdései alapján az egyéni elbánásban részesülő, a mintában szereplő, együttműködő exportáló gyártók esetében a dömpingkülönbözeteket úgy állapították meg, hogy összehasonlították az Unióban hasonló termékekért fizetett vagy fizetendő, a fenti (50) és (51) preambulumbekezdésekben részletezettek szerint az ésszerűen elfogadható nyereséggel megfelelően korrigált árak alapján kiszámított rendes érték súlyozott átlagát az egyes vállalatok által az érintett termék Unióba történő exportálása exportárainak a súlyozott átlagával, a fent megállapítottak szerint. |
| --- | --- |

(56)

Az alaprendelet 2. cikkének (11) és (12) bekezdései alapján az egyéni elbánásban részesülő, a mintában szereplő, együttműködő exportáló gyártók esetében a dömpingkülönbözeteket úgy állapították meg, hogy összehasonlították az Unióban hasonló termékekért fizetett vagy fizetendő, a fenti (50) és (51) preambulumbekezdésekben részletezettek szerint az ésszerűen elfogadható nyereséggel megfelelően korrigált árak alapján kiszámított rendes érték súlyozott átlagát az egyes vállalatok által az érintett termék Unióba történő exportálása exportárainak a súlyozott átlagával, a fent megállapítottak szerint.

| (57) | Ennek alapján az ideiglenes dömpingkülönbözetek a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-importár százalékában kifejezve a következők:






  A mintában szereplő vállalatok | Ideiglenes dömpingkülönbözet |
| --- | --- | --- |
| Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu | 83,2 % |
| Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan | 62,5 % |
| Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong | 66,5 % |

(57)

Ennek alapján az ideiglenes dömpingkülönbözetek a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-importár százalékában kifejezve a következők:

A mintában szereplő vállalatok

Ideiglenes dömpingkülönbözet

Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu

83,2 %

Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan

62,5 %

Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong

66,5 %

(b)   Az összes többi együttműködő exportáló gyártó esetében

| (58) | A mintában nem szereplő együttműködő kínai exportáló gyártók dömpingkülönbözetét a mintában szereplő exportáló gyártók dömpingkülönbözet átlagát véve számították ki az alaprendelet 9. cikke (6) bekezdése szerint. |
| --- | --- |

(58)

A mintában nem szereplő együttműködő kínai exportáló gyártók dömpingkülönbözetét a mintában szereplő exportáló gyártók dömpingkülönbözet átlagát véve számították ki az alaprendelet 9. cikke (6) bekezdése szerint.

| (59) | Ennek alapján az ideiglenes dömpingkülönbözetek a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-importár százalékában kifejezve 71,1 %-os értéket mutatnak. |
| --- | --- |

(59)

Ennek alapján az ideiglenes dömpingkülönbözetek a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-importár százalékában kifejezve 71,1 %-os értéket mutatnak.

(c)   Az összes többi (nem együttműködő) exportáló gyártó esetében

| (60) | Tekintve, hogy a vizsgálatban való együttműködés szintje magas volt (mivel az együttműködő vállalatok a vizsgált időszakban a KNK-ból származó összes behozatalnak mintegy 64 %-át képviselték), a nem együttműködő exportáló gyártókra az országos szintű különbözet megállapítása a mintavételbe bevont vállalat(csoport)ok körében talált legnagyobb különbözet felhasználásával történt. |
| --- | --- |

(60)

Tekintve, hogy a vizsgálatban való együttműködés szintje magas volt (mivel az együttműködő vállalatok a vizsgált időszakban a KNK-ból származó összes behozatalnak mintegy 64 %-át képviselték), a nem együttműködő exportáló gyártókra az országos szintű különbözet megállapítása a mintavételbe bevont vállalat(csoport)ok körében talált legnagyobb különbözet felhasználásával történt.

| (61) | Ennek alapján az ideiglenes dömpingkülönbözetek országos szintje a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-importár százalékában kifejezve 83,2 % lett. |
| --- | --- |

(61)

Ennek alapján az ideiglenes dömpingkülönbözetek országos szintje a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-importár százalékában kifejezve 83,2 % lett.

D.   KÁR

1.   Az uniós gyártás és az uniós ágazat

| (62) | A vizsgált időszak alatt a hasonló terméknek 21 gyártója volt az unióban. Az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdésének és 5. cikke (4) bekezdésének értelmében ezért a 21 gyártó összesen alkotja az uniós gazdasági ágazatot (a továbbiakban: ’uniós gazdasági ágazat’). |
| --- | --- |

(62)

A vizsgált időszak alatt a hasonló terméknek 21 gyártója volt az unióban. Az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdésének és 5. cikke (4) bekezdésének értelmében ezért a 21 gyártó összesen alkotja az uniós gazdasági ágazatot (a továbbiakban: ’uniós gazdasági ágazat’).

| (63) | Amint jeleztük a fenti (7) preambulumbekezdésben, a mintába az uniós gyártók két csoportja került be, amelyeket öt uniós gyártó alkot, ezek a hasonló termék teljes uniós termelésének több mint 50 %-át teszik ki. A fennmaradó együttműködő uniós gyártók közül az a vállalat, amelyik a termékkör korlátozását kérte (lásd a fenti (16) és (17) preambulumbekezdéseket) nem értett egyet a minta kiválasztásával. Nevezetesen a gyártó azt kritizálta meg, hogy a mintában csak olyan vállalatok szerepelnek, amelyek mind a „késztermékek piacán”, mind pedig az „előanyagok piacán” jelen vannak, valamint azt, hogy a mintát kizárólag panaszos vállalatokból állították össze. Megismételjük, hogy a kérdéses vállalat mind a KNK-ból, mind pedig az uniós gazdasági ágazatból vásárol előanyagot. A gyártó azonban nem bizonyította, hogy ténylegesen két ilyen elkülönült piac létezne. Emellett a gyártó kevesebb mint 2 %-át képviselte az Unió teljes termelésének a vizsgált időszak során, miközben a két vállalatcsoportot a fenti (7) és (8) preambulumbekezdésekben foglalt objektív kritériumok alapján választották ki. |
| --- | --- |

(63)

Amint jeleztük a fenti (7) preambulumbekezdésben, a mintába az uniós gyártók két csoportja került be, amelyeket öt uniós gyártó alkot, ezek a hasonló termék teljes uniós termelésének több mint 50 %-át teszik ki. A fennmaradó együttműködő uniós gyártók közül az a vállalat, amelyik a termékkör korlátozását kérte (lásd a fenti (16) és (17) preambulumbekezdéseket) nem értett egyet a minta kiválasztásával. Nevezetesen a gyártó azt kritizálta meg, hogy a mintában csak olyan vállalatok szerepelnek, amelyek mind a „késztermékek piacán”, mind pedig az „előanyagok piacán” jelen vannak, valamint azt, hogy a mintát kizárólag panaszos vállalatokból állították össze. Megismételjük, hogy a kérdéses vállalat mind a KNK-ból, mind pedig az uniós gazdasági ágazatból vásárol előanyagot. A gyártó azonban nem bizonyította, hogy ténylegesen két ilyen elkülönült piac létezne. Emellett a gyártó kevesebb mint 2 %-át képviselte az Unió teljes termelésének a vizsgált időszak során, miközben a két vállalatcsoportot a fenti (7) és (8) preambulumbekezdésekben foglalt objektív kritériumok alapján választották ki.

2.   Uniós fogyasztás

| (64) | Az uniós fogyasztást az uniós gazdasági ágazatnak az uniós piacon megvalósuló értékesítési mennyisége, amelyet a panaszosokat képviselő védelmi bizottságtól beszerzett információk alapján (lásd a fenti (2) preambulumbekezdést) határoztak meg, valamint az Eurostat adatokon alapuló, uniós piacra irányuló behozatali mennyiség alapján állapítottak meg. Ez utóbbi adatokat kissé korrigálni kellett a Dél-Afrikából és Japánból származó importra tekintettel, bizonyos időszakokra vonatkozóan, figyelembe véve, hogy ezek az adatok bizonyos torzulásokat tartalmaztak pontatlan információszolgáltatás miatt. |
| --- | --- |

(64)

Az uniós fogyasztást az uniós gazdasági ágazatnak az uniós piacon megvalósuló értékesítési mennyisége, amelyet a panaszosokat képviselő védelmi bizottságtól beszerzett információk alapján (lásd a fenti (2) preambulumbekezdést) határoztak meg, valamint az Eurostat adatokon alapuló, uniós piacra irányuló behozatali mennyiség alapján állapítottak meg. Ez utóbbi adatokat kissé korrigálni kellett a Dél-Afrikából és Japánból származó importra tekintettel, bizonyos időszakokra vonatkozóan, figyelembe véve, hogy ezek az adatok bizonyos torzulásokat tartalmaztak pontatlan információszolgáltatás miatt.

| (65) | Az uniós fogyasztás jelentősen, 35 %-kal csökkent 2006 és a vizsgált időszak között. A fogyasztás viszont kis mértékben nőtt 2006 és 2007 között, a 2007. évben érve el a csúcspontját, utána pedig évente folyamatosan csökkent a vizsgált időszakig.

  1.   táblázat












  Uniós fogyasztás |
| --- | --- |
| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | VI |
| Egység (tonna) | 131 965 | 153 630 | 133 711 | 102 865 | 85 629 |
| Indexálva | 100 | 116 | 101 | 78 | 65 |

(65)

Az uniós fogyasztás jelentősen, 35 %-kal csökkent 2006 és a vizsgált időszak között. A fogyasztás viszont kis mértékben nőtt 2006 és 2007 között, a 2007. évben érve el a csúcspontját, utána pedig évente folyamatosan csökkent a vizsgált időszakig.

1.   táblázat

Uniós fogyasztás

2006

2007

2008

2009

VI

Egység (tonna)

131 965

153 630

133 711

102 865

85 629

Indexálva

100

116

101

78

65

| (66) | Látható, hogy a vizsgálatunk tárgyát képező időszakban jelentős piaci fluktuáció volt tapasztalható, főként azért, mert a rozsdamentes acélcsövek iránti kereslet nagyon erős volatilitást mutatott. A 2007 évet és a 2008 év első három negyedévét erősen fellendülő piac jellemezte. A gazdasági válság azonban idővel nagyon komoly hatást gyakorolt a keresletre. Ez a hatás a 2008. év utolsó negyedévében kezdett láthatóvá válni, súlyosbodott a 2009. évben, és még a 2010. év első felében is folytatódott, így a vizsgált időszak egészét érintette. Mindezt jól tükrözi az uniós fogyasztás trendje, amely a 2007. évben érte el a csúcspontját, utána pedig évről évre csökkenést mutatott. |
| --- | --- |

(66)

Látható, hogy a vizsgálatunk tárgyát képező időszakban jelentős piaci fluktuáció volt tapasztalható, főként azért, mert a rozsdamentes acélcsövek iránti kereslet nagyon erős volatilitást mutatott. A 2007 évet és a 2008 év első három negyedévét erősen fellendülő piac jellemezte. A gazdasági válság azonban idővel nagyon komoly hatást gyakorolt a keresletre. Ez a hatás a 2008. év utolsó negyedévében kezdett láthatóvá válni, súlyosbodott a 2009. évben, és még a 2010. év első felében is folytatódott, így a vizsgált időszak egészét érintette. Mindezt jól tükrözi az uniós fogyasztás trendje, amely a 2007. évben érte el a csúcspontját, utána pedig évről évre csökkenést mutatott.

3.   Az érintett országból származó behozatal

3.1.   A dömpingelt import volumene

| (67) | A Kínából származó érintett termék Közösségbe irányuló behozatalának mennyisége jelentősen nőtt a figyelembe vett időszak folyamán. A figyelembe vett időszak alatt a KNK-ból érkező import mennyisége összességében 14 %-kal növekedett. Sőt, a 2006. és 2007. évek során a KNK-ból származó import csaknem megduplázódott, 2007. és a vizsgált időszak között viszont évről évre csökkent, főként a fogyasztásban bekövetkezett visszaesés miatt (piaci részesedésként stabil maradt 2008 és a vizsgált időszak között - lásd a (68) preambulumbekezdést alább).

  2.   táblázat












  A KNK-ból érkező behozatal (mennyiségek) |
| --- | --- |
| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | VI |
| Egység (tonna) | 13 804 | 26 790 | 25 186 | 17 043 | 15 757 |
| Indexálva | 100 | 194 | 182 | 123 | 114 |

(67)

A Kínából származó érintett termék Közösségbe irányuló behozatalának mennyisége jelentősen nőtt a figyelembe vett időszak folyamán. A figyelembe vett időszak alatt a KNK-ból érkező import mennyisége összességében 14 %-kal növekedett. Sőt, a 2006. és 2007. évek során a KNK-ból származó import csaknem megduplázódott, 2007. és a vizsgált időszak között viszont évről évre csökkent, főként a fogyasztásban bekövetkezett visszaesés miatt (piaci részesedésként stabil maradt 2008 és a vizsgált időszak között - lásd a (68) preambulumbekezdést alább).

2.   táblázat

A KNK-ból érkező behozatal (mennyiségek)

2006

2007

2008

2009

VI

Egység (tonna)

13 804

26 790

25 186

17 043

15 757

Indexálva

100

194

182

123

114

3.2.   A dömpingelt behozatal piaci részesedése

| (68) | A KNK-ból érkező dömpingelt behozatal piaci részesedése csaknem megkétszereződött a figyelembe vett időszakban, 76 %-kal, illetve 7,9 százalékponttal nőtt. Ez a piacirészesedés-növekedés főleg 2006 és 2007 között ment végbe, de a későbbiekben is megtartotta magas szintjét.

  3.   táblázat












  A KNK-ból érkező behozatal (piaci részesedés) |
| --- | --- |
| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | VI |
| Piaci részesedés (%) | 10,5 % | 17,4 % | 18,8 % | 16,6 % | 18,4 % |
| Indexálva | 100 | 167 | 180 | 158 | 176 |

(68)

A KNK-ból érkező dömpingelt behozatal piaci részesedése csaknem megkétszereződött a figyelembe vett időszakban, 76 %-kal, illetve 7,9 százalékponttal nőtt. Ez a piacirészesedés-növekedés főleg 2006 és 2007 között ment végbe, de a későbbiekben is megtartotta magas szintjét.

3.   táblázat

A KNK-ból érkező behozatal (piaci részesedés)

2006

2007

2008

2009

VI

Piaci részesedés (%)

10,5 %

17,4 %

18,8 %

16,6 %

18,4 %

Indexálva

100

167

180

158

176

3.3.   Árak

(a)   Az árak alakulása

| (69) | Az alábbi táblázat mutatja az Eurostat adatai alapján a KNK-ból érkező dömpingelt behozatal vámkezeletlen átlagárát az unió határánál. A figyelembe vett időszak során a KNK-ból származó behozatal átlagos ára 2008-ig emelkedett, majd 2008 és a vizsgált időszak között csökkent.

  4.   táblázat












  A KNK-ból érkező behozatal (árak) |
| --- | --- |
| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | VI |
| Átlagár/tonna (EUR) | 4 354 | 5 129 | 5 506 | 4 348 | 3 954 |
| Indexálva | 100 | 118 | 126 | 100 | 91 |

(69)

Az alábbi táblázat mutatja az Eurostat adatai alapján a KNK-ból érkező dömpingelt behozatal vámkezeletlen átlagárát az unió határánál. A figyelembe vett időszak során a KNK-ból származó behozatal átlagos ára 2008-ig emelkedett, majd 2008 és a vizsgált időszak között csökkent.

4.   táblázat

A KNK-ból érkező behozatal (árak)

2006

2007

2008

2009

VI

Átlagár/tonna (EUR)

4 354

5 129

5 506

4 348

3 954

Indexálva

100

118

126

100

91

(b)   Áralákínálás

| (70) | Típusok közötti ár-összehasonlítás készült a kínai exportáló gyártók értékesítési árainak és a mintavételbe bevont uniós gyártók unión belüli értékesítési árai között. Ehhez a mintavételbe bevont uniós gyártók által a független vevők felé érvényesített árakat hasonlították össze az érintett ország mintavételbe bevont exportáló gyártóinak áraival. A kereskedelmi szint különbségeinek, a piac által észlelt termékminőségnek és az importálás utáni költségeknek a figyelembe vételére szükség szerint kiigazításokat kellett alkalmazni. |
| --- | --- |

(70)

Típusok közötti ár-összehasonlítás készült a kínai exportáló gyártók értékesítési árainak és a mintavételbe bevont uniós gyártók unión belüli értékesítési árai között. Ehhez a mintavételbe bevont uniós gyártók által a független vevők felé érvényesített árakat hasonlították össze az érintett ország mintavételbe bevont exportáló gyártóinak áraival. A kereskedelmi szint különbségeinek, a piac által észlelt termékminőségnek és az importálás utáni költségeknek a figyelembe vételére szükség szerint kiigazításokat kellett alkalmazni.

| (71) | Az összehasonlítás szerint a vizsgált időszak során a KNK-ból származó behozott érintett termékeket az unióban az uniós gazdasági ágazat árai alá – utóbbi százalékában kifejezve 21 % - 32 %-kal – kínálva értékesítették. |
| --- | --- |

(71)

Az összehasonlítás szerint a vizsgált időszak során a KNK-ból származó behozott érintett termékeket az unióban az uniós gazdasági ágazat árai alá – utóbbi százalékában kifejezve 21 % - 32 %-kal – kínálva értékesítették.

4.   Az uniós ágazat gazdasági helyzete

4.1.   Előzetes megjegyzések

| (72) | Az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése alapján a Bizottság minden olyan idevágó gazdasági tényezőt és mutatót megvizsgált, amely hatást gyakorol az uniós gazdasági ágazat helyzetére. Az alább ismertetett adatok az értékesítés és a piaci részesedés tekintetében a teljes uniós gazdasági ágazatra, az összes többi mutató tekintetében pedig a mintavételbe bevont gyártókra vonatkoznak. Ami a mintavételbe bevont gyártók alapján megállapított mutatószámokat illeti, figyelembe véve, hogy a mintát csak két gyártói csoport alkotta, üzleti titoktartás miatt az alábbi kapcsolódó táblázatokban nem lehetett a tényleges összesített adatokat közölni, ehelyett csak az indexeket adjuk meg azért, hogy érzékeltetni tudjuk ezeknek a mutatóknak a trendjét. |
| --- | --- |

(72)

Az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése alapján a Bizottság minden olyan idevágó gazdasági tényezőt és mutatót megvizsgált, amely hatást gyakorol az uniós gazdasági ágazat helyzetére. Az alább ismertetett adatok az értékesítés és a piaci részesedés tekintetében a teljes uniós gazdasági ágazatra, az összes többi mutató tekintetében pedig a mintavételbe bevont gyártókra vonatkoznak. Ami a mintavételbe bevont gyártók alapján megállapított mutatószámokat illeti, figyelembe véve, hogy a mintát csak két gyártói csoport alkotta, üzleti titoktartás miatt az alábbi kapcsolódó táblázatokban nem lehetett a tényleges összesített adatokat közölni, ehelyett csak az indexeket adjuk meg azért, hogy érzékeltetni tudjuk ezeknek a mutatóknak a trendjét.

4.2.   Termelés

| (73) | Az uniós termelési volumenek nőttek 2006 és 2008 között, 2008 és a vizsgált időszak között viszont meredeken zuhantak. A gyártásnak ezt a nagymérvű csökkenését egyaránt okozta a piac zsugorodása és a dömpingelt import erősödő nyomása.

  5.   táblázat












  Termelés |
| --- | --- |
| Mintavételbe bevont gyártók | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | VI |
| Termelés (indexálva) | 100 | 107 | 121 | 84 | 66 |

(73)

Az uniós termelési volumenek nőttek 2006 és 2008 között, 2008 és a vizsgált időszak között viszont meredeken zuhantak. A gyártásnak ezt a nagymérvű csökkenését egyaránt okozta a piac zsugorodása és a dömpingelt import erősödő nyomása.

5.   táblázat

Termelés

Mintavételbe bevont gyártók

2006

2007

2008

2009

VI

Termelés (indexálva)

100

107

121

84

66

4.3.   Gyártókapacitás és kapacitáskihasználtság

| (74) | A közösségi gazdasági ágazat exportteljesítménye a figyelembe vett időszak során viszonylag kiegyensúlyozott volt. 2006 és a vizsgált időszak között azonban a kapacitáskihasználtság mértéke 35 %-kal csökkent. A vizsgált időszakban a kapacitáskihasználtság szintje a 2008-ban elért szint valamivel több mint felére zuhant vissza.

  6.   táblázat












  Termelési kapacitás |
| --- | --- |
| Mintavételbe bevont gyártók | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | VI |
| Kapacitás (indexálva) | 100 | 98 | 101 | 102 | 101 |
| Kapacitáskihasználtság (indexálva) | 100 | 109 | 120 | 82 | 65 |

(74)

A közösségi gazdasági ágazat exportteljesítménye a figyelembe vett időszak során viszonylag kiegyensúlyozott volt. 2006 és a vizsgált időszak között azonban a kapacitáskihasználtság mértéke 35 %-kal csökkent. A vizsgált időszakban a kapacitáskihasználtság szintje a 2008-ban elért szint valamivel több mint felére zuhant vissza.

6.   táblázat

Termelési kapacitás

Mintavételbe bevont gyártók

2006

2007

2008

2009

VI

Kapacitás (indexálva)

100

98

101

102

101

Kapacitáskihasználtság (indexálva)

100

109

120

82

65

4.4.   Készletek

| (75) | Az alábbi táblázat azt mutatja, hogy a zárókészletek először nőttek 2008-ig, amikor az uniós termelés elérte a csúcspontját, utána viszont csökkenni kezdte a gyártási aktivitás lecsökkent szintje miatt.

  7.   táblázat












  Készletek |
| --- | --- |
| Mintavételbe bevont gyártók | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | VI |
| Készletek (indexálva) | 100 | 124 | 168 | 138 | 118 |

(75)

Az alábbi táblázat azt mutatja, hogy a zárókészletek először nőttek 2008-ig, amikor az uniós termelés elérte a csúcspontját, utána viszont csökkenni kezdte a gyártási aktivitás lecsökkent szintje miatt.

7.   táblázat

Készletek

Mintavételbe bevont gyártók

2006

2007

2008

2009

VI

Készletek (indexálva)

100

124

168

138

118

4.5.   Uniós értékesítési mennyiség (teljes uniós gazdasági ágazat)

| (76) | Az összes uniós gyártó értékesítési mennyisége az EU piacán összességében 39 %-kal csökkent, miközben a kínai export ugyanezen idő alatt 14 %-kal nőtt, a fenti (68) preambulumbekezdésben foglaltak szerint. Az uniós gazdasági ágazat gyártási kapacitása az alábbiak szerint alakult:

  8.   táblázat












  Uniós értékesítési volumen |
| --- | --- |
| Összes uniós gyártó | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | VI |
| Exportértékesítések (tonna) | 82 743 | 91 043 | 79 418 | 63 223 | 50 569 |
| Indexálva | 100 | 110 | 96 | 76 | 61 |

(76)

Az összes uniós gyártó értékesítési mennyisége az EU piacán összességében 39 %-kal csökkent, miközben a kínai export ugyanezen idő alatt 14 %-kal nőtt, a fenti (68) preambulumbekezdésben foglaltak szerint. Az uniós gazdasági ágazat gyártási kapacitása az alábbiak szerint alakult:

8.   táblázat

Uniós értékesítési volumen

Összes uniós gyártó

2006

2007

2008

2009

VI

Exportértékesítések (tonna)

82 743

91 043

79 418

63 223

50 569

Indexálva

100

110

96

76

61

4.6.   Piaci részesedés (teljes uniós gazdasági ágazat)

| (77) | Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése 2006 és 2007 között 3,4 százalékponttal csökkent és viszonylag stabil maradt a figyelembe vett időszak fennmaradó részében, mindössze 2009-ben volt egy kisebb átmeneti növekedés. Összességében azonban az uniós gazdasági ágazat 3,6 százalékpontot veszített piaci részesedéséből mivel – amint azt a fenti 3. táblázat szemlélteti – a KNK-ból érkező dömpingelt behozatal csaknem a kétszeresére emelkedett a figyelembe vett időszak alatt.

  9.   táblázat












  Uniós piaci részesedés |
| --- | --- |
| Összes uniós gyártó | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | VI |
| Piaci részesedés (%) | 62,7 % | 59,3 % | 59,4 % | 61,5 % | 59,1 % |
| Indexálva | 100 | 95 | 95 | 98 | 94 |

(77)

Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése 2006 és 2007 között 3,4 százalékponttal csökkent és viszonylag stabil maradt a figyelembe vett időszak fennmaradó részében, mindössze 2009-ben volt egy kisebb átmeneti növekedés. Összességében azonban az uniós gazdasági ágazat 3,6 százalékpontot veszített piaci részesedéséből mivel – amint azt a fenti 3. táblázat szemlélteti – a KNK-ból érkező dömpingelt behozatal csaknem a kétszeresére emelkedett a figyelembe vett időszak alatt.

9.   táblázat

Uniós piaci részesedés

Összes uniós gyártó

2006

2007

2008

2009

VI

Piaci részesedés (%)

62,7 %

59,3 %

59,4 %

61,5 %

59,1 %

Indexálva

100

95

95

98

94

4.7.   Eladási árak

| (78) | Ami az átlagos árakat illeti, az alábbi táblázat azt mutatja, hogy a 2007. évben az uniós gazdasági ágazat növelte eladási árait, azután pedig évről évre fokozatosan csökkentette őket egészen a vizsgált időszakig, az így elért árszintek a 2006. évi árszintek alatt maradtak. Az eladási árak alakulásának és magas volatilitásának az oka részben a nyersanyagköltségek komoly fluktuációja volt.

  10.   táblázat












  Uniós értékesítések (átlagárak) |
| --- | --- |
| Mintavételbe bevont gyártók | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | VI |
| Átlagár/tonna (indexált) | 100 | 135 | 126 | 100 | 92 |

(78)

Ami az átlagos árakat illeti, az alábbi táblázat azt mutatja, hogy a 2007. évben az uniós gazdasági ágazat növelte eladási árait, azután pedig évről évre fokozatosan csökkentette őket egészen a vizsgált időszakig, az így elért árszintek a 2006. évi árszintek alatt maradtak. Az eladási árak alakulásának és magas volatilitásának az oka részben a nyersanyagköltségek komoly fluktuációja volt.

10.   táblázat

Uniós értékesítések (átlagárak)

Mintavételbe bevont gyártók

2006

2007

2008

2009

VI

Átlagár/tonna (indexált)

100

135

126

100

92

4.8.   Foglalkoztatás

| (79) | A foglalkoztatási szint nagy vonalakban a termelési mennyiségek alakulását követte (lásd az 5. táblázatot fent), ami azt jelzi, hogy az uniós gazdasági ágazatban megpróbálták racionalizálni a termelési költségeket, amikor ez vált szükségessé. Az uniós gazdasági ágazat megpróbálta az általa foglalkoztatott munkaerőt a romló piaci feltételekhez igazítani, de létszámcsökkentés helyett inkább a munkaidőt rövidítették le. Ezért az alábbi táblázat a foglalkoztatási szintet teljes munkaidő egyenértékes egységben (‧FTE’) mutatja be. Az uniós gyártók FTE-vel mért foglalkoztatása 11 százalékponttal nőtt 2006 és 2008 között, amelyet egy 19 százalékos zuhanás követett 2008-től a vizsgált időszakig. Összességében az FTE-k száma 8 %-kal csökkent a figyelembe vett időszak során.

  11.   táblázat












  Foglalkoztatás |
| --- | --- |
| Mintavételbe bevont gyártók | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | VI |
| Foglalkoztatás – teljes munkaidő egyenértékes egységben (indexált) | 100 | 106 | 111 | 95 | 92 |

(79)

A foglalkoztatási szint nagy vonalakban a termelési mennyiségek alakulását követte (lásd az 5. táblázatot fent), ami azt jelzi, hogy az uniós gazdasági ágazatban megpróbálták racionalizálni a termelési költségeket, amikor ez vált szükségessé. Az uniós gazdasági ágazat megpróbálta az általa foglalkoztatott munkaerőt a romló piaci feltételekhez igazítani, de létszámcsökkentés helyett inkább a munkaidőt rövidítették le. Ezért az alábbi táblázat a foglalkoztatási szintet teljes munkaidő egyenértékes egységben (‧FTE’) mutatja be. Az uniós gyártók FTE-vel mért foglalkoztatása 11 százalékponttal nőtt 2006 és 2008 között, amelyet egy 19 százalékos zuhanás követett 2008-től a vizsgált időszakig. Összességében az FTE-k száma 8 %-kal csökkent a figyelembe vett időszak során.

11.   táblázat

Foglalkoztatás

Mintavételbe bevont gyártók

2006

2007

2008

2009

VI

Foglalkoztatás – teljes munkaidő egyenértékes egységben (indexált)

100

106

111

95

92

4.9.   Termelékenység

| (80) | Az uniós gazdasági ágazat fenti erőfeszítései ellenére az uniós gyártók egy FTE-re jutó termelése jelentősen csökkent, összességében 29 %-kal. A KNK-ból származó dömpingelt import komoly hatása zuhanó piaci kereslet mellett lehetetlenné tette az uniós gazdasági ágazat számára termelékenységi szintjei fenntartását.

  12.   táblázat












  Termelékenység |
| --- | --- |
| Mintavételbe bevont gyártók | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | VI |
| Egy FTE-re jutó gyártási volumen (indexált) | 100 | 102 | 109 | 88 | 71 |

(80)

Az uniós gazdasági ágazat fenti erőfeszítései ellenére az uniós gyártók egy FTE-re jutó termelése jelentősen csökkent, összességében 29 %-kal. A KNK-ból származó dömpingelt import komoly hatása zuhanó piaci kereslet mellett lehetetlenné tette az uniós gazdasági ágazat számára termelékenységi szintjei fenntartását.

12.   táblázat

Termelékenység

Mintavételbe bevont gyártók

2006

2007

2008

2009

VI

Egy FTE-re jutó gyártási volumen (indexált)

100

102

109

88

71

4.10.   Munkaerőköltségek

| (81) | A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazatnak sikerült ellenőrzése alatt tartania a munkaerőköltségek alakulását. Az alábbi táblázat is szemlélteti, hogy az átlagos éves munkaerőköltség a 2007 és a 2008 években kissé nőtt, 2009-ben és a vizsgált időszakban azonban csökkent. Az egész időszakra vonatkozóan az egységre jutó munkaerőköltségek 2 %-kal csökkentek. Ez a csökkenés határozottabb lenne, ha a végkielégítések összegét kizárták volna a fenti tendenciából.

  13.   táblázat












  Bérköltség |
| --- | --- |
| Mintavételbe bevont gyártók | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | VI |
| Alkalmazottankénti éves bérköltség (indexálva) | 100 | 103 | 109 | 100 | 98 |

(81)

A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazatnak sikerült ellenőrzése alatt tartania a munkaerőköltségek alakulását. Az alábbi táblázat is szemlélteti, hogy az átlagos éves munkaerőköltség a 2007 és a 2008 években kissé nőtt, 2009-ben és a vizsgált időszakban azonban csökkent. Az egész időszakra vonatkozóan az egységre jutó munkaerőköltségek 2 %-kal csökkentek. Ez a csökkenés határozottabb lenne, ha a végkielégítések összegét kizárták volna a fenti tendenciából.

13.   táblázat

Bérköltség

Mintavételbe bevont gyártók

2006

2007

2008

2009

VI

Alkalmazottankénti éves bérköltség (indexálva)

100

103

109

100

98

4.11.   Nyereségesség és a befektetések megtérülése (ROI)

| (82) | Az uniós gazdasági ágazat nyereségességét a hasonló termék EU piacon, független vevők felé történő értékesítéséből származó, adózás előtti nettó haszon említett értékesítések forgalmi százalékában állapították meg. A figyelembe vett időszak során az uniós gazdasági ágazat nyereségességi rátái következőképpen alakultak:

  14.   táblázat












  Nyereségesség és a befektetések megtérülése (ROI) |
| --- | --- |
| Mintavételbe bevont gyártók | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | VI |
| Nettó nyereség (indexálva) | 100 | 202 | 89 | – 147 | – 188 |
| ROI (indexálva) | 100 | 289 | 215 | – 107 | – 153 |

(82)

Az uniós gazdasági ágazat nyereségességét a hasonló termék EU piacon, független vevők felé történő értékesítéséből származó, adózás előtti nettó haszon említett értékesítések forgalmi százalékában állapították meg. A figyelembe vett időszak során az uniós gazdasági ágazat nyereségességi rátái következőképpen alakultak:

14.   táblázat

Nyereségesség és a befektetések megtérülése (ROI)

Mintavételbe bevont gyártók

2006

2007

2008

2009

VI

Nettó nyereség (indexálva)

100

202

89

– 147

– 188

ROI (indexálva)

100

289

215

– 107

– 153

| (83) | Amint a fenti táblázat is mutatja, az uniós gazdasági ágazat nyereségessége a 2007. évben érte el a csúcspontját, azok miatt a rendkívüli piaci feltételek miatt, amelyekből minden piaci szereplő hasznot húzott. Az átlagos nyereségesség a 2007. évtől kezdve jelentősen csökkenni kezdett, a 2009. évben és a vizsgált időszakban pedig a nyereség jelentős veszteségbe fordult át. |
| --- | --- |

(83)

Amint a fenti táblázat is mutatja, az uniós gazdasági ágazat nyereségessége a 2007. évben érte el a csúcspontját, azok miatt a rendkívüli piaci feltételek miatt, amelyekből minden piaci szereplő hasznot húzott. Az átlagos nyereségesség a 2007. évtől kezdve jelentősen csökkenni kezdett, a 2009. évben és a vizsgált időszakban pedig a nyereség jelentős veszteségbe fordult át.

| (84) | A befektetések megtérülése (‘ROI’) – a befektetések könyv szerinti nettó értéke a profit százalékában kifejezve – tekintetében úgy tűnik, hogy ez a mutató a nyereségesség tendenciáját követte. |
| --- | --- |

(84)

A befektetések megtérülése (‘ROI’) – a befektetések könyv szerinti nettó értéke a profit százalékában kifejezve – tekintetében úgy tűnik, hogy ez a mutató a nyereségesség tendenciáját követte.

4.12.   Pénzáramlás és tőkebevonási képesség

| (85) | Az üzemi tevékenységből származó nettó pénzáramlás a következőképpen alakult (figyelembe vevő a 2006. évi negatív értéket, kivételesen ebben a táblázatban a 2007. évet tekintettük referenciaévnek a pénzáramlás alakulása szempontjából):

  15.   táblázat












  Pénzáramlás |
| --- | --- |
| Mintavételbe bevont gyártók | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | VI |
| Pénzforgalom (indexált) | negatív | 100 | 685 | 175 | 53 |

(85)

Az üzemi tevékenységből származó nettó pénzáramlás a következőképpen alakult (figyelembe vevő a 2006. évi negatív értéket, kivételesen ebben a táblázatban a 2007. évet tekintettük referenciaévnek a pénzáramlás alakulása szempontjából):

15.   táblázat

Pénzáramlás

Mintavételbe bevont gyártók

2006

2007

2008

2009

VI

Pénzforgalom (indexált)

negatív

100

685

175

53

| (86) | A fenti táblázat azt mutatja, hogy az uniós gazdasági ágazat pénzáramlása a 2008. évben érte el a csúcspontját, azután egészen a figyelembe vett időszak végéig csökkent, a vizsgált időszak során pedig meglehetősen alacsony értéket ért el. |
| --- | --- |

(86)

A fenti táblázat azt mutatja, hogy az uniós gazdasági ágazat pénzáramlása a 2008. évben érte el a csúcspontját, azután egészen a figyelembe vett időszak végéig csökkent, a vizsgált időszak során pedig meglehetősen alacsony értéket ért el.

4.13.   Beruházások

| (87) | A figyelembe vett időszak alatt a mintavételbe bevont uniós gyártók beruházásai az alábbiak szerint alakultak:

  16.   táblázat












  Beruházások |
| --- | --- |
| Mintavételbe bevont gyártók | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | VI |
| Nettó beruházások (indexált) | 100 | 192 | 406 | 286 | 183 |

(87)

A figyelembe vett időszak alatt a mintavételbe bevont uniós gyártók beruházásai az alábbiak szerint alakultak:

16.   táblázat

Beruházások

Mintavételbe bevont gyártók

2006

2007

2008

2009

VI

Nettó beruházások (indexált)

100

192

406

286

183

| (88) | Amint a fenti táblázat mutatja, az uniós gyártók úgy döntöttek, hogy folytatják beruházásaikat törékeny pénzügyi helyzetük ellenére a 2009. évben és a vizsgált időszakban. Ennek a következő okai voltak: (i) jellemzően az iparágban több évre kiterjedő beruházásokra van szükség, amelyeket mindenképpen be kell fejezni, a piaci helyzettől függetlenül, valamint (ii) ebben az iparágban a gépeket gyakran kell fejleszteni, hogy a magasabb minőségű termékeket is megfelelő mennyiségben lehessen gyártani (annak érdekében, hogy a többi gyártóval szemben megőrizhessék a versenyképességüket). |
| --- | --- |

(88)

Amint a fenti táblázat mutatja, az uniós gyártók úgy döntöttek, hogy folytatják beruházásaikat törékeny pénzügyi helyzetük ellenére a 2009. évben és a vizsgált időszakban. Ennek a következő okai voltak: (i) jellemzően az iparágban több évre kiterjedő beruházásokra van szükség, amelyeket mindenképpen be kell fejezni, a piaci helyzettől függetlenül, valamint (ii) ebben az iparágban a gépeket gyakran kell fejleszteni, hogy a magasabb minőségű termékeket is megfelelő mennyiségben lehessen gyártani (annak érdekében, hogy a többi gyártóval szemben megőrizhessék a versenyképességüket).

4.14.   A tényleges dömpingkülönbözet nagysága

| (89) | A KNK-ból érkező behozatal dömpingkülönbözete – a fenti (57) preambulumbekezdésben meghatározottak szerint – igen magas. Figyelembe véve a dömpingelt behozatal mennyiségét, piaci részesedését és árát, a dömpingkülönbözetek hatása jelentősnek tekinthető. |
| --- | --- |

(89)

A KNK-ból érkező behozatal dömpingkülönbözete – a fenti (57) preambulumbekezdésben meghatározottak szerint – igen magas. Figyelembe véve a dömpingelt behozatal mennyiségét, piaci részesedését és árát, a dömpingkülönbözetek hatása jelentősnek tekinthető.

5.   A kárra vonatkozó következtetés

| (90) | A figyelembe vett időszak során a kármutatók negatívan alakultak. Ez különösen is észrevehető azokon a mutatókon, amelyek a nyereségességgel, a gyártási mennyiségekkel, a kapacitáskihasználással, az értékesítési mennyiségekkel és a piaci részesedéssel kapcsolatosak, melyek mindegyike egyértelműen hanyatló trendet mutatott. |
| --- | --- |

(90)

A figyelembe vett időszak során a kármutatók negatívan alakultak. Ez különösen is észrevehető azokon a mutatókon, amelyek a nyereségességgel, a gyártási mennyiségekkel, a kapacitáskihasználással, az értékesítési mennyiségekkel és a piaci részesedéssel kapcsolatosak, melyek mindegyike egyértelműen hanyatló trendet mutatott.

| (91) | Ugyanakkor a KNK-ból származó rozsdamentes acélcsövek behozatala a vizsgált időszak során akár 32 %-kal is alávágott az uniós gazdasági ágazat árainak (lásd a fenti (71) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(91)

Ugyanakkor a KNK-ból származó rozsdamentes acélcsövek behozatala a vizsgált időszak során akár 32 %-kal is alávágott az uniós gazdasági ágazat árainak (lásd a fenti (71) preambulumbekezdést).

| (92) | A fentiekre figyelemmel, ideiglenesen megállapítható, hogy az uniós gazdasági ágazat jelentős kárt szenvedett az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének értelmében. |
| --- | --- |

(92)

A fentiekre figyelemmel, ideiglenesen megállapítható, hogy az uniós gazdasági ágazat jelentős kárt szenvedett az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének értelmében.

E.   OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS

1.   Bevezetés

| (93) | A Bizottság az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdésével és 3. cikkének (7) bekezdésével összhangban megvizsgálta, hogy a dömpingelt behozatal okozott-e olyan fokú kárt az uniós gazdasági ágazatnak, ami jelentősnek tekinthető. A dömpingelt behozatal mellett azokat az egyéb ismert tényezőket is megvizsgálták, amelyek ugyanakkor kárt okozhattak az uniós gazdasági ágazatnak, annak érdekében, hogy az ilyen egyéb tényezők által okozott esetleges kárt ne a dömpingelt behozatal hatásának tulajdonítsák. |
| --- | --- |

(93)

A Bizottság az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdésével és 3. cikkének (7) bekezdésével összhangban megvizsgálta, hogy a dömpingelt behozatal okozott-e olyan fokú kárt az uniós gazdasági ágazatnak, ami jelentősnek tekinthető. A dömpingelt behozatal mellett azokat az egyéb ismert tényezőket is megvizsgálták, amelyek ugyanakkor kárt okozhattak az uniós gazdasági ágazatnak, annak érdekében, hogy az ilyen egyéb tényezők által okozott esetleges kárt ne a dömpingelt behozatal hatásának tulajdonítsák.

2.   A dömpingelt behozatal hatása

| (94) | 2006 és a vizsgált időszak között az érintett termékek dömpingelt behozatalának mennyisége 14 %-kal növekedett, ami az uniós piaci részesedés mintegy 76 %-os – 10,5 %-ról 18,4 %-ra történt – növekedéséhez vezetett, egy 35 %-kal zsugorodó piacon. |
| --- | --- |

(94)

2006 és a vizsgált időszak között az érintett termékek dömpingelt behozatalának mennyisége 14 %-kal növekedett, ami az uniós piaci részesedés mintegy 76 %-os – 10,5 %-ról 18,4 %-ra történt – növekedéséhez vezetett, egy 35 %-kal zsugorodó piacon.

| (95) | A KNK-ból származó érintett termék dömpingelt behozatalának a figyelembe vett időszakban bekövetkezett növekedése egybeesett az uniós gazdasági ágazat legtöbb kármutatójának egyre inkább romló tendenciájával. Az uniós gazdasági ágazat 3,6 százalékpontot veszített piaci részesedéséből, eladási árai pedig 8 %-kal csökkentek az uniós piacra érkező, alacsony árú dömpingelt behozatal által kifejtett nyomás következtében. A jelentős áralávágás megakadályozta, hogy az uniós gazdasági ágazat elfogadható mértékben továbbhárítsa a megnövekedett gyártási költségeket az eladási árakban, ami a vizsgált időszakban negatív nyereségességhez vezetett. |
| --- | --- |

(95)

A KNK-ból származó érintett termék dömpingelt behozatalának a figyelembe vett időszakban bekövetkezett növekedése egybeesett az uniós gazdasági ágazat legtöbb kármutatójának egyre inkább romló tendenciájával. Az uniós gazdasági ágazat 3,6 százalékpontot veszített piaci részesedéséből, eladási árai pedig 8 %-kal csökkentek az uniós piacra érkező, alacsony árú dömpingelt behozatal által kifejtett nyomás következtében. A jelentős áralávágás megakadályozta, hogy az uniós gazdasági ágazat elfogadható mértékben továbbhárítsa a megnövekedett gyártási költségeket az eladási árakban, ami a vizsgált időszakban negatív nyereségességhez vezetett.

| (96) | A fentiek alapján a Bizottság ideiglenesen azt a következtetést vonja le, hogy a KNK-ból származó, alacsony árú, dömpingelt behozatal, amely a figyelembe vett időszak alatt nagy és folyamatosan növekedő mennyiségben lépett be az uniós piacra és amely jelentősen alákínálta az uniós gazdasági ágazat árait, jelentős mértékű kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak. |
| --- | --- |

(96)

A fentiek alapján a Bizottság ideiglenesen azt a következtetést vonja le, hogy a KNK-ból származó, alacsony árú, dömpingelt behozatal, amely a figyelembe vett időszak alatt nagy és folyamatosan növekedő mennyiségben lépett be az uniós piacra és amely jelentősen alákínálta az uniós gazdasági ágazat árait, jelentős mértékű kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak.

3.   További tényezők hatása

3.1.   Egyéb harmadik országokból származó behozatal

| (97) | A figyelembe vett időszak alatt korlátozott behozatal érkezett más harmadik országokból. A KNK-n kívüli más országokból érkező behozatal teljes piaci részesedése 4,3 százalékponttal 26,8 %-ról 22,5 %-ra csökkent. |
| --- | --- |

(97)

A figyelembe vett időszak alatt korlátozott behozatal érkezett más harmadik országokból. A KNK-n kívüli más országokból érkező behozatal teljes piaci részesedése 4,3 százalékponttal 26,8 %-ról 22,5 %-ra csökkent.

| (98) | A vizsgált időszak során a behozatal következő legnagyobb forrása Japán és Ukrajna volt. Mindkét ország külön-külön 5,2 %-os piaci részesedéssel bírt. India piaci részesedése 3,0 % volt, míg az USA-ból származó behozatal piaci részesedése 2,7 %-ot ért el a vizsgált időszak során. A következő táblázat bemutatja a KNK utáni négy legnagyobb behozatali forrásként szolgáló ország behozatali mennyiségeinek, árainak és piaci részesedésének az alakulását, valamint ugyanezeket az adatokat a fennmaradó más harmadik országokból származó behozatalra vonatkozóan, mindegyiket az Eurostat adatai alapján. Ahogy már említettük a fenti (64) preambulumbekezdésben, az Eurostat adatai a japán behozatalra vonatkozóan kis kiigazításra szorultak, hogy kizárhassuk az ügyletek nem megfelelő bejelentéséből adódó torzításokat.

  17.   táblázat













  Egyéb országokból származó import |
| --- | --- |
| Ország | | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | VI |
| Japán | Mennyiség (tonna) | 5 801 | 7 211 | 6 955 | 6 753 | 4 445 |
| | Piaci részesedés (%) | 4,4 % | 4,7 % | 5,2 % | 6,6 % | 5,2 % |
| | Átlagár (EUR) | 7 981 | 7 396 | 8 591 | 11 634 | 9 596 |
| Ukrajna | Mennyiség (tonna) | 7 820 | 8 536 | 7 904 | 4 659 | 4 431 |
| | Piaci részesedés (%) | 5,9 % | 5,6 % | 5,9 % | 4,5 % | 5,2 % |
| | Átlagár (EUR) | 6 775 | 9 212 | 8 100 | 6 336 | 6 031 |
| India | Mennyiség (tonna) | 3 664 | 4 323 | 3 461 | 3 265 | 2 540 |
| | Piaci részesedés (%) | 2,8 % | 2,8 % | 2,6 % | 3,2 % | 3,0 % |
| | Átlagár (EUR) | 5 519 | 6 874 | 6 789 | 3 929 | 4 111 |
| Egyesült Államok | Mennyiség (tonna) | 3 739 | 6 019 | 2 724 | 2 740 | 2 344 |
| | Piaci részesedés (%) | 2,8 % | 3,9 % | 2,0 % | 2,7 % | 2,7 % |
| | Átlagár (EUR) | 16 235 | 5 597 | 12 892 | 11 175 | 11 054 |
| Más országok | Mennyiség (tonna) | 14 394 | 9 709 | 8 063 | 5 183 | 5 542 |
| | Piaci részesedés (%) | 10,9 % | 6,3 % | 6,0 % | 5,0 % | 6,5 % |
| | Átlagár (EUR) | 6 643 | 7 880 | 8 553 | 6 695 | 6 497 |
| Valamennyi harmadik ország összesen, kivéve a KNK-t | Mennyiség (tonna) | 35 418 | 35 797 | 29 107 | 22 600 | 19 303 |
| | Piaci részesedés (%) | 26,8 % | 23,3 % | 21,8 % | 22,0 % | 22,5 % |
| | Átlagár (EUR) | 5 586 | 7 540 | 8 453 | 8 392 | 7 484 |

(98)

A vizsgált időszak során a behozatal következő legnagyobb forrása Japán és Ukrajna volt. Mindkét ország külön-külön 5,2 %-os piaci részesedéssel bírt. India piaci részesedése 3,0 % volt, míg az USA-ból származó behozatal piaci részesedése 2,7 %-ot ért el a vizsgált időszak során. A következő táblázat bemutatja a KNK utáni négy legnagyobb behozatali forrásként szolgáló ország behozatali mennyiségeinek, árainak és piaci részesedésének az alakulását, valamint ugyanezeket az adatokat a fennmaradó más harmadik országokból származó behozatalra vonatkozóan, mindegyiket az Eurostat adatai alapján. Ahogy már említettük a fenti (64) preambulumbekezdésben, az Eurostat adatai a japán behozatalra vonatkozóan kis kiigazításra szorultak, hogy kizárhassuk az ügyletek nem megfelelő bejelentéséből adódó torzításokat.

17.   táblázat

Egyéb országokból származó import

Ország

2006

2007

2008

2009

VI

Japán

Mennyiség (tonna)

5 801

7 211

6 955

6 753

4 445

Piaci részesedés (%)

4,4 %

4,7 %

5,2 %

6,6 %

5,2 %

Átlagár (EUR)

7 981

7 396

8 591

11 634

9 596

Ukrajna

Mennyiség (tonna)

7 820

8 536

7 904

4 659

4 431

Piaci részesedés (%)

5,9 %

5,6 %

5,9 %

4,5 %

5,2 %

Átlagár (EUR)

6 775

9 212

8 100

6 336

6 031

India

Mennyiség (tonna)

3 664

4 323

3 461

3 265

2 540

Piaci részesedés (%)

2,8 %

2,8 %

2,6 %

3,2 %

3,0 %

Átlagár (EUR)

5 519

6 874

6 789

3 929

4 111

Egyesült Államok

Mennyiség (tonna)

3 739

6 019

2 724

2 740

2 344

Piaci részesedés (%)

2,8 %

3,9 %

2,0 %

2,7 %

2,7 %

Átlagár (EUR)

16 235

5 597

12 892

11 175

11 054

Más országok

Mennyiség (tonna)

14 394

9 709

8 063

5 183

5 542

Piaci részesedés (%)

10,9 %

6,3 %

6,0 %

5,0 %

6,5 %

Átlagár (EUR)

6 643

7 880

8 553

6 695

6 497

Valamennyi harmadik ország összesen, kivéve a KNK-t

Mennyiség (tonna)

35 418

35 797

29 107

22 600

19 303

Piaci részesedés (%)

26,8 %

23,3 %

21,8 %

22,0 %

22,5 %

Átlagár (EUR)

5 586

7 540

8 453

8 392

7 484

| (99) | Ahogyan a fenti táblázat is mutatja, a figyelembe vett időszak során Japán szerény mértékben növelte piaci részesedését 0,8 százalékponttal, 4,4 %-ról 5,2 %-ra. Ugyanakkor a japán behozatal árai sokkal inkább összevethetőnek tűnnek az uniós árakkal, mint a KNK-ból importált termékek árai. A legfontosabb, hogy a vizsgált időszakban a japán behozatal árai jelentősen meghaladták az uniós gazdasági ágazat árait. |
| --- | --- |

(99)

Ahogyan a fenti táblázat is mutatja, a figyelembe vett időszak során Japán szerény mértékben növelte piaci részesedését 0,8 százalékponttal, 4,4 %-ról 5,2 %-ra. Ugyanakkor a japán behozatal árai sokkal inkább összevethetőnek tűnnek az uniós árakkal, mint a KNK-ból importált termékek árai. A legfontosabb, hogy a vizsgált időszakban a japán behozatal árai jelentősen meghaladták az uniós gazdasági ágazat árait.

| (100) | Az USA-ból történő behozatal olyan árakon történt, amelyek lényegesen magasabbak mint az uniós gazdasági ágazat árai a figyelembe vett időszak során (kivéve a 2007. évet). Ami az Ukrajnából és Indiából történő behozatalt illeti, bár az átlagos árak ezekből az országokból összességében alacsonyabbak voltak mint az uniós árak, mindkettő viszonylag stabil piaci részesedést tudott fenntartani az uniós piacon: Ukrajna piaci részesedése 5,9 %-ról 5,2 %-ra csökkent, miközben Indiáé 2,8 %-ról 3,0 %-ra nőtt a figyelembe vett időszak során. |
| --- | --- |

(100)

Az USA-ból történő behozatal olyan árakon történt, amelyek lényegesen magasabbak mint az uniós gazdasági ágazat árai a figyelembe vett időszak során (kivéve a 2007. évet). Ami az Ukrajnából és Indiából történő behozatalt illeti, bár az átlagos árak ezekből az országokból összességében alacsonyabbak voltak mint az uniós árak, mindkettő viszonylag stabil piaci részesedést tudott fenntartani az uniós piacon: Ukrajna piaci részesedése 5,9 %-ról 5,2 %-ra csökkent, miközben Indiáé 2,8 %-ról 3,0 %-ra nőtt a figyelembe vett időszak során.

| (101) | Összegezve: az összes harmadik országból, kivéve a KNK-t, származó behozatal piaci részesedése 4,3 százalékponttal (26,8 %-ról 22,5 %-ra) csökkent a figyelembe vett időszak során. Összességében az összes harmadik országból, kivéve a KNK-t, származó behozatal átlagos ára a figyelembe vett időszak során 34 %-kal nőtt (tonnánként 5 586 EUR-ról 7 484 EUR-ra), ami éles ellentétben áll azzal, hogy a már amúgy is nagyon alacsony kínai behozatali árak 9 %-kal csökkentek, és azzal is, hogy az átlagos uniós eladási árak 8 %-kal mérséklődtek. |
| --- | --- |

(101)

Összegezve: az összes harmadik országból, kivéve a KNK-t, származó behozatal piaci részesedése 4,3 százalékponttal (26,8 %-ról 22,5 %-ra) csökkent a figyelembe vett időszak során. Összességében az összes harmadik országból, kivéve a KNK-t, származó behozatal átlagos ára a figyelembe vett időszak során 34 %-kal nőtt (tonnánként 5 586 EUR-ról 7 484 EUR-ra), ami éles ellentétben áll azzal, hogy a már amúgy is nagyon alacsony kínai behozatali árak 9 %-kal csökkentek, és azzal is, hogy az átlagos uniós eladási árak 8 %-kal mérséklődtek.

| (102) | A fentiek alapján megállapítható, hogy a KNK-n kívüli harmadik országokból származó behozatal láthatóan nem járult hozzá azokhoz a károkhoz, amelyeket az uniós gazdasági ágazat szenvedett el a vizsgált időszak során. |
| --- | --- |

(102)

A fentiek alapján megállapítható, hogy a KNK-n kívüli harmadik országokból származó behozatal láthatóan nem járult hozzá azokhoz a károkhoz, amelyeket az uniós gazdasági ágazat szenvedett el a vizsgált időszak során.

3.2.   A piaci fluktuációk és a gazdasági válság hatásai

| (103) | Bár a 2007. évet és a 2008. év első három negyedévét erőteljes fellendülés jellemezte a rozsdamentes acélcsövek piacán, a pénzügyi és gazdasági válság idővel ebben az ágazatban is éreztette a hatását. A gazdasági visszaesés 2008. utolsó negyedévében kezdődött, folytatódott a teljes 2009. év során, és még 2010 első felében is, vagyis a teljes vizsgált időszak során éreztette a hatását. Mindezt jól tükrözi az uniós fogyasztás trendje, amely a 2007. évben érte el a csúcspontját, utána pedig évről évre csökkenést mutatott (lásd a fenti 1. táblázatot). |
| --- | --- |

(103)

Bár a 2007. évet és a 2008. év első három negyedévét erőteljes fellendülés jellemezte a rozsdamentes acélcsövek piacán, a pénzügyi és gazdasági válság idővel ebben az ágazatban is éreztette a hatását. A gazdasági visszaesés 2008. utolsó negyedévében kezdődött, folytatódott a teljes 2009. év során, és még 2010 első felében is, vagyis a teljes vizsgált időszak során éreztette a hatását. Mindezt jól tükrözi az uniós fogyasztás trendje, amely a 2007. évben érte el a csúcspontját, utána pedig évről évre csökkenést mutatott (lásd a fenti 1. táblázatot).

| (104) | Kétségkívül megállapítható, hogy a fent említett, a gazdasági visszaesés okozta fogyasztáscsökkenés szintén hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére. Nem szabad azonban elfelejteni, hogy ezt a negatív hatást erősen súlyosbította a KNK-ból származó dömpingelt behozatal, ami lényegesen alávágott az uniós gazdasági ágazat árainak. Még ha úgy is lehetne tekinteni ezért, hogy a gazdasági hanyatlás hozzájárult a vizsgált időszak alatt elszenvedett kárhoz, ez semmilyen formában nem csökkentené a KNK-ból a teljes figyelembe vett időszak alatt az uniós piacra érkező, alacsony árú dömpingelt behozatal káros hatásait. Ha nem kellett volna szembenézniük ezzel a tisztességtelen versennyel a KNK részéről, és azzal a mennyiségi- és árnyomással, amelyet ez az uniós gyártókra gyakorolt, ez utóbbiak meg tudták volna tenni, hogy eladási áraikat és nyereségességüket viszonylag elfogadható szinten tartják még úgy is, hogy közben a kereslet csökken. |
| --- | --- |

(104)

Kétségkívül megállapítható, hogy a fent említett, a gazdasági visszaesés okozta fogyasztáscsökkenés szintén hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére. Nem szabad azonban elfelejteni, hogy ezt a negatív hatást erősen súlyosbította a KNK-ból származó dömpingelt behozatal, ami lényegesen alávágott az uniós gazdasági ágazat árainak. Még ha úgy is lehetne tekinteni ezért, hogy a gazdasági hanyatlás hozzájárult a vizsgált időszak alatt elszenvedett kárhoz, ez semmilyen formában nem csökkentené a KNK-ból a teljes figyelembe vett időszak alatt az uniós piacra érkező, alacsony árú dömpingelt behozatal káros hatásait. Ha nem kellett volna szembenézniük ezzel a tisztességtelen versennyel a KNK részéről, és azzal a mennyiségi- és árnyomással, amelyet ez az uniós gyártókra gyakorolt, ez utóbbiak meg tudták volna tenni, hogy eladási áraikat és nyereségességüket viszonylag elfogadható szinten tartják még úgy is, hogy közben a kereslet csökken.

| (105) | Valójában a KNK-ból származó dömpingelt behozatal hatását, amely nagyban alávágott az uniós eladási áraknak a vizsgált időszak során, még inkább károsnak lehet tekinteni egy gazdasági válság időszakában, amikor az értékesítési mennyiségek és árak amúgy is nyomás alatt vannak az alacsonyabb fogyasztás miatt. |
| --- | --- |

(105)

Valójában a KNK-ból származó dömpingelt behozatal hatását, amely nagyban alávágott az uniós eladási áraknak a vizsgált időszak során, még inkább károsnak lehet tekinteni egy gazdasági válság időszakában, amikor az értékesítési mennyiségek és árak amúgy is nyomás alatt vannak az alacsonyabb fogyasztás miatt.

| (106) | Figyelemmel a fenti körülményekre, a gazdasági hanyatlást nem lehet az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár és a KNK-ból érkező dömpingelt behozatal közötti okozati összefüggést megtörő lehetséges oknak tekinteni. |
| --- | --- |

(106)

Figyelemmel a fenti körülményekre, a gazdasági hanyatlást nem lehet az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár és a KNK-ból érkező dömpingelt behozatal közötti okozati összefüggést megtörő lehetséges oknak tekinteni.

3.3.   Az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye

| (107) | Ami az uniós gazdasági ágazat exportértékesítéseinek alakulását illeti, a kivitel kevésbé csökkent mint a belföldi értékesítések, függetlenül attól, hogy az összes uniós gyártót vizsgáljuk, vagy kizárólag a mintavételbe bevont gyártókat. Ami az export értékesítési mennyiségeket illeti, a következő trend állapítható meg az uniós gazdasági ágazat esetében a figyelembe vett időszak során:

  18.   táblázat












  Uniós gazdasági ágazat – export értékesítések (tonna) független vevők számára |
| --- | --- |
| Összes uniós gyártó | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | VI |
| Indexálva | 100 | 99 | 108 | 88 | 64 |

(107)

Ami az uniós gazdasági ágazat exportértékesítéseinek alakulását illeti, a kivitel kevésbé csökkent mint a belföldi értékesítések, függetlenül attól, hogy az összes uniós gyártót vizsgáljuk, vagy kizárólag a mintavételbe bevont gyártókat. Ami az export értékesítési mennyiségeket illeti, a következő trend állapítható meg az uniós gazdasági ágazat esetében a figyelembe vett időszak során:

18.   táblázat

Uniós gazdasági ágazat – export értékesítések (tonna) független vevők számára

Összes uniós gyártó

2006

2007

2008

2009

VI

Indexálva

100

99

108

88

64

| (108) | Ki kell emelni, hogy az uniós gazdasági ágazat export értékesítései kisebb ütemben zsugorodtak, mint az uniós piacon elért eladásai. Ez azt mutathatja, hogy az uniós piacon a KNK-ból származó dömpingelt import miatti nyomás különösen erős. Figyelembe véve ezt a megállapítást és azt is, hogy a teljes értékesítésen belül az uniós gazdasági ágazat értékesítéseinek jelentős a részaránya (a figyelembe vett időszak során folyamatosan 39 % és 45 % közötti), egyértelműen kizárható az, hogy az uniós gyártók a világpiacon ne lettek volna versenyképesek. |
| --- | --- |

(108)

Ki kell emelni, hogy az uniós gazdasági ágazat export értékesítései kisebb ütemben zsugorodtak, mint az uniós piacon elért eladásai. Ez azt mutathatja, hogy az uniós piacon a KNK-ból származó dömpingelt import miatti nyomás különösen erős. Figyelembe véve ezt a megállapítást és azt is, hogy a teljes értékesítésen belül az uniós gazdasági ágazat értékesítéseinek jelentős a részaránya (a figyelembe vett időszak során folyamatosan 39 % és 45 % közötti), egyértelműen kizárható az, hogy az uniós gyártók a világpiacon ne lettek volna versenyképesek.

3.4.   A KNK-ból származó dömpingelt import versenyképessége és az uniós gazdasági ágazat termelési költsége

| (109) | Az ötvözetek árainak magas volatilitása és a piaci kereslet általános alakulása jelentős fluktuációt eredményezett a vizsgálat tárgyát képező termék gyártásához szükséges nyersanyagok költségeiben. A figyelembe vett időszak során az uniós gazdasági ágazat átlagos egységre jutó gyártási költségei a következőképpen alakultak:

  19.   táblázat












  Uniós gazdasági ágazat – gyártási költség (EUR/tonna) |
| --- | --- |
| Mintavételbe bevont gyártók | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | VI |
| Indexálva | 100 | 120 | 119 | 124 | 118 |

(109)

Az ötvözetek árainak magas volatilitása és a piaci kereslet általános alakulása jelentős fluktuációt eredményezett a vizsgálat tárgyát képező termék gyártásához szükséges nyersanyagok költségeiben. A figyelembe vett időszak során az uniós gazdasági ágazat átlagos egységre jutó gyártási költségei a következőképpen alakultak:

19.   táblázat

Uniós gazdasági ágazat – gyártási költség (EUR/tonna)

Mintavételbe bevont gyártók

2006

2007

2008

2009

VI

Indexálva

100

120

119

124

118

| (110) | Amint azt a fenti (78) preambulumbekezdés is megállapítja, a fő nyersanyagok KNK-beli piaca erősen eltorzult. Emiatt a torzítás miatt a KNK-beli exportáló gyártóknak láthatóan megvan a lehetőségük arra, hogy amikor az érintett terméket export során eladják az uniós piacon, olyan árképzést alkalmazzanak, amely kevésbé rugalmasan reagál a nyersanyagárakra, és amely az uniós piac árait jelentősen alávágó árakat eredményez. Más megfogalmazásban, a kínai nyersanyagpiac torzulása miatt a KNK-beli rozsdamentes acélcső gyártók tisztességtelen versenyelőnyt élveznek az uniós gazdasági ágazathoz képest. Ezek a torzulások hozzájárulhattak ahhoz, hogy a kínai gyártók fenntarthassák a KNK-ból származó dömpingelt import alacsony árszintjét. |
| --- | --- |

(110)

Amint azt a fenti (78) preambulumbekezdés is megállapítja, a fő nyersanyagok KNK-beli piaca erősen eltorzult. Emiatt a torzítás miatt a KNK-beli exportáló gyártóknak láthatóan megvan a lehetőségük arra, hogy amikor az érintett terméket export során eladják az uniós piacon, olyan árképzést alkalmazzanak, amely kevésbé rugalmasan reagál a nyersanyagárakra, és amely az uniós piac árait jelentősen alávágó árakat eredményez. Más megfogalmazásban, a kínai nyersanyagpiac torzulása miatt a KNK-beli rozsdamentes acélcső gyártók tisztességtelen versenyelőnyt élveznek az uniós gazdasági ágazathoz képest. Ezek a torzulások hozzájárulhattak ahhoz, hogy a kínai gyártók fenntarthassák a KNK-ból származó dömpingelt import alacsony árszintjét.

4.   Az okozati összefüggésre vonatkozó következtetés

| (111) | Levonva a következtetést, a fenti elemzés megmutatta, hogy a KNK-ból származó behozatal mennyiségét tekintve nőtt, és jelentős piaci részesedést szerzett a figyelembe vett időszak során. Mi több, ezek a megnövekedett mennyiségek, amelyek az uniós piacot dömpingelt áron árasztották el, jelentősen alávágtak az uniós gazdasági ágazat árainak. Bár az uniós gazdasági ágazat a 2007. és 2008. évi kivételesen pozitív piaci viszonyoknak köszönhetően bizonyos ideig képes volt kiegyenlíteni e nyomás kedvezőtlen hatásait, ez már nem volt lehetséges azt követően, hogy a gazdasági válság jelentősen csökkentette a kereslet szintjét. |
| --- | --- |

(111)

Levonva a következtetést, a fenti elemzés megmutatta, hogy a KNK-ból származó behozatal mennyiségét tekintve nőtt, és jelentős piaci részesedést szerzett a figyelembe vett időszak során. Mi több, ezek a megnövekedett mennyiségek, amelyek az uniós piacot dömpingelt áron árasztották el, jelentősen alávágtak az uniós gazdasági ágazat árainak. Bár az uniós gazdasági ágazat a 2007. és 2008. évi kivételesen pozitív piaci viszonyoknak köszönhetően bizonyos ideig képes volt kiegyenlíteni e nyomás kedvezőtlen hatásait, ez már nem volt lehetséges azt követően, hogy a gazdasági válság jelentősen csökkentette a kereslet szintjét.

| (112) | Más olyan tényezőket is elemeztek, amelyek kárt okozhattak volna az uniós gazdasági ágazat számára. E tekintetben megállapították, hogy az egyéb harmadik országokból érkező behozatal, a gazdasági válság hatása, az uniós gazdasági ágazat exportteljesítményének alakulása és más tényezők – ideértve a KNK nyersanyagpiacának torzulásaival kapcsolatos tényezőket – nem tűnnek olyan erősségűnek, amelyek megtörnék a dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár között megállapított okozati összefüggést. |
| --- | --- |

(112)

Más olyan tényezőket is elemeztek, amelyek kárt okozhattak volna az uniós gazdasági ágazat számára. E tekintetben megállapították, hogy az egyéb harmadik országokból érkező behozatal, a gazdasági válság hatása, az uniós gazdasági ágazat exportteljesítményének alakulása és más tényezők – ideértve a KNK nyersanyagpiacának torzulásaival kapcsolatos tényezőket – nem tűnnek olyan erősségűnek, amelyek megtörnék a dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár között megállapított okozati összefüggést.

| (113) | A fenti elemzés alapján – amely az uniós gazdasági ágazat helyzetét befolyásoló minden ismert tényezőt megfelelően megkülönböztetett és elkülönített a dömpingelt behozatal káros hatásaitól – ideiglenesen megállapítható, hogy a KNK-ból érkező behozatal az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdése szerinti jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazat számára. |
| --- | --- |

(113)

A fenti elemzés alapján – amely az uniós gazdasági ágazat helyzetét befolyásoló minden ismert tényezőt megfelelően megkülönböztetett és elkülönített a dömpingelt behozatal káros hatásaitól – ideiglenesen megállapítható, hogy a KNK-ból érkező behozatal az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdése szerinti jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazat számára.

F.   AZ UNIÓS ÉRDEK

| (114) | Az alaprendelet 21. cikkének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy a dömpingre, a kárra, és az okozati összefüggésre vonatkozó megállapítások ellenére fennállnak-e olyan kényszerítő okok, amelyek alapján az lenne megállapítható, hogy ebben a konkrét esetben nem áll az Unió érdekében intézkedések meghozatala. E célból a Bizottság az alaprendelet 21. cikkének (1) bekezdése szerint az összes érintett fél esetében megvizsgálta a lehetséges intézkedések, illetve az intézkedések elmaradásának várható hatását. |
| --- | --- |

(114)

Az alaprendelet 21. cikkének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy a dömpingre, a kárra, és az okozati összefüggésre vonatkozó megállapítások ellenére fennállnak-e olyan kényszerítő okok, amelyek alapján az lenne megállapítható, hogy ebben a konkrét esetben nem áll az Unió érdekében intézkedések meghozatala. E célból a Bizottság az alaprendelet 21. cikkének (1) bekezdése szerint az összes érintett fél esetében megvizsgálta a lehetséges intézkedések, illetve az intézkedések elmaradásának várható hatását.

| (115) | A Bizottság kérdőíveket küldött független importőrök és felhasználók részére. Végül két importőr és egy felhasználó nyújtotta be a kitöltött kérdőívet a megszabott határidőn belül. |
| --- | --- |

(115)

A Bizottság kérdőíveket küldött független importőrök és felhasználók részére. Végül két importőr és egy felhasználó nyújtotta be a kitöltött kérdőívet a megszabott határidőn belül.

1.   Az uniós gazdasági ágazat érdeke

| (116) | Egy uniós gyártó ellenezte dömpingellenes intézkedések alkalmazását, mivel a vállalat részben a KNK-ból szerzi be a megmunkálatlan üreges rozsdamentes acél munkadarabokat, amelyeket aztán további feldolgozás után kész csövekké alakít. Ugyanakkor ez a gyártó a teljes uniós termelésnek kevesebb mint 2 %-át adja. |
| --- | --- |

(116)

Egy uniós gyártó ellenezte dömpingellenes intézkedések alkalmazását, mivel a vállalat részben a KNK-ból szerzi be a megmunkálatlan üreges rozsdamentes acél munkadarabokat, amelyeket aztán további feldolgozás után kész csövekké alakít. Ugyanakkor ez a gyártó a teljes uniós termelésnek kevesebb mint 2 %-át adja.

| (117) | Emlékeztetni kell arra, hogy a kármutatók általános kedvezőtlen tendenciát mutattak, valamint hogy ez különösen az uniós gazdasági ágazat gyártási és értékesítési volumenére, piaci részesedésére és pénzügyi teljesítményére vonatkozó kármutatókat – például a nyereségesség, a befektetések megtérülése – befolyásolta súlyosan. |
| --- | --- |

(117)

Emlékeztetni kell arra, hogy a kármutatók általános kedvezőtlen tendenciát mutattak, valamint hogy ez különösen az uniós gazdasági ágazat gyártási és értékesítési volumenére, piaci részesedésére és pénzügyi teljesítményére vonatkozó kármutatókat – például a nyereségesség, a befektetések megtérülése – befolyásolta súlyosan.

| (118) | Intézkedések bevezetése esetén az árak esése és a piaci részesedés elvesztése várhatóan megáll és az uniós gazdasági ágazat eladási árai várhatóan elkezdenek helyreállni, ami az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzetének jelentős javulásához vezet majd. |
| --- | --- |

(118)

Intézkedések bevezetése esetén az árak esése és a piaci részesedés elvesztése várhatóan megáll és az uniós gazdasági ágazat eladási árai várhatóan elkezdenek helyreállni, ami az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzetének jelentős javulásához vezet majd.

| (119) | Másfelől valószínű, hogy az uniós gazdasági ágazat piacának és pénzügyi helyzetének torzulása dömpingellenes intézkedések bevezetése nélkül továbbra is folytatódna. Ilyen forgatókönyv esetén az uniós gazdasági ágazat várhatóan továbbra is veszíteni fog a piaci részesedéséből és már nem lesz képes követni a KNK-ból érkező dömpingelt behozatal által meghatározott piaci árakat. A várható hatás az lesz, hogy tovább csökken a termelés volumene, és uniós termelőkapacitásokat fognak leállítani, ami jelentős munkahelyvesztést fog jelenteni. |
| --- | --- |

(119)

Másfelől valószínű, hogy az uniós gazdasági ágazat piacának és pénzügyi helyzetének torzulása dömpingellenes intézkedések bevezetése nélkül továbbra is folytatódna. Ilyen forgatókönyv esetén az uniós gazdasági ágazat várhatóan továbbra is veszíteni fog a piaci részesedéséből és már nem lesz képes követni a KNK-ból érkező dömpingelt behozatal által meghatározott piaci árakat. A várható hatás az lesz, hogy tovább csökken a termelés volumene, és uniós termelőkapacitásokat fognak leállítani, ami jelentős munkahelyvesztést fog jelenteni.

| (120) | Ennek megfelelően ideiglenesen azt a következtetést vonták le, hogy a dömpingellenes intézkedések elrendelése az uniós gazdasági ágazat érdekét szolgálná. |
| --- | --- |

(120)

Ennek megfelelően ideiglenesen azt a következtetést vonták le, hogy a dömpingellenes intézkedések elrendelése az uniós gazdasági ágazat érdekét szolgálná.

2.   A független uniós importőrök érdekei

| (121) | A fentiekben jelzettek szerint nem alkalmaztak mintavételt a független importőrök esetében, mivel csak két független vállalat működött teljes mértékben együtt a vizsgálat során azzal, hogy benyújtotta a kitöltött kérdőívet. Ennek a két importőrnek a forgalmában csak kis részt tettek ki a KNK-ból származó érintett termék viszonteladásai. |
| --- | --- |

(121)

A fentiekben jelzettek szerint nem alkalmaztak mintavételt a független importőrök esetében, mivel csak két független vállalat működött teljes mértékben együtt a vizsgálat során azzal, hogy benyújtotta a kitöltött kérdőívet. Ennek a két importőrnek a forgalmában csak kis részt tettek ki a KNK-ból származó érintett termék viszonteladásai.

| (122) | A két importőr által bejelentett behozatalok azonban a KNK-ból a vizsgált időszak alatt érkező összes behozatalnak csupán viszonylag kis részét (kevesebb mint 10 %-át) tették ki. Figyelembe véve azt, hogy az importőrök magas árrést realizáltak az érintett termék viszonteladása során a vizsgált időszakban, feltételezhetjük, hogy dömpingellenes vámok kivetése esetén csökkenne a nyereségességi szintjük. Ugyanakkor az importőrük egyike sem szolgált olyan érvekkel, amelyek alapján a dömpingellenes vámok kivetése sértené az érdekeiket. Emellett, mivel mindketten nem kínai eredetű rozsdamentes acélcsöveket értékesítenek viszonteladás keretében (beleértve uniós eredetű csöveket is), úgy is dönthetnek, hogy a vásárlásaikat nem kínai beszállítókhoz teszik át, akiket a vámok nem érintenek. |
| --- | --- |

(122)

A két importőr által bejelentett behozatalok azonban a KNK-ból a vizsgált időszak alatt érkező összes behozatalnak csupán viszonylag kis részét (kevesebb mint 10 %-át) tették ki. Figyelembe véve azt, hogy az importőrök magas árrést realizáltak az érintett termék viszonteladása során a vizsgált időszakban, feltételezhetjük, hogy dömpingellenes vámok kivetése esetén csökkenne a nyereségességi szintjük. Ugyanakkor az importőrük egyike sem szolgált olyan érvekkel, amelyek alapján a dömpingellenes vámok kivetése sértené az érdekeiket. Emellett, mivel mindketten nem kínai eredetű rozsdamentes acélcsöveket értékesítenek viszonteladás keretében (beleértve uniós eredetű csöveket is), úgy is dönthetnek, hogy a vásárlásaikat nem kínai beszállítókhoz teszik át, akiket a vámok nem érintenek.

| (123) | Más importőrök a kitöltött kérdőívek vagy alátámasztott észrevételek benyújtásával nem működtek közre. Ezen az alapon ideiglenesen megállapítható, hogy az ideiglenes intézkedések elrendelése nem gyakorol jelentős, negatív hatást az uniós importőrök érdekeire. |
| --- | --- |

(123)

Más importőrök a kitöltött kérdőívek vagy alátámasztott észrevételek benyújtásával nem működtek közre. Ezen az alapon ideiglenesen megállapítható, hogy az ideiglenes intézkedések elrendelése nem gyakorol jelentős, negatív hatást az uniós importőrök érdekeire.

3.   A felhasználók érdekei

| (124) | Az ezen eljárás tárgyát képező varrat nélküli rozsdamentes acélcsöveket sokféle célra használják (lásd a fenti (17) preambulumbekezdést). Ennek ellenére, csak egyetlen felhasználó volt hajlandó együttműködni, aki rozsdamentes acélcsöveket használ léghűtéses hőcserélők és léghűtéses kondenzátorok gyártására, de a vizsgált időszak során ezek a teljes kínai importnak még az 1 %-át sem tették ki. Ideiglenesen megállapítható azonban, hogy a felhasználók nagyon korlátozott mértékű együttműködése azt látszik jelezni, hogy általánosságban a felhasználó gazdasági ágazat nyereségességére és gazdasági helyzetére gyakorolt hatás meglehetősen korlátozott. |
| --- | --- |

(124)

Az ezen eljárás tárgyát képező varrat nélküli rozsdamentes acélcsöveket sokféle célra használják (lásd a fenti (17) preambulumbekezdést). Ennek ellenére, csak egyetlen felhasználó volt hajlandó együttműködni, aki rozsdamentes acélcsöveket használ léghűtéses hőcserélők és léghűtéses kondenzátorok gyártására, de a vizsgált időszak során ezek a teljes kínai importnak még az 1 %-át sem tették ki. Ideiglenesen megállapítható azonban, hogy a felhasználók nagyon korlátozott mértékű együttműködése azt látszik jelezni, hogy általánosságban a felhasználó gazdasági ágazat nyereségességére és gazdasági helyzetére gyakorolt hatás meglehetősen korlátozott.

| (125) | Ennek a felhasználónak a kérdőívre adott válaszából úgy tűnik, hogy a vállalatot nem érintik súlyosan a dömpingellenes intézkedések, még akkor sem, ha azt az üzletágát tekintjük, amely a rozsdamentes csöveket felhasználja. Ha összevetjük az érintett termék behozatalának értékét az importált árukat felhasználó üzletág forgalmával, a hatást jelentéktelennek tekinthetjük. |
| --- | --- |

(125)

Ennek a felhasználónak a kérdőívre adott válaszából úgy tűnik, hogy a vállalatot nem érintik súlyosan a dömpingellenes intézkedések, még akkor sem, ha azt az üzletágát tekintjük, amely a rozsdamentes csöveket felhasználja. Ha összevetjük az érintett termék behozatalának értékét az importált árukat felhasználó üzletág forgalmával, a hatást jelentéktelennek tekinthetjük.

| (126) | Ennek a felhasználónak az adatait vizsgálva azonban nem zárható ki, hogy bizonyos olyan felhasználó vállalatokat, amelyek a KNK-ból importált rozsdamentes csövekből jelentősebb mennyiségeket használnak, negatívan érinthetnek a dömpingellenes intézkedések. |
| --- | --- |

(126)

Ennek a felhasználónak az adatait vizsgálva azonban nem zárható ki, hogy bizonyos olyan felhasználó vállalatokat, amelyek a KNK-ból importált rozsdamentes csövekből jelentősebb mennyiségeket használnak, negatívan érinthetnek a dömpingellenes intézkedések.

| (127) | Az egyetlen együttműködő felhasználó által benyújtott információkból nem lehet felbecsülni azt, hogy az egész felhasználó ágazat hány embert foglalkoztat az Unión belül, figyelemmel az alacsony reprezentativitásra és az alkalmazások széles körére. |
| --- | --- |

(127)

Az egyetlen együttműködő felhasználó által benyújtott információkból nem lehet felbecsülni azt, hogy az egész felhasználó ágazat hány embert foglalkoztat az Unión belül, figyelemmel az alacsony reprezentativitásra és az alkalmazások széles körére.

| (128) | Azt is meg kell jegyezni, hogy az intézkedések szintje valószínűleg nem fogja megakadályozni azt, hogy az uniós piacot továbbra is kínai importból lássák el, habár magasabb, kárt nem okozó árakon. Emellett az uniós gazdasági ágazat kihasználatlan termelési kapacitása és a különböző más harmadik országok alternatív behozatali forrásai azt jelzik, hogy a rozsdamentes acélcsövek ellátási biztonsága nincs veszélyben az uniós piacon. |
| --- | --- |

(128)

Azt is meg kell jegyezni, hogy az intézkedések szintje valószínűleg nem fogja megakadályozni azt, hogy az uniós piacot továbbra is kínai importból lássák el, habár magasabb, kárt nem okozó árakon. Emellett az uniós gazdasági ágazat kihasználatlan termelési kapacitása és a különböző más harmadik országok alternatív behozatali forrásai azt jelzik, hogy a rozsdamentes acélcsövek ellátási biztonsága nincs veszélyben az uniós piacon.

| (129) | Ráadásul az uniós gazdasági ágazat nemrégiben tapasztalt nehézségei ellenére továbbra is az Unió felhasználó gazdasági ágazatának a legnagyobb beszállítója. Intézkedések alkalmazása nélkül, amennyiben az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzete tovább romlik, az uniós gazdasági ágazat léte kerülhet veszélybe, ami az Unión belüli felhasználók számára is ellátási kockázatot jelentene. |
| --- | --- |

(129)

Ráadásul az uniós gazdasági ágazat nemrégiben tapasztalt nehézségei ellenére továbbra is az Unió felhasználó gazdasági ágazatának a legnagyobb beszállítója. Intézkedések alkalmazása nélkül, amennyiben az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzete tovább romlik, az uniós gazdasági ágazat léte kerülhet veszélybe, ami az Unión belüli felhasználók számára is ellátási kockázatot jelentene.

| (130) | Összességében, amikor a dömpingellenes intézkedések általános hatását vizsgáljuk, úgy tűnik, hogy az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt pozitív hatások egyértelműen meghaladják a többi érdekcsoportra gyakorolt potenciális negatív hatásokat. Ezért ideiglenesen az állapítható meg, hogy a dömpingellenes vámok nem sértik az Unió érdekét. |
| --- | --- |

(130)

Összességében, amikor a dömpingellenes intézkedések általános hatását vizsgáljuk, úgy tűnik, hogy az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt pozitív hatások egyértelműen meghaladják a többi érdekcsoportra gyakorolt potenciális negatív hatásokat. Ezért ideiglenesen az állapítható meg, hogy a dömpingellenes vámok nem sértik az Unió érdekét.

4.   Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

| (131) | Megállapítható, hogy az érintett termék KNK-ból érkező dömpingelt behozatalaira vonatkozó intézkedések bevezetése lehetőséget teremtene az uniós gazdasági ágazat számára, hogy a megnövekedett eladási mennyiségek, eladási árak és piaci részesedés révén javítsa a helyzetét. Bár egyes felhasználóknál a költségek emelkedése formájában bizonyos kedvezőtlen hatások bekövetkezhetnek, azokat valószínűleg meghaladják majd a gyártók és szállítóik által várható előnyök. |
| --- | --- |

(131)

Megállapítható, hogy az érintett termék KNK-ból érkező dömpingelt behozatalaira vonatkozó intézkedések bevezetése lehetőséget teremtene az uniós gazdasági ágazat számára, hogy a megnövekedett eladási mennyiségek, eladási árak és piaci részesedés révén javítsa a helyzetét. Bár egyes felhasználóknál a költségek emelkedése formájában bizonyos kedvezőtlen hatások bekövetkezhetnek, azokat valószínűleg meghaladják majd a gyártók és szállítóik által várható előnyök.

| (132) | A fentiek fényében ideiglenesen megállapítható, hogy végső soron nem szól kényszerítő ok a KNK-ból származó érintett termék behozatalára vonatkozó ideiglenes intézkedések bevezetése ellen. |
| --- | --- |

(132)

A fentiek fényében ideiglenesen megállapítható, hogy végső soron nem szól kényszerítő ok a KNK-ból származó érintett termék behozatalára vonatkozó ideiglenes intézkedések bevezetése ellen.

G.   IDEIGLENES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

| (133) | A dömpinggel, kárral, okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatban levont következtetésekre való tekintettel ideiglenes intézkedéseket kell elrendelni a Kínai Népköztársaságból származó termék behozatalára annak megelőzése érdekében, hogy az uniós gazdasági ágazatnak további kárt okozzon a dömpingelt behozatal. |
| --- | --- |

(133)

A dömpinggel, kárral, okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatban levont következtetésekre való tekintettel ideiglenes intézkedéseket kell elrendelni a Kínai Népköztársaságból származó termék behozatalára annak megelőzése érdekében, hogy az uniós gazdasági ágazatnak további kárt okozzon a dömpingelt behozatal.

1.   A kár megszüntetéséhez szükséges szint

| (134) | A Kínai Népköztársaságból származó behozatalra vonatkozó ideiglenes intézkedéseknek elégséges mértékűeknek kell lenniük ahhoz, hogy megszüntessék a dömpinget anélkül, hogy túllépnék a dömpingelt behozatal által az uniós gazdasági ágazatnak okozott kárt. A kárt okozó dömping hatásainak megszüntetéséhez szükséges vám összegének kiszámításakor figyelembe veszik, hogy bármely intézkedésnek lehetővé kell tennie az uniós gazdasági ágazat számára, hogy gyártási költségeit fedezni tudja, és olyan adózás előtti nyereségre tegyen szert, amelyet rendes versenyfeltételek mellett, vagyis dömpingelt behozatal nélkül elérhetne. |
| --- | --- |

(134)

A Kínai Népköztársaságból származó behozatalra vonatkozó ideiglenes intézkedéseknek elégséges mértékűeknek kell lenniük ahhoz, hogy megszüntessék a dömpinget anélkül, hogy túllépnék a dömpingelt behozatal által az uniós gazdasági ágazatnak okozott kárt. A kárt okozó dömping hatásainak megszüntetéséhez szükséges vám összegének kiszámításakor figyelembe veszik, hogy bármely intézkedésnek lehetővé kell tennie az uniós gazdasági ágazat számára, hogy gyártási költségeit fedezni tudja, és olyan adózás előtti nyereségre tegyen szert, amelyet rendes versenyfeltételek mellett, vagyis dömpingelt behozatal nélkül elérhetne.

| (135) | Az uniós gazdasági ágazat azt állította, hogy a kár megszüntetéséhez szükséges szint meghatározásához 12 % elérendő nyereségrátát kellene alkalmazni. Ugyanakkor az eddig bemutatott bizonyítékok nem igazolják, hogy ezt a nyereségességet el lehetne érni normál piaci helyzetben. Az uniós ipar még a kivételesnek mondható 2007. évben sem tudott ilyen mértékben nyereséges lenni. A vizsgálat során összegyűjtött adatok alapján átmenetileg azt állapították meg, hogy a károkozás elhárítási szintjének a megállapításához 5 %-os nyereség megfelelő mértékű. |
| --- | --- |

(135)

Az uniós gazdasági ágazat azt állította, hogy a kár megszüntetéséhez szükséges szint meghatározásához 12 % elérendő nyereségrátát kellene alkalmazni. Ugyanakkor az eddig bemutatott bizonyítékok nem igazolják, hogy ezt a nyereségességet el lehetne érni normál piaci helyzetben. Az uniós ipar még a kivételesnek mondható 2007. évben sem tudott ilyen mértékben nyereséges lenni. A vizsgálat során összegyűjtött adatok alapján átmenetileg azt állapították meg, hogy a károkozás elhárítási szintjének a megállapításához 5 %-os nyereség megfelelő mértékű.

| (136) | Ennek alapján az uniós gazdasági ágazat tekintetében kiszámították a hasonló termék kárt nem okozó árát. A kárt nem okozó árat úgy számították ki, hogy a tényleges haszonkulcsot levonták a gyártelepi árból, és az így kiszámított, a költségeket fedező árhoz hozzáadták a fent említett megcélzott haszonkulcsot. |
| --- | --- |

(136)

Ennek alapján az uniós gazdasági ágazat tekintetében kiszámították a hasonló termék kárt nem okozó árát. A kárt nem okozó árat úgy számították ki, hogy a tényleges haszonkulcsot levonták a gyártelepi árból, és az így kiszámított, a költségeket fedező árhoz hozzáadták a fent említett megcélzott haszonkulcsot.

| (137) | Ennek eredményeként átmenetileg a kár megszüntetéséhez szükséges következő szinteket állapították meg:






  Vállalat/vállalatok | A kár megszüntetéséhez szükséges szint |
| --- | --- | --- |
| Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu | 71,5 % |
| Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan | 48,2 % |
| Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong | 48,0 % |
| Az I. mellékletben felsorolt vállalatok | 56,6 % |
| Minden más vállalat | 71,5 % |

(137)

Ennek eredményeként átmenetileg a kár megszüntetéséhez szükséges következő szinteket állapították meg:

Vállalat/vállalatok

A kár megszüntetéséhez szükséges szint

Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu

71,5 %

Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan

48,2 %

Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong

48,0 %

Az I. mellékletben felsorolt vállalatok

56,6 %

Minden más vállalat

71,5 %

2.   Ideiglenes intézkedések

| (138) | Az előzőekre tekintettel és az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdése alapján a megállapított dömpingkülönbözet és a kár megszüntetéséhez szükséges megállapított szint közül az alacsonyabbal azonos mértékű ideiglenes dömpingellenes vámot kell kivetni a KNK-ból származó érintett termék behozatalára, a kisebb vámtétel szabályával összhangban, ami minden esetben a kárkülönbözet. |
| --- | --- |

(138)

Az előzőekre tekintettel és az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdése alapján a megállapított dömpingkülönbözet és a kár megszüntetéséhez szükséges megállapított szint közül az alacsonyabbal azonos mértékű ideiglenes dömpingellenes vámot kell kivetni a KNK-ból származó érintett termék behozatalára, a kisebb vámtétel szabályával összhangban, ami minden esetben a kárkülönbözet.

| (139) | Figyelembe véve a kínai exportáló gyártók magas együttműködési arányát, az összes többi vállalatra vonatkozó mértéket a mintában szereplő együttműködő vállalatok közül a legmagasabb mértékkel rendelkező szintjén kell megállapítani. A mintában nem szereplő, de együttműködő, a Mellékletben felsorolt vállalatok esetében a vám ideiglenes mértékét a mintavételbe bevont vállalatok által alkalmazott mértékek súlyozott átlagának szintjén kell megállapítani. A fentiek alapján a javasolt vámtételek a következők:






  Vállalat/vállalatok | Ideiglenes vám |
| --- | --- | --- |
| Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu | 71,5 % |
| Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan | 48,2 % |
| Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong | 48,0 % |
| Az I. mellékletben felsorolt vállalatok | 56,6 % |
| Minden más vállalat | 71,5 % |

(139)

Figyelembe véve a kínai exportáló gyártók magas együttműködési arányát, az összes többi vállalatra vonatkozó mértéket a mintában szereplő együttműködő vállalatok közül a legmagasabb mértékkel rendelkező szintjén kell megállapítani. A mintában nem szereplő, de együttműködő, a Mellékletben felsorolt vállalatok esetében a vám ideiglenes mértékét a mintavételbe bevont vállalatok által alkalmazott mértékek súlyozott átlagának szintjén kell megállapítani. A fentiek alapján a javasolt vámtételek a következők:

Vállalat/vállalatok

Ideiglenes vám

Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu

71,5 %

Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan

48,2 %

Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong

48,0 %

Az I. mellékletben felsorolt vállalatok

56,6 %

Minden más vállalat

71,5 %

| (140) | Az ebben a rendeletben meghatározott, egyes vállalatokra alkalmazandó dömpingellenes vámot a vizsgálat eredményei alapján állapították meg. Így a vámok a vizsgálat során a vállalatokkal kapcsolatban feltárt helyzetet tükrözik. Ezeket a vámtételeket (ellentétben a „minden más vállalatra” alkalmazandó országos vámmal) kizárólag az érintett országból származó és az említett vállalatok mint egyedi jogi személyek által előállított termékek behozatalaira kell alkalmazni. Az e rendelet rendelkező részében névvel és címmel nem említett vállalatok – beleértve a névvel és címmel felsorolt vállalatokkal kapcsolatban álló vállalatokat – által előállított importált termékekre nem vonatkozhatnak ezek a vámtételek; ezekre a termékekre a “minden más vállalatra” vonatkozó vámtételeket kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(140)

Az ebben a rendeletben meghatározott, egyes vállalatokra alkalmazandó dömpingellenes vámot a vizsgálat eredményei alapján állapították meg. Így a vámok a vizsgálat során a vállalatokkal kapcsolatban feltárt helyzetet tükrözik. Ezeket a vámtételeket (ellentétben a „minden más vállalatra” alkalmazandó országos vámmal) kizárólag az érintett országból származó és az említett vállalatok mint egyedi jogi személyek által előállított termékek behozatalaira kell alkalmazni. Az e rendelet rendelkező részében névvel és címmel nem említett vállalatok – beleértve a névvel és címmel felsorolt vállalatokkal kapcsolatban álló vállalatokat – által előállított importált termékekre nem vonatkozhatnak ezek a vámtételek; ezekre a termékekre a “minden más vállalatra” vonatkozó vámtételeket kell alkalmazni.

| (141) | Az e vállalatspecifikus dömpingellenes vámtételek alkalmazására irányuló bármely kérelmet (pl. a jogalany nevében bekövetkezett változást követően, vagy új gyártási vagy értékesítési egységek létrehozását követően) a Bizottsághoz kell intézni, (8) haladéktalanul mellékelve minden releváns információt, különös tekintettel a vállalatnak a gyártáshoz, belföldi és exportértékesítésekhez kapcsolódó olyan tevékenységeiben bekövetkezett változásokra, amelyek például névváltozással vagy a gyártási és értékesítési egységekben bekövetkezett változással függnek össze. Adott esetben a rendeletet az egyedi vámtételekben részesülő vállalatok listájának aktualizálásával ennek megfelelően módosítják. |
| --- | --- |

(141)

Az e vállalatspecifikus dömpingellenes vámtételek alkalmazására irányuló bármely kérelmet (pl. a jogalany nevében bekövetkezett változást követően, vagy új gyártási vagy értékesítési egységek létrehozását követően) a Bizottsághoz kell intézni, (8) haladéktalanul mellékelve minden releváns információt, különös tekintettel a vállalatnak a gyártáshoz, belföldi és exportértékesítésekhez kapcsolódó olyan tevékenységeiben bekövetkezett változásokra, amelyek például névváltozással vagy a gyártási és értékesítési egységekben bekövetkezett változással függnek össze. Adott esetben a rendeletet az egyedi vámtételekben részesülő vállalatok listájának aktualizálásával ennek megfelelően módosítják.

| (142) | A dömpingellenes vám megfelelő alkalmazásának biztosítása érdekében az összes többi vállalatra alkalmazandó vám szintje nemcsak a nem együttműködő exportáló gyártókra vonatkozik, hanem azokra a gyártókra is, amelyek a vizsgálati időszak során egyáltalán nem exportáltak az Unióba. |
| --- | --- |

(142)

A dömpingellenes vám megfelelő alkalmazásának biztosítása érdekében az összes többi vállalatra alkalmazandó vám szintje nemcsak a nem együttműködő exportáló gyártókra vonatkozik, hanem azokra a gyártókra is, amelyek a vizsgálati időszak során egyáltalán nem exportáltak az Unióba.

H.   ZÁRÓ RENDELKEZÉS

| (143) | A felelősségteljes ügyvitel érdekében meg kell határozni azt az időszakot, amelyen belül az eljárás megindításáról szóló értesítésben megadott határidőn belül jelentkező érdekelt felek írásban ismertethetik álláspontjukat, és meghallgatást kérhetnek. Emellett hangsúlyozni kell, hogy a vámok kivetése tekintetében az e rendelet alkalmazásában tett megállapítások ideiglenesek, és lehetséges, hogy ezeket a végleges intézkedések céljából újra meg kell vizsgálni, |
| --- | --- |

(143)

A felelősségteljes ügyvitel érdekében meg kell határozni azt az időszakot, amelyen belül az eljárás megindításáról szóló értesítésben megadott határidőn belül jelentkező érdekelt felek írásban ismertethetik álláspontjukat, és meghallgatást kérhetnek. Emellett hangsúlyozni kell, hogy a vámok kivetése tekintetében az e rendelet alkalmazásában tett megállapítások ideiglenesek, és lehetséges, hogy ezeket a végleges intézkedések céljából újra meg kell vizsgálni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

1.   A Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg a 7304 11 00, 7304 22 00, 7304 24 00, ex 7304 41 00, 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 és ex 7304 90 00 KN kódok (TARIC kódok: 7304410090, 7304499390, 7304499590, 7304499990 és 7304900091) alá tartozó bizonyos rozsdamentes acélból készült, varrat nélküli csövek behozatalaira, kivéve a szerelvényekkel ellátott, gázok és folyadékok továbbítására alkalmas, polgári légi járművekben való használatra szolgáló ilyen csöveket, ideiglenes dömpingellenes vámot kell kivetni.

2.   Az (1) bekezdésben meghatározott, és az alább felsorolt vállalatok által gyártott termékek vámfizetés előtti, nettó, uniós határparitáson megállapított árára alkalmazandó ideiglenes dömpingellenes vámtételek a következők:

| Vállalat/vállalatok | Ideiglenes vám | TARIC kiegészítő kód |
| --- | --- | --- |
| Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu | 71,5 % | B120 |
| Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan | 48,2 % | B118 |
| Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong | 48,0 % | B119 |
| Az I. mellékletben felsorolt vállalatok | 56,6 % | B121 |
| Minden más vállalat | 71,5 % | B999 |

Vállalat/vállalatok

Ideiglenes vám

TARIC kiegészítő kód

Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu

71,5 %

B120

Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan

48,2 %

B118

Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong

48,0 %

B119

Az I. mellékletben felsorolt vállalatok

56,6 %

B121

Minden más vállalat

71,5 %

B999

3.   A (2) bekezdésben felsorolt vállalatok esetében meghatározott egyéni vámtétel alkalmazásának feltétele, hogy a tagállamok vámhatóságainak olyan érvényes kereskedelmi számlát mutassanak be, amely megfelel a II. mellékletben meghatározott követelményeknek. Ha ilyen számlát nem mutatnak be, az összes többi vállalatra alkalmazandó vámot kell alkalmazni.

4.   Az (1) bekezdésben említett termék Európai Unión belüli szabad forgalomba bocsátásának feltétele az ideiglenes vám összegével megegyező vámbiztosíték nyújtása.

5.   Eltérő rendelkezés hiányában a vámtételekre vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.

2. cikk

A 1225/2009/EK tanácsi rendelet 20. cikkének sérelme nélkül az érdekelt felek kérhetik azon lényeges tényeket és megállapításokat alátámasztó részletes információk kiadását, amelyek alapján ezt a rendeletet elfogadták, írásban ismertethetik véleményüket, és szóbeli meghallgatásra jelentkezhetnek a Bizottságnál az e rendelet hatálybalépésének időpontját követő egy hónapon belül.

Az 1225/2009/EK rendelet 21. cikkének (4) bekezdése alapján az érintett felek e rendelet hatálybalépésének időpontjától számított egy hónapon belül észrevételeket tehetnek e rendelet alkalmazására vonatkozóan.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

E rendelet 1. cikkét hat hónapig kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2011. június 27-én.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 343., 2009.12.22., 51. o.

1

(2)  HL C 265., 2010.09.30., 10. o.

2

(3)  „Recent trends in steel trade and trade-related policy measures”, OECD jelentés, 2010, DSTI/SU/SC(2010)15, 14. o.; „China’s Specialty Steel Subsidies: Massive, Pervasive, and Illegal”, 2008, a Speciality Steel Industry of North America jelentése,http://www.ssina.com/news/releases/pdf_releases/20081014_report.pdf; „Chinese government subsidies to the stainless steel industry”, 2007, a Speciality Steel Industry of North America jelentése. http://www.ssina.com/news/releases/pdf_releases/chinese_govt_subsidies0407.pdf; valamint „The Reform Myth, How China is using state power to create the world's dominant steel industry”, The American Iron & Steel Institute, The Steel Manufacturers Association, 2010; http://www.ustr.gov/webfm_send/2694.

3

(4)  A fent említett Speciality Steel Industry of North America jelentése, hivatkozással a 10. Ötéves Ipari Szerkezetátalakítási Tervre.

4

(5)  „The third WTO Review of China’s trade policies and practices and their impact on the functioning of the multilateral trading system”, WT/TPR/S/230, http://www.wto.org/english/tratop_e/tpr_e/tp330_e.htm; valamint „The second WTO Review of China’s trade policies and practices and their impact on the functioning of the multilateral trading system”, WT/TPR/S/199, http://www.wto.org/english/tratop_e/tpr_e/tp299_e.htm.

5

(6)  Lásd különösen WT/TPR/S/230, 44. o.

6

(7)  HL L 188., 2009.7.18., 93. o.

7

(8)

8

| Az Európai Bizottság |
| --- |
| Kereskedelmi Főigazgatóság |
| Direction H |
| Office Nerv 105 |
| B-1049 Brüsszel. |

Az Európai Bizottság

Kereskedelmi Főigazgatóság

Direction H

Office Nerv 105

B-1049 Brüsszel.

---

I. MELLÉKLET

| (1) | Baofeng Steel Group Co.Ltd., Lishui, |
| --- | --- |

(1)

Baofeng Steel Group Co.Ltd., Lishui,

| (2) | Changzhou City Lianyi Special Stainless Steel Tube Co.Ltd., Changzhou, |
| --- | --- |

(2)

Changzhou City Lianyi Special Stainless Steel Tube Co.Ltd., Changzhou,

| (3) | Huadi Steel Group Co.Ltd., Wenzhou, |
| --- | --- |

(3)

Huadi Steel Group Co.Ltd., Wenzhou,

| (4) | Huzhou Fengtai Stainless Steel Pipes Co.Ltd, Huzhou, |
| --- | --- |

(4)

Huzhou Fengtai Stainless Steel Pipes Co.Ltd, Huzhou,

| (5) | Huzhou Gaolin Stainless Steel Tube Manufacture Co.Ltd., Huzhou, |
| --- | --- |

(5)

Huzhou Gaolin Stainless Steel Tube Manufacture Co.Ltd., Huzhou,

| (6) | Huzhou Zhongli Stainless Steel Pipe Co.Ltd., Huzhou, |
| --- | --- |

(6)

Huzhou Zhongli Stainless Steel Pipe Co.Ltd., Huzhou,

| (7) | Jiangsu Wujin Stainless Steel Pipe Group Co.Ltd., Peking, |
| --- | --- |

(7)

Jiangsu Wujin Stainless Steel Pipe Group Co.Ltd., Peking,

| (8) | Jiangyin Huachang Stainless Steel Pipe Co.Ltd., Jiangyin |
| --- | --- |

(8)

Jiangyin Huachang Stainless Steel Pipe Co.Ltd., Jiangyin

| (9) | Lixue Group Co.Ltd., Ruian, |
| --- | --- |

(9)

Lixue Group Co.Ltd., Ruian,

| (10) | Shanghai Crystal Palace Pipe Co.Ltd., Shanghai, |
| --- | --- |

(10)

Shanghai Crystal Palace Pipe Co.Ltd., Shanghai,

| (11) | Shanghai Baoluo Stainless Steel Tube Co., Ltd., Shanghai, |
| --- | --- |

(11)

Shanghai Baoluo Stainless Steel Tube Co., Ltd., Shanghai,

| (12) | Shanghai Shangshang Stainless Steel Pipe Co.Ltd., Shanghai, |
| --- | --- |

(12)

Shanghai Shangshang Stainless Steel Pipe Co.Ltd., Shanghai,

| (13) | Shanghai Tianbao Stainless Steel Co.Ltd., Shanghai, |
| --- | --- |

(13)

Shanghai Tianbao Stainless Steel Co.Ltd., Shanghai,

| (14) | Shanghai Tianyang Steel Tube Co.Ltd, Shanghai, |
| --- | --- |

(14)

Shanghai Tianyang Steel Tube Co.Ltd, Shanghai,

| (15) | Wen zZhou Xindeda Stainless Steel Material Co.Ltd., Wenzhou, |
| --- | --- |

(15)

Wen zZhou Xindeda Stainless Steel Material Co.Ltd., Wenzhou,

| (16) | Wenzhou Baorui Steel Co.Ltd., Wenzhou, |
| --- | --- |

(16)

Wenzhou Baorui Steel Co.Ltd., Wenzhou,

| (17) | Zhejiang Conform Stainless Steel Tube Co.Ltd., Jixing, |
| --- | --- |

(17)

Zhejiang Conform Stainless Steel Tube Co.Ltd., Jixing,

| (18) | Zhejiang Easter Steel Pipe Co.Ltd., Jiaxing, |
| --- | --- |

(18)

Zhejiang Easter Steel Pipe Co.Ltd., Jiaxing,

| (19) | Zhejiang Five - Star Steel Tube Manufacturing Co.Ltd., Wenzhou, |
| --- | --- |

(19)

Zhejiang Five - Star Steel Tube Manufacturing Co.Ltd., Wenzhou,

| (20) | Zhejiang Guobang Steel Co.Ltd., Lishui, |
| --- | --- |

(20)

Zhejiang Guobang Steel Co.Ltd., Lishui,

| (21) | Zhejiang Hengyuan Steel Co.Ltd., Lishui, |
| --- | --- |

(21)

Zhejiang Hengyuan Steel Co.Ltd., Lishui,

| (22) | Zhejiang Jiashang Stainless Steel Co.Ltd., Jiaxing város, |
| --- | --- |

(22)

Zhejiang Jiashang Stainless Steel Co.Ltd., Jiaxing város,

| (23) | Zhejiang Jinxin Stainless Steel Manufacture Co.Ltd., Xiping város, |
| --- | --- |

(23)

Zhejiang Jinxin Stainless Steel Manufacture Co.Ltd., Xiping város,

| (24) | Zhejiang Jiuli Hi-Tech Metals Co.Ltd., Huzhou, |
| --- | --- |

(24)

Zhejiang Jiuli Hi-Tech Metals Co.Ltd., Huzhou,

| (25) | Zhejiang Kanglong Steel Co.Ltd., Lishui, |
| --- | --- |

(25)

Zhejiang Kanglong Steel Co.Ltd., Lishui,

| (26) | Zhejiang Qiangli Stainless Steel Manufacture Co.Ltd., Xiping város, |
| --- | --- |

(26)

Zhejiang Qiangli Stainless Steel Manufacture Co.Ltd., Xiping város,

| (27) | Zhejiang Tianbao Industrial Co.Ltd., Wenzhou, |
| --- | --- |

(27)

Zhejiang Tianbao Industrial Co.Ltd., Wenzhou,

| (28) | Zhejiang Tsingshan Steel Pipe Co.Ltd., Lishui, |
| --- | --- |

(28)

Zhejiang Tsingshan Steel Pipe Co.Ltd., Lishui,

| (29) | Zhejiang Yida Special Steel Co.Ltd., Xiping város. |
| --- | --- |

(29)

Zhejiang Yida Special Steel Co.Ltd., Xiping város.

---

II. MELLÉKLET

Az 1. cikk (3) bekezdésében említett érvényes kereskedelmi számlán kötelező feltüntetni a kereskedelmi számlát kibocsátó vállalat tisztviselője által aláírt, alábbi formájú nyilatkozatot:

| (1) | A kereskedelmi számlát kiállító vállalat tisztségviselőjének neve és beosztása. |
| --- | --- |

(1)

A kereskedelmi számlát kiállító vállalat tisztségviselőjének neve és beosztása.

| (2) | A következő nyilatkozat:
  „Alulírott igazolom, hogy az Európai Uniónak exportra értékesített, jelen számlában feltüntetett (mennyiség) rozsdamentes acélból készült, varrat nélküli csöveket (vállalat neve és székhelye) állította elő (kiegészítő TARIC-kód) (érintett ország)-ban/-ben. Kijelentem, hogy a számlán feltüntetett információk hiánytalanok, és a valóságnak megfelelnek.” |
| --- | --- |

(2)

A következő nyilatkozat:

„Alulírott igazolom, hogy az Európai Uniónak exportra értékesített, jelen számlában feltüntetett (mennyiség) rozsdamentes acélból készült, varrat nélküli csöveket (vállalat neve és székhelye) állította elő (kiegészítő TARIC-kód) (érintett ország)-ban/-ben. Kijelentem, hogy a számlán feltüntetett információk hiánytalanok, és a valóságnak megfelelnek.”

---

| 29.6.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 169/23 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 169/23

---

A BIZOTTSÁG 628/2011/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2011. június 28.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1),

tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet 2011. június 29-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2011. június 28-án.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 157., 2011.6.15., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | AR | 23,1 |
| EC | 23,1 |
| MK | 48,7 |
| TR | 40,0 |
| ZZ | 33,7 |
| 0707 00 05 | TR | 116,6 |
| ZZ | 116,6 |
| 0709 90 70 | EC | 28,8 |
| TR | 113,1 |
| ZZ | 71,0 |
| 0805 50 10 | AR | 59,8 |
| BR | 40,6 |
| TR | 68,6 |
| UY | 70,8 |
| ZA | 107,6 |
| ZZ | 69,5 |
| 0808 10 80 | AR | 133,5 |
| BR | 77,6 |
| CA | 105,9 |
| CL | 96,2 |
| CN | 76,7 |
| NZ | 114,3 |
| US | 168,4 |
| UY | 64,1 |
| ZA | 94,8 |
| ZZ | 103,5 |
| 0809 10 00 | AR | 89,7 |
| TR | 293,0 |
| XS | 152,4 |
| ZZ | 178,4 |
| 0809 20 95 | TR | 337,3 |
| ZZ | 337,3 |
| 0809 30 | EC | 116,4 |
| TR | 179,1 |
| XS | 55,8 |
| ZZ | 117,1 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

AR

23,1

EC

23,1

MK

48,7

TR

40,0

ZZ

33,7

0707 00 05

TR

116,6

ZZ

116,6

0709 90 70

EC

28,8

TR

113,1

ZZ

71,0

0805 50 10

AR

59,8

BR

40,6

TR

68,6

UY

70,8

ZA

107,6

ZZ

69,5

0808 10 80

AR

133,5

BR

77,6

CA

105,9

CL

96,2

CN

76,7

NZ

114,3

US

168,4

UY

64,1

ZA

94,8

ZZ

103,5

0809 10 00

AR

89,7

TR

293,0

XS

152,4

ZZ

178,4

0809 20 95

TR

337,3

ZZ

337,3

0809 30

EC

116,4

TR

179,1

XS

55,8

ZZ

117,1

---

(1)  Az országoknak az 1833/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

| 29.6.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 169/25 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 169/25

---

A BIZOTTSÁG 629/2011/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2011. június 28.)

a cukorágazat egyes termékeire a 2010/11-es gazdasági évben alkalmazandó, a 867/2010/EU rendelettel rögzített irányadó áraknak és kiegészítő importvámok összegének módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1),

tekintettel a cukorágazatban harmadik országokkal folytatott kereskedelem tekintetében a 318/2006/EK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2006. június 30-i 951/2006/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 36. cikke (2) bekezdése második albekezdésének második mondatára,

mivel:

| (1) | A 867/2010/EU bizottsági rendelet (3) a 2010/11-es gazdasági évre megállapította a fehér cukorra, a nyerscukorra és egyes szirupokra alkalmazandó irányadó árakat és kiegészítő importvámokat. Ezen árakat és vámokat legutóbb az 625/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet (4) módosította. |
| --- | --- |

(1)

A 867/2010/EU bizottsági rendelet (3) a 2010/11-es gazdasági évre megállapította a fehér cukorra, a nyerscukorra és egyes szirupokra alkalmazandó irányadó árakat és kiegészítő importvámokat. Ezen árakat és vámokat legutóbb az 625/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet (4) módosította.

| (2) | A Bizottság rendelkezésére álló adatok alapján az említett összegek módosításra szorulnak, a 951/2006/EK rendeletben foglalt előírásokkal és részletes szabályokkal összhangban, |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság rendelkezésére álló adatok alapján az említett összegek módosításra szorulnak, a 951/2006/EK rendeletben foglalt előírásokkal és részletes szabályokkal összhangban,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 951/2006/EK rendelet 36. cikkében említett termékek behozatalára a 2010/11-es gazdasági évben alkalmazandó irányadó áraknak és kiegészítő vámoknak a 867/2010/EU rendelettel rögzített összege e rendelet melléklete szerint módosul.

2. cikk

Ez a rendelet 2011. június 29-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2011. június 28-án.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 178., 2006.7.1., 24. o.

2

(3)  HL L 259., 2010.10.1., 3. o.

3

(4)  HL L 168., 2011.6.28., 5. o.

4

---

MELLÉKLET

A fehér cukor, a nyerscukor és az 1702 90 95 KN-kód alá tartozó termékek behozatalára vonatkozó irányadó árak és kiegészítő importvámok 2011. június 29-től alkalmazandó módosított összegei

| (EUR) |
| --- |
| KN-kód | Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó irányadó ár összege | Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó kiegészítő vám összege |
| 1701 11 10 (1) | 49,75 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 49,75 | 0,00 |
| 1701 12 10 (1) | 49,75 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 49,75 | 0,00 |
| 1701 91 00 (2) | 51,93 | 1,89 |
| 1701 99 10 (2) | 51,93 | 0,00 |
| 1701 99 90 (2) | 51,93 | 0,00 |
| 1702 90 95 (3) | 0,52 | 0,21 |

(EUR)

KN-kód

Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó irányadó ár összege

Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó kiegészítő vám összege

1701 11 10 (1)

49,75

0,00

1701 11 90 (1)

49,75

0,00

1701 12 10 (1)

49,75

0,00

1701 12 90 (1)

49,75

0,00

1701 91 00 (2)

51,93

1,89

1701 99 10 (2)

51,93

0,00

1701 99 90 (2)

51,93

0,00

1702 90 95 (3)

0,52

0,21

---

(1)  Az 1234/2007/EK rendelet IV. mellékletének III. pontjában meghatározott szabványminőségre megállapítva.

(2)  Az 1234/2007/EK rendelet IV. mellékletének II. pontjában meghatározott szabványminőségre megállapítva.

(3)  1 %-os szacharóztartalomra megállapítva.

---

HATÁROZATOK

| 29.6.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 169/27 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 169/27

---

A TANÁCS 2011/380/KKBP HATÁROZATA

(2011. június 28.)

az Európai Unió iraki integrált jogállamiság-missziójáról (EUJUST LEX – IRAQ) szóló 2010/330/KKBP határozat módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 28. cikkére és 43. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A Tanács 2010. június 14-én elfogadta a 2010/330/KKBP határozatot (1), amely további 24 hónappal, 2012. június 30-ig meghosszabbította az Európai Unió iraki integrált jogállamiság-misszióját (EUJUST LEX – IRAQ) (a továbbiakban: misszió). A 2011. július 1-jétől2012. június 30-ig terjedő időszakra szóló pénzügyi referenciaösszegről a Tanácsnak kell határoznia. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2010. június 14-én elfogadta a 2010/330/KKBP határozatot (1), amely további 24 hónappal, 2012. június 30-ig meghosszabbította az Európai Unió iraki integrált jogállamiság-misszióját (EUJUST LEX – IRAQ) (a továbbiakban: misszió). A 2011. július 1-jétől2012. június 30-ig terjedő időszakra szóló pénzügyi referenciaösszegről a Tanácsnak kell határoznia.

| (2) | A misszió megbízatását olyan helyzetben látja el, amely rosszabbodhat, és akadályozhatja az Unió külső tevékenységének a Szerződés 21. cikkében meghatározott célkitűzései elérését. |
| --- | --- |

(2)

A misszió megbízatását olyan helyzetben látja el, amely rosszabbodhat, és akadályozhatja az Unió külső tevékenységének a Szerződés 21. cikkében meghatározott célkitűzései elérését.

| (3) | A 2010/330/KKBP határozatot ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(3)

A 2010/330/KKBP határozatot ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2010/330/KKBP határozat a következőképpen módosul:

| 1. | A 2. cikk (4) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „(4)   A képzési tevékenységre Irakban és a régió területén, illetve az Unióban kerül sor. Az EUJUST LEX – IRAQ irodát tart fenn Brüsszelben és Bagdadban, ideértve egy képviseleti irodát Bászrában is, a megfelelő döntést követően egy lehetséges önálló iroda megnyitásának előkészítése céljából. Az EUJUST LEX – IRAQ irodát tart fenn továbbá Erbílben (kurdisztáni régió).”. |
| --- | --- |

1.

A 2. cikk (4) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(4)   A képzési tevékenységre Irakban és a régió területén, illetve az Unióban kerül sor. Az EUJUST LEX – IRAQ irodát tart fenn Brüsszelben és Bagdadban, ideértve egy képviseleti irodát Bászrában is, a megfelelő döntést követően egy lehetséges önálló iroda megnyitásának előkészítése céljából. Az EUJUST LEX – IRAQ irodát tart fenn továbbá Erbílben (kurdisztáni régió).”.

| 2. | A 11. cikk (2) bekezdésének helyébe az alábbi szöveg lép:
  „(2)   A misszióval járó kiadások fedezésére szánt pénzügyi referenciaösszeg a 2011. július 1-jétől2012. június 30-ig terjedő időszakra EUR 27 250 000.”. |
| --- | --- |

2.

A 11. cikk (2) bekezdésének helyébe az alábbi szöveg lép:

„(2)   A misszióval járó kiadások fedezésére szánt pénzügyi referenciaösszeg a 2011. július 1-jétől2012. június 30-ig terjedő időszakra EUR 27 250 000.”.

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Luxembourgban, 2011. június 28-án.

a Tanács részéről

az elnök

FAZEKAS S.

---

(1)  HL L 149., 2010.6.15., 12. o.

1

---

| 29.6.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 169/28 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 169/28

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2011. június 24.)

a kenőanyagok uniós ökocímkéjének odaítélésére vonatkozó ökológiai kritériumok megállapításáról

(az értesítés a C(2011) 4447. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2011/381/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az uniós ökocímkéről szóló, 2009. november 25-i 66/2010/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 8. cikke (2) bekezdésére,

az Európai Unió ökocímkézésért felelős bizottságával folytatott konzultációt követően,

mivel:

| (1) | A 66/2010/EK rendelet értelmében uniós ökocímkére érdemesek azok a termékek, amelyek teljes életciklusukat tekintve csak kismértékben károsítják a környezetet. |
| --- | --- |

(1)

A 66/2010/EK rendelet értelmében uniós ökocímkére érdemesek azok a termékek, amelyek teljes életciklusukat tekintve csak kismértékben károsítják a környezetet.

| (2) | A 66/2010/EK rendelet úgy rendelkezik, hogy az uniós ökocímke odaítélésének konkrét kritériumait termékcsoportonként kell megállapítani. |
| --- | --- |

(2)

A 66/2010/EK rendelet úgy rendelkezik, hogy az uniós ökocímke odaítélésének konkrét kritériumait termékcsoportonként kell megállapítani.

| (3) | A 2005/360/EK bizottsági határozat (2) a kenőanyagok vonatkozásában megállapítja a 2011. június 30-ig hatályos ökológiai kritériumokat és a kapcsolódó értékelési és ellenőrzési követelményeket. |
| --- | --- |

(3)

A 2005/360/EK bizottsági határozat (2) a kenőanyagok vonatkozásában megállapítja a 2011. június 30-ig hatályos ökológiai kritériumokat és a kapcsolódó értékelési és ellenőrzési követelményeket.

| (4) | A műszaki haladás fényében a szóban forgó kritériumok további felülvizsgálatára került sor. Az új kritériumoknak és a kapcsolódó értékelési és ellenőrzési követelményeknek e határozat elfogadásának dátumától számítva négy évig célszerű érvényben maradniuk. |
| --- | --- |

(4)

A műszaki haladás fényében a szóban forgó kritériumok további felülvizsgálatára került sor. Az új kritériumoknak és a kapcsolódó értékelési és ellenőrzési követelményeknek e határozat elfogadásának dátumától számítva négy évig célszerű érvényben maradniuk.

| (5) | Az egyértelműség érdekében ezért indokolt a 2005/360/EK határozat helyett újat elfogadni. |
| --- | --- |

(5)

Az egyértelműség érdekében ezért indokolt a 2005/360/EK határozat helyett újat elfogadni.

| (6) | Annak érdekében, hogy elegendő idő álljon rendelkezésre a módosított kritériumokhoz és követelményekhez igazodó termékváltoztatások végrehajtására, átmeneti időszakot kell biztosítani azon gyártók számára, akiknek termékei korábban a 2005/360/EK határozatban előírt kritériumok alapján megkapták a kenőanyagokra vonatkozó uniós ökocímkét. Lehetővé kell tenni, hogy a gyártók a 2005/360/EK határozat hatályának lejártáig akár az említett határozatban, akár az e határozatban előírt követelmények alapján benyújthassák kérelmeiket. |
| --- | --- |

(6)

Annak érdekében, hogy elegendő idő álljon rendelkezésre a módosított kritériumokhoz és követelményekhez igazodó termékváltoztatások végrehajtására, átmeneti időszakot kell biztosítani azon gyártók számára, akiknek termékei korábban a 2005/360/EK határozatban előírt kritériumok alapján megkapták a kenőanyagokra vonatkozó uniós ökocímkét. Lehetővé kell tenni, hogy a gyártók a 2005/360/EK határozat hatályának lejártáig akár az említett határozatban, akár az e határozatban előírt követelmények alapján benyújthassák kérelmeiket.

| (7) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a 66/2010/EK rendelet 16. cikke alapján létrehozott bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(7)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a 66/2010/EK rendelet 16. cikke alapján létrehozott bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A „kenőanyagok” termékcsoport a következő kategóriákból áll:

| 1. | : | kategória | : | hidraulikafolyadékok és traktorok sebességváltó-olajai, |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2. | : | kategória | : | zsírok és tönkcsövek kenésére használt zsírok, |
| 3. | : | kategória | : | láncfűrészolajok, a beton tapadását gátló anyagok, drótkötelek kenőanyagai, tönkcsövek kenésére használt olajok és egyéb, teljes veszteségű kenőanyagok, |
| 4. | : | kategória | : | kétütemű motorokhoz használt olajok, |
| 5. | : | kategória | : | ipari és tengerészeti hajtóműolajok. |

1.

:

kategória

:

hidraulikafolyadékok és traktorok sebességváltó-olajai,

2.

:

kategória

:

zsírok és tönkcsövek kenésére használt zsírok,

3.

:

kategória

:

láncfűrészolajok, a beton tapadását gátló anyagok, drótkötelek kenőanyagai, tönkcsövek kenésére használt olajok és egyéb, teljes veszteségű kenőanyagok,

4.

:

kategória

:

kétütemű motorokhoz használt olajok,

5.

:

kategória

:

ipari és tengerészeti hajtóműolajok.

2. cikk

E határozat alkalmazásában:

1.   kenőanyag: olyan készítmény, amely bázisfolyadékokból és adalékanyagokból áll;

2.   bázisfolyadék: olyan kenőfolyadék, amelynek a folyékonysági, öregedési, kenhetőségi és kopásállósági tulajdonságait, valamint a szennyezőanyag-szuszpenzióra vonatkozó jellemzőit nem javították adalékanyag(ok) hozzáadásával;

3.   anyag: természetes állapotban előforduló vagy gyártási folyamatból származó kémiai elemek és vegyületeik összessége, amely a termékek stabilitásának megőrzéséhez szükséges adalékanyagot és az alkalmazott folyamatból származó szennyező anyagot is tartalmazhat, de amelynek nem képezi részét olyan oldószer, amely az anyag stabilitásának befolyásolása vagy összetételének megváltoztatása nélkül elkülöníthető.

4.   sűrítőanyag: a bázisfolyadékban található egy vagy több olyan anyag, amelyet sűrítésre vagy a kenőfolyadék vagy a kenőzsír áramlásának megváltoztatásához használnak;

5.   fő összetevő: olyan anyag, amely a kenőanyagban több mint 5 tömegszázalékban van jelen;

6.   adalékanyag: olyan anyag vagy keverék, amelynek elsődleges feladata az áramlási, öregedési, kenési és kopásállósági tulajdonságok vagy a szennyezőanyag-szuszpenzió javítása;

7.   zsír: olyan szilárd vagy félszilárd keverék, amely sűrítőanyagból áll, és tartalmazhat a kenőfolyadéknak különleges tulajdonságokat biztosító egyéb összetevőket is.

3. cikk

A termék abban az esetben látható el a 66/2010/EK rendelet szerinti uniós ökocímkével, ha az e határozat 1. cikkében meghatározott „kenőanyagok” termékcsoportba tartozik, és megfelel az e határozat mellékletében megállapított ökológiai kritériumoknak és a kapcsolódó értékelési és ellenőrzési követelményeknek.

4. cikk

A „kenőanyagok” termékcsoport ökológiai kritériumai, valamint a kapcsolódó értékelési és ellenőrzési követelmények az e határozat elfogadásától számított négy évig érvényesek.

5. cikk

A „kenőanyagok” termékcsoporthoz adminisztrációs célból rendelt kódszám: 027.

6. cikk

A 2005/360/EK határozat hatályát veszti.

7. cikk

(1)   A 6. cikkben foglaltaktól eltérve a „kenőanyagok” termékcsoportba sorolt termékekre vonatkozóan az e határozat elfogadásának dátuma előtt benyújtott uniós ökocímke-kérelmeket a 2005/360/EK határozatban megállapított feltételek szerint kell elbírálni.

(2)   A „kenőanyagok” termékcsoportba tartozó termékekre vonatkozóan az e határozat elfogadását követően, de még 2011. június 30. előtt benyújtott ökocímke-kérelmek elbírálásához a 2005/360/EK határozat és e határozat kritériumai egyaránt alapul vehetők. Ezeket a kérelmeket az alapjukul szolgáló kritériumok szerint kell elbírálni.

(3)   A 2005/360/EK határozatban megállapított kritériumok szerint elbírált kérelem alapján odaítélt uniós ökocímke ezen határozat elfogadásának dátumától számítva 12 hónapig használható.

8. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2011. június 24-én.

a Bizottság részéről

Janez POTOČNIK

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 27., 2010.1.30., 1. o.

1

(2)  HL L 118., 2005.5.5., 26. o.

2

---

MELLÉKLET

KERETRENDSZER

A kritériumok célja

E kritériumok különösen az olyan termékeket támogatják, amelyeknek kisebb a hatása a vizekre és a talajra, és amelyek nagymértékben tartalmaznak bioalapú anyagokat.

KRITÉRIUMOK

| 1. | Tilalom vagy korlátozás hatálya alá eső anyagok és keverékek |
| --- | --- |

1.

Tilalom vagy korlátozás hatálya alá eső anyagok és keverékek

| 2. | Bizonyos anyagok kizárása |
| --- | --- |

2.

Bizonyos anyagok kizárása

| 3. | A vízi toxicitásra vonatkozó további követelmények |
| --- | --- |

3.

A vízi toxicitásra vonatkozó további követelmények

| 4. | Biológiai lebonthatóság és bioakkumulációs képesség |
| --- | --- |

4.

Biológiai lebonthatóság és bioakkumulációs képesség

| 5. | Megújuló nyersanyagok |
| --- | --- |

5.

Megújuló nyersanyagok

| 6. | Minimális műszaki teljesítmény |
| --- | --- |

6.

Minimális műszaki teljesítmény

| 7. | Az uniós ökocímkén feltüntetett információk |
| --- | --- |

7.

Az uniós ökocímkén feltüntetett információk

Értékelési és ellenőrzési követelmények

a)   Követelmények

A konkrét értékelési és ellenőrzési követelmények kritériumonként vannak megadva.

Amennyiben a kérelmezőnek nyilatkozatokat, dokumentációt, elemzéseket, vizsgálati jelentéseket vagy a kritériumoknak való megfelelésről szóló egyéb bizonyítékot kell benyújtania az illetékes testületnek, ezt úgy kell érteni, hogy ezek a dokumentumok származhatnak a kérelmezőtől és/vagy beszállítójától (beszállítóitól) és/vagy adott esetben az ő beszállítójától (beszállítóitól) és így tovább.

Az adalékanyag, a sűrítőanyag vagy a bázisfolyadék beszállítója az adott információkat közvetlenül az illetékes testületnek nyújthatja be.

A vizsgálatokat lehetőség szerint olyan laboratóriumoknak kell végezniük, amelyek megfelelnek az EN ISO 17025 szabvány általános követelményeinek vagy az azzal egyenértékű követelményeknek.

Adott esetben az egyes kritériumoknál megadott vizsgálati módszerektől eltérő vizsgálati módszerek is alkalmazhatók, ha a kérelmet elbíráló illetékes testület elfogadja azok egyenértékűségét.

Adott esetben az illetékes testületek további igazoló dokumentumokat kérhetnek, illetve független ellenőrzéseket végezhetnek.

A kenőanyagok egyes alkotóanyagainak értékelésére szolgáló általános módszer az 1. táblázatban található.

b)   Méréshatárok

Az alkalmazott kenőanyagban legalább 0,010 tömegszázalék mennyiségben megtalálható, szándékosan hozzáadott és/vagy kémiai reakció útján szándékosan létrehozott alkotóanyagokat az elnevezésük, az adott anyagban található tömegkoncentrációjuk, valamint adott esetben a CAS-számuk és az EK nyilvántartási számuk megadásával kell feltüntetni.

A kritériumokat a következőképpen kell alkalmazni:

| — | az alkalmazott kenőanyagra az 1. a), 6. és 7. kritérium szerint, |
| --- | --- |

—

az alkalmazott kenőanyagra az 1. a), 6. és 7. kritérium szerint,

| — | a szándékosan hozzáadott vagy létrehozott, legalább 0,010 tömegszázalék mennyiségben megtalálható, bejelentett anyagokra az 1. b) és 2. kritérium szerint, |
| --- | --- |

—

a szándékosan hozzáadott vagy létrehozott, legalább 0,010 tömegszázalék mennyiségben megtalálható, bejelentett anyagokra az 1. b) és 2. kritérium szerint,

| — | a szándékosan hozzáadott vagy létrehozott, legalább 0,10 tömegszázalék mennyiségben megtalálható, bejelentett anyagokra a 3., 4. és 5. kritérium szerint. |
| --- | --- |

—

a szándékosan hozzáadott vagy létrehozott, legalább 0,10 tömegszázalék mennyiségben megtalálható, bejelentett anyagokra a 3., 4. és 5. kritérium szerint.

Emellett azon bejelentett anyagok teljes hányada, amelyekre a 3. és 4. kritérium nem vonatkozik, nem érheti el a 0,5 tömegszázalék mennyiséget.

AZ UNIÓS ÖKOCÍMKE HASZNÁLATÁNAK KRITÉRIUMAI

1. kritérium –   Tilalom vagy korlátozás hatálya alá eső anyagok és keverékek

a)   Veszélyes anyagok és keverékek

Az uniós ökocímkéről szóló 66/2010/EK rendelet 6. cikkének (6) bekezdése értelmében a termék része vagy egésze nem tartalmazhat olyan anyagokat vagy keverékeket (semmilyen formában, még nanoformában sem), amelyek az 1272/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) vagy a 67/548/EGK tanácsi irányelv (2) alábbiakban meghatározott egy vagy több figyelmeztető mondatával vagy kockázatra utaló figyelmeztetésével (R-mondatok) jellemezhetők, illetve az 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) 57. cikkében említett anyagokat. A kockázatra utaló alábbi figyelmeztetések általában anyagokra vonatkoznak. A termékhez szándékosan hozzáadott nanotechnológiai anyagoknak koncentrációtól függetlenül meg kell felelniük e kritériumnak.

A figyelmeztető mondatok és a kockázatra utaló figyelmeztetések (R-mondatok) felsorolása:

| Figyelmeztető mondat (4) | R-mondat (5) |
| --- | --- |
| H300 Lenyelve halálos. | R28 |
| H301 Lenyelve mérgező. | R25 |
| H304 Lenyelve és a légutakba kerülve halálos lehet. | R65 |
| H310 Bőrrel érintkezve halálos. | R27 |
| H311 Bőrrel érintkezve mérgező. | R24 |
| H330 Belélegezve halálos. | R26 |
| H331 Belélegezve mérgező. | R23 |
| H340 Genetikai károsodást okozhat. | R46 |
| H341 Feltételezhetően genetikai károsodást okozhat. | R68 |
| H350 Rákot okozhat. | R45 |
| H350i Belélegzéssel rákot okozhat. | R49 |
| H351 Feltehetően rákot okoz. | R40 |
| H360F Károsíthatja a termékenységet. | R60 |
| H360D Károsíthatja a születendő gyermeket. | R61 |
| H360FD Károsíthatja a termékenységet. Károsíthatja a születendő gyermeket. | R61; R61; R60-61 |
| H360Fd Károsíthatja a termékenységet. Feltehetően károsítja a születendő gyermeket. | R60-R63 |
| H360Df Károsíthatja a születendő gyermeket. Feltehetően károsítja a termékenységet. | R61-R62 |
| H361f Feltehetően károsítja a termékenységet. | R62 |
| H361d Feltehetően károsítja a születendő gyermeket. | R63 |
| H361fd Feltehetően károsítja a termékenységet vagy a születendő gyermeket. | R62-63 |
| H362 A szoptatott gyermeket károsíthatja. | R64 |
| H370 Károsítja a szerveket. | R39/23; R39/24; R39/25; R39/26; R39/27; R39/28 |
| H371 Károsíthatja a szerveket. | R68/20; R68/21; R68/22 |
| H372 Ismétlődő vagy hosszabb expozíció esetén károsítja a szerveket. | R48/25; R48/24; R48/23 |
| H373 Ismétlődő vagy hosszabb expozíció esetén károsíthatja a szerveket. | R48/20; R48/21; R48/22 |
| H400 Nagyon mérgező a vízi élővilágra. | R50 |
| H410 Nagyon mérgező a vízi élővilágra, hosszan tartó károsodást okoz. | R50-53 |
| H411 Mérgező a vízi élővilágra, hosszan tartó károsodást okoz. | R51-53 |
| H412 Ártalmas a vízi élővilágra, hosszan tartó károsodást okoz. | R52-53 |
| H413 Hosszan tartó ártalmas hatást gyakorolhat a vízi élővilágra. | R53 |
| EUH059 Az ózonrétegre veszélyes. | R59 |
| EUH029 Vízzel érintkezve mérgező gázok képződnek. | R29 |
| EUH031 Savval érintkezve mérgező gázok képződnek. | R31 |
| EUH032 Savval érintkezve nagyon mérgező gázok képződnek. | R32 |
| EUH070 Szembe kerülve mérgező. | R39-41 |

Figyelmeztető mondat (4)

R-mondat (5)

H300 Lenyelve halálos.

R28

H301 Lenyelve mérgező.

R25

H304 Lenyelve és a légutakba kerülve halálos lehet.

R65

H310 Bőrrel érintkezve halálos.

R27

H311 Bőrrel érintkezve mérgező.

R24

H330 Belélegezve halálos.

R26

H331 Belélegezve mérgező.

R23

H340 Genetikai károsodást okozhat.

R46

H341 Feltételezhetően genetikai károsodást okozhat.

R68

H350 Rákot okozhat.

R45

H350i Belélegzéssel rákot okozhat.

R49

H351 Feltehetően rákot okoz.

R40

H360F Károsíthatja a termékenységet.

R60

H360D Károsíthatja a születendő gyermeket.

R61

H360FD Károsíthatja a termékenységet. Károsíthatja a születendő gyermeket.

R61; R61; R60-61

H360Fd Károsíthatja a termékenységet. Feltehetően károsítja a születendő gyermeket.

R60-R63

H360Df Károsíthatja a születendő gyermeket. Feltehetően károsítja a termékenységet.

R61-R62

H361f Feltehetően károsítja a termékenységet.

R62

H361d Feltehetően károsítja a születendő gyermeket.

R63

H361fd Feltehetően károsítja a termékenységet vagy a születendő gyermeket.

R62-63

H362 A szoptatott gyermeket károsíthatja.

R64

H370 Károsítja a szerveket.

R39/23; R39/24; R39/25; R39/26; R39/27; R39/28

H371 Károsíthatja a szerveket.

R68/20; R68/21; R68/22

H372 Ismétlődő vagy hosszabb expozíció esetén károsítja a szerveket.

R48/25; R48/24; R48/23

H373 Ismétlődő vagy hosszabb expozíció esetén károsíthatja a szerveket.

R48/20; R48/21; R48/22

H400 Nagyon mérgező a vízi élővilágra.

R50

H410 Nagyon mérgező a vízi élővilágra, hosszan tartó károsodást okoz.

R50-53

H411 Mérgező a vízi élővilágra, hosszan tartó károsodást okoz.

R51-53

H412 Ártalmas a vízi élővilágra, hosszan tartó károsodást okoz.

R52-53

H413 Hosszan tartó ártalmas hatást gyakorolhat a vízi élővilágra.

R53

EUH059 Az ózonrétegre veszélyes.

R59

EUH029 Vízzel érintkezve mérgező gázok képződnek.

R29

EUH031 Savval érintkezve mérgező gázok képződnek.

R31

EUH032 Savval érintkezve nagyon mérgező gázok képződnek.

R32

EUH070 Szembe kerülve mérgező.

R39-41

Ez a kritérium a következő figyelmeztető mondatokra és R-mondatokra is vonatkozik:

| Figyelmeztető mondat (6) | R-mondat (7) |
| --- | --- |
| H334 Belélegezve allergiás és asztmás tüneteket, és nehéz légzést okozhat. | R42 |
| H317 Allergiás bőrreakciót válthat ki. | R43 |
| H314 Súlyos égési sérülést és szemkárosodást okoz. | R34; R35 |
| H319 Súlyos szemirritációt okoz | R36 |
| H315 Bőrirritáló hatású. | R38 |
| EUH066 Ismétlődő expozíció a bőr kiszáradását vagy megrepedezését okozhatja | R66 |
| H336 Álmosságot vagy szédülést okozhat. | R67 |

Figyelmeztető mondat (6)

R-mondat (7)

H334 Belélegezve allergiás és asztmás tüneteket, és nehéz légzést okozhat.

R42

H317 Allergiás bőrreakciót válthat ki.

R43

H314 Súlyos égési sérülést és szemkárosodást okoz.

R34; R35

H319 Súlyos szemirritációt okoz

R36

H315 Bőrirritáló hatású.

R38

EUH066 Ismétlődő expozíció a bőr kiszáradását vagy megrepedezését okozhatja

R66

H336 Álmosságot vagy szédülést okozhat.

R67

A fenti követelmény teljesítése alól mentesülnek azok az anyagok vagy keverékek, amelyek jellemzői a feldolgozás hatására olyan mértékben módosulnak (például biológiai úton már nem vehetők fel vagy kémiailag átalakulnak), hogy az esetükben azonosított veszélyek már nem állnak fenn.

Az 1907/2006/EK rendelet 57. cikkének a), b) és c) pontjában foglalt kritériumok szerinti anyagok koncentrációs határértékei nem haladhatják meg a 0,010 tömegszázalék értéket. Ha az 1907/2006/EK rendelet 57. cikkének a), b) és c) pontjában foglalt kritériumok szerinti anyagokra vonatkozóan egyedi koncentrációs határértékekre hivatkoznak, akkor azok nem érhetik el a legalacsonyabb egyedi koncentrációs érték egytizedét (1/10), kivéve, ha ez az érték kisebb mint 0,010 tömegszázalék.

Az 1. a) kritériumtól való eltéréseket az 1. táblázat tartalmazza.

Kritérium értékelése és ellenőrzése: a kérelmezőnek tájékoztatnia kell az illetékes testületet a termék pontos összetételéről. A kérelmezőnek igazolnia kell e kritérium betartását a termékben található anyagok vonatkozásában legalább az 1907/2006/EK rendelet VII. mellékletében meghatározott információk alapján. Ennek az információnak a termékben felhasznált anyag meghatározott formájára – ideértve a nanotechnológiai anyagokat is – kell vonatkoznia. A kérelmező e célból megfelelőségi nyilatkozatban igazolja e követelmény teljesülését, továbbá mellékeli az összetevők felsorolását, valamint a terméknek és az összetétel(ek)ben szereplő anyagoknak az 1907/2006/EK rendelet II. melléklete szerinti biztonsági adatlapjait. A koncentráció-határértékeket az 1907/2006/EK rendelet 31. cikkében foglalt követelmények szerint fel kell tüntetni a biztonsági adatlapon.

Elegendő adatnak kell rendelkezésre állnia ahhoz, hogy az 1272/2008/EK rendeletnek vagy a 67/548/EGK tanácsi irányelvnek és az 1999/45/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (8) megfelelően a termék (H400–H413 figyelmeztető mondatokkal vagy az R 50, R 50/53, R 51/53, R 52, R 52/53 és R 53 R-mondatokkal jelölt) környezeti veszélyeit értékelni lehessen.

A termék környezeti veszélyeinek értékelését az 1999/45/EK irányelv III. mellékletében említett hagyományos módszerrel vagy az 1272/2008/EK rendelet 4.1.3.5.2. szakaszában említett összegzéses módszerrel kell elvégezni. Az 1999/45/EK irányelv III. mellékletének C. része vagy az 1272/2008/EK rendelet 4.1.3.3. szakasza alapján azonban a készítmény (vagy a termékkészítmény vagy az adalékkompozíció) vizsgálatának eredményeit fel lehet használni a vízi környezetben fellépő azon toxicitási értékre vonatkozó osztályozás módosításához, amelyet a hagyományos vagy az összegzéses módszer alkalmazásával nyertek volna.

b)   Az 1907/2006/EK rendelet 59. cikkének (1) bekezdése szerint felsorolt anyagok

Nem engedélyezhető eltérés a 66/2010/EK rendelet 6. cikkének (6) bekezdésében említett tilalom alól a keverékekben a 0,010 tömegszázalék értéknél nagyobb koncentrációban jelen levő azon anyagok esetében, amelyek a kockázatok szempontjából különösen aggályos vegyi anyagoknak minősülnek, és amelyek szerepelnek az 1907/2006/EK rendelet 59. cikkében említett jegyzékben.

Értékelés és ellenőrzés: a kockázatok szempontjából különösen aggályosnak minősített és az 1907/2006/EK rendelet 59. cikke szerinti jelöltlistán szereplő vegyi anyagok jegyzéke itt olvasható:

http://echa.europa.eu/chem_data/authorisation_process/candidate_list_table_en.asp

A jegyzékre hivatkozni kell a kérelmezés napján.

Az anyagok és készítmények koncentráció-határértékeit fel kell tüntetni a biztonsági adatlapon a 453/2010/EU bizottsági rendelet (9) II. melléklete 3.2.1. szakaszának c) pontjában foglalt követelmények szerint.

2. kritérium –   Bizonyos anyagok kizárása

Az alábbi bejelentett anyagokból a termék nem tartalmazhat a 0,010 tömegszázalék értéknél többet:

| — | azon anyagok, amelyek szerepelnek a 2455/2001/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (10) által módosított 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (11) X. mellékletében az uniós vízügyi politika területén az elsőbbségi anyagok jegyzékében, valamint az OSPAR-megállapodás elsőbbségi anyagokat felsoroló listáján (http://www.ospar.org/content/content.asp?menu = 00950304450000_000000_000000), |
| --- | --- |

—

azon anyagok, amelyek szerepelnek a 2455/2001/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (10) által módosított 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (11) X. mellékletében az uniós vízügyi politika területén az elsőbbségi anyagok jegyzékében, valamint az OSPAR-megállapodás elsőbbségi anyagokat felsoroló listáján (http://www.ospar.org/content/content.asp?menu = 00950304450000_000000_000000),

| — | szerves halogénvegyületek és nitritvegyületek, |
| --- | --- |

—

szerves halogénvegyületek és nitritvegyületek,

| — | fémek vagy fémes vegyületek a nátrium, a kálium, a magnézium és a kalcium kivételével. A sűrítőanyagok esetében a lítium- és/vagy alumíniumvegyületeket is fel lehet használni az e határozat mellékletében meghatározott más kritériumok által korlátozott koncentrációig. |
| --- | --- |

—

fémek vagy fémes vegyületek a nátrium, a kálium, a magnézium és a kalcium kivételével. A sűrítőanyagok esetében a lítium- és/vagy alumíniumvegyületeket is fel lehet használni az e határozat mellékletében meghatározott más kritériumok által korlátozott koncentrációig.

Értékelés és ellenőrzés: az e követelményeknek való megfelelésről írásban kell nyilatkozni, és a nyilatkozatot a kérelmezőnek alá kell írnia.

3. kritérium –   A vízi toxicitásra vonatkozó további követelmények

A kérelmezőnek igazolnia kell a 3.1. vagy a 3.2. kritérium követelményeinek való megfelelőséget.

3.1. kritérium –   A kenőanyagra és fő összetevőire vonatkozó követelmények

A fő összetevőknek és a keveréknek az akut vízi toxicitással kapcsolatos adatait közölni kell.

Nyilatkozni kell mindegyik fő összetevő akut vízi toxicitással kapcsolatos adatairól a következő két táplálkozási szint esetén: alga és Daphnia (12). Minden egyes fő összetevő akut vízi toxicitására vonatkozó kritikus koncentrációnak legalább 100 mg/l-nek kell lennie.

Nyilatkozni kell az alkalmazott kenőanyag akut vízi toxicitással kapcsolatos adatairól a következő három táplálkozási szint esetén: alga, Daphnia és halfélék. Az 1. és 5. kategóriába tartozó kenőanyagok akut vízi toxicitására vonatkozó kritikus koncentrációnak legalább 100 mg/l-nek, a 2., 3., és 4. kategóriába tartozó kenőanyagok akut vízi toxicitására vonatkozó kritikus koncentrációnak legalább 1 000 mg/l-nek kell lennie.

A 2. táblázat a 3.1. kritériumnak megfelelően összefoglalja az egyes kenőanyag-kategóriákra vonatkozó követelményeket.

Értékelés és ellenőrzés: tengeri vagy édesvízi toxicitásra vonatkozó adatok fogadhatók el. A vizsgálatokat a következő iránymutatások szerint, az ezekben meghatározott kísérleti fajok felhasználásával kell elvégezni: alga esetében ISO/DIS 10253 vagy OECD 201 vagy a 440/2008/EK tanácsi rendelet (13) mellékletének C.3. része, Daphnia esetében ISO TC 147/SC5/WG2 vagy OECD 202 vagy a 440/2008/EK rendelet mellékletének C.2. része, halfélék esetében OECD 203 vagy a 440/2008/EK rendelet mellékletének C.1. része. Az illetékes testület által jóváhagyott, egyenértékű vizsgálati módszerek is alkalmazhatók. Alga esetében (72 óra) ErC50, Daphnia esetében (48 óra) EC50, halfélék esetében (96 óra) LC50 fogadható el kizárólag.

3.2. kritérium –   A 0,10 tömegszázalék felett jelen lévő bejelentett anyagokra vonatkozó követelmények

Közölni kell a krónikus toxicitás vizsgálatának eredményeit a megfigyelhető hatást nem okozó koncentrációra (NOEC) vonatkozó adatok formájában a következő két vízi táplálkozási szint esetén: Daphnia és halfélék.

Amennyiben a krónikus toxicitás vizsgálatának eredményei nem állnak rendelkezésre, az akut vízi toxicitás vizsgálatának eredményeit kell megadni a következő két táplálkozási szint esetében: alga és Daphnia. A vízi toxicitás bizonyos szintjét elérő egy vagy több anyag az 1. táblázatban megadott kumulatív tömegkoncentrációig megengedett mind az öt kenőanyag-kategória esetében.

Értékelés és ellenőrzés: a két táplálkozási szint – Daphnia és halfélék – esetében a megfigyelhető hatást nem okozó koncentrációra (NOEC) vonatkozó adatok a következő vizsgálati módszerek alkalmazásával kerülnek megállapításra: a 440/2008/EK rendelet mellékletének C.20. része Daphnia és C.14. része halfélék esetében, vagy az illetékes testület által jóváhagyott, egyenértékű vizsgálati módszerek.

Alga és Daphnia esetében tengeri vagy édesvízi toxicitásra vonatkozó adatok fogadhatók el. A vizsgálatokat tengervízben a következő iránymutatások szerint, az ezekben meghatározott kísérleti fajok felhasználásával kell elvégezni: alga esetében ISO/DIS 10253 vagy OECD 201 vagy a 440/2008/EK rendelet mellékletének C.3. része, Daphnia esetében ISO TC 147/SC5/WG2 vagy OECD 202 vagy a 440/2008/EK rendelet mellékletének C.2. része, halfélék esetében OECD 203 vagy a 440/2008/EK rendelet mellékletének C.1. része. Az illetékes testület által jóváhagyott, egyenértékű vizsgálati módszerek is alkalmazhatók. Alga esetében (72 óra) ErC50, Daphnia esetében (48 óra) EC50 fogadható el kizárólag.

A 3.1. és a 3.2. kritérium értékelése és ellenőrzése: az 1. táblázatban szereplő, a vízi toxicitásra meghatározott követelmények teljesítésének igazolása érdekében jó minőségű vizsgálati jelentéseket vagy szakirodalmi adatokat (elfogadható protokollok és GLP alapján végzett vizsgálat) hivatkozásokkal együtt kell benyújtani az illetékes testületnek.

A rosszul oldódó anyagok vagy készítmények (< 10 mg/l) esetében a WAF-módszer (Water Accomodated Fraction) alkalmazható a vízi toxicitás meghatározásához. A megállapított terhelési szint, amelyet LL50-nek is neveznek és a halálos dózishoz kapcsolódik, közvetlenül az osztályozási kritériumoknál is alkalmazható. A vízben oldódó frakció előkészítése a következő iránymutatások egyikében meghatározott ajánlásoknak megfelelően történjen: ECETOC 20. sz. technikai jelentés (1986), az OECD 1992 301 III. melléklete, az ISO 10634 útmutató, vagy az ASTM D6081-98 (Standard practice for Aquatic Toxicity Testing for Lubricants: Sample Preparation and Results Interpretation). Amennyiben igazolják az anyag toxicitásának hiányát a vízben való maximális oldhatósága esetén, akkor e kritériumot teljesítettnek kell tekinteni.

Nem kell vízi toxicitási vizsgálatot végezni, amennyiben:

| — | az anyag, bázisfolyadék vagy adalékanyag osztályozása már szerepel a kenőanyagok osztályozásának listáján, vagy |
| --- | --- |

—

az anyag, bázisfolyadék vagy adalékanyag osztályozása már szerepel a kenőanyagok osztályozásának listáján, vagy

| — | egy illetékes testület a megfelelőségről érvényes igazolást bocsát ki, vagy |
| --- | --- |

—

egy illetékes testület a megfelelőségről érvényes igazolást bocsát ki, vagy

| — | az anyag várhatóan nem hatol át biológiai membránon (MM > 800 g/mol) vagy a molekulaátmérő > 1,5 nm (> 15 Å), vagy |
| --- | --- |

—

az anyag várhatóan nem hatol át biológiai membránon (MM > 800 g/mol) vagy a molekulaátmérő > 1,5 nm (> 15 Å), vagy

| — | az anyag polimer és 1 000 g/mol alatti molekulatömeg-frakciója 1 %-nál kevesebb, vagy |
| --- | --- |

—

az anyag polimer és 1 000 g/mol alatti molekulatömeg-frakciója 1 %-nál kevesebb, vagy

| — | az anyag rendkívül nehezen oldódik vízben (vízoldhatóság < 10 μg/l), |
| --- | --- |

—

az anyag rendkívül nehezen oldódik vízben (vízoldhatóság < 10 μg/l),

mivel az ilyen anyagokat az algára és Daphniára nézve nem tekinthetők toxikusnak vízi környezetben.

Adott esetben az anyagok vízben való oldhatóságát az OECD 105 vizsgálat, vagy azzal egyenértékű vizsgálati módszerek alapján kell meghatározni.

A polimerek 1 000 g/mol alatti molekulatömeg-frakcióját a 440/2008/EK rendelet mellékletének A.19. része vagy azzal egyenértékű vizsgálati módszerek segítségével kell meghatározni.

4. kritérium –   Biológiai lebonthatóság és bioakkumulációs képesség

A biológiai lebonthatóságra és a bioakkumulációs képességre vonatkozó követelményeket a 0,10 tömegszázalék felett jelen lévő bejelentett anyagok esetében kell teljesíteni.

A kenőanyag nem tartalmazhat olyan anyagot, amely biológiailag nem lebontható és (potenciálisan) bioakkumulatív.

A kenőanyag azonban tartalmazhat a lebonthatóság és a potenciális vagy tényleges bioakkumuláció bizonyos szintjét elérő egy vagy több anyagot az 1. táblázatban megadott kumulatív tömegkoncentrációig.

Értékelés és ellenőrzés: a megfelelőséget a következő információk közlésével kell igazolni:

jó minőségű vizsgálati jelentések vagy szakirodalmi adatok (elfogadható protokollok és GLP alapján végzett vizsgálat), ideértve az alkotóanyagok biológiai lebonthatóságára és szükség esetén a (potenciális) bioakkumulációjára történő hivatkozásokat.

4.1.   Biológiai lebonthatóság

Egy anyag akkor teljesen lebontható (aerob), ha:

| 1. | A 440/2008/EK rendelet mellékletének C.4. része, az OECD 306 vagy az OECD 310 alapján végzett, 28 napos biológiai lebonthatósági vizsgálat során a következő lebonthatósági értékeket rögzítik:






  — | a teljes lebonthatóságot vizsgáló, oldott szerves szénen alapuló vizsgálatokban ≥ 70 %; |
| --- | --- | --- |

1.

A 440/2008/EK rendelet mellékletének C.4. része, az OECD 306 vagy az OECD 310 alapján végzett, 28 napos biológiai lebonthatósági vizsgálat során a következő lebonthatósági értékeket rögzítik:

—

a teljes lebonthatóságot vizsgáló, oldott szerves szénen alapuló vizsgálatokban ≥ 70 %;

| — | a teljes lebonthatóságot vizsgáló, oxigéncsökkenésen vagy szén-dioxid-keletkezésen alapuló vizsgálatokban az elméleti legmagasabb érték ≥ 60 %-a. |
| --- | --- |

—

a teljes lebonthatóságot vizsgáló, oxigéncsökkenésen vagy szén-dioxid-keletkezésen alapuló vizsgálatokban az elméleti legmagasabb érték ≥ 60 %-a.

A teljes lebonthatóság vizsgálata során a „tíznapos ablak” elvet nem szükségszerű alkalmazni. Amennyiben az anyag a biológiai lebonthatóság szükséges szintjét 28 nap alatt éri el, de nem a „tíznapos ablak” idején belül, alacsonyabb lebonthatósági arányt kell feltételezni.

| 2. | A BOD5/ThOD vagy BOD5/COD hányados ≥ 0,5. A BOD5/(ThOD vagy COD) hányadost csak abban az esetben lehet alkalmazni, ha nem áll rendelkezésre a 440/2008/EK rendelet mellékletének C.4. része, az OECD 306 vagy az OECD 310 szerinti vagy más, azzal egyenértékű vizsgálati módszereken alapuló adat. A BOD5 meghatározása a 440/2008/EK rendelet mellékletének C.5. része szerint vagy egyenértékű módszereknek megfelelően, míg a COD meghatározása a 440/2008/EK rendelet mellékletének C.6. része szerint vagy egyenértékű módszereknek megfelelően történik. |
| --- | --- |

2.

A BOD5/ThOD vagy BOD5/COD hányados ≥ 0,5. A BOD5/(ThOD vagy COD) hányadost csak abban az esetben lehet alkalmazni, ha nem áll rendelkezésre a 440/2008/EK rendelet mellékletének C.4. része, az OECD 306 vagy az OECD 310 szerinti vagy más, azzal egyenértékű vizsgálati módszereken alapuló adat. A BOD5 meghatározása a 440/2008/EK rendelet mellékletének C.5. része szerint vagy egyenértékű módszereknek megfelelően, míg a COD meghatározása a 440/2008/EK rendelet mellékletének C.6. része szerint vagy egyenértékű módszereknek megfelelően történik.

Egy anyag akkor potenciálisan lebontható, ha:

| — | a biológiai lebonthatóság > 70 % a 440/2008/EK rendelet mellékletének C.9. része vagy az OECD 302 C alapján végzett, a jellegénél fogva biológiailag lebonthatóságra vonatkozó vizsgálat szerint, illetve azzal egyenértékű vizsgálati módszer alapján, vagy |
| --- | --- |

—

a biológiai lebonthatóság > 70 % a 440/2008/EK rendelet mellékletének C.9. része vagy az OECD 302 C alapján végzett, a jellegénél fogva biológiailag lebonthatóságra vonatkozó vizsgálat szerint, illetve azzal egyenértékű vizsgálati módszer alapján, vagy

| — | a biológiai lebonthatóság > 20 %, de < 60 % 28 nap után a 440/2008/EK rendelet mellékletének C.4. része, az OECD 306 vagy az OECD 310 alapján végzett, az oxigén csökkenésén vagy a szén-dioxid-keletkezésen alapuló vizsgálatok szerint, illetve azokkal egyenértékű vizsgálati módszer alapján. |
| --- | --- |

—

a biológiai lebonthatóság > 20 %, de < 60 % 28 nap után a 440/2008/EK rendelet mellékletének C.4. része, az OECD 306 vagy az OECD 310 alapján végzett, az oxigén csökkenésén vagy a szén-dioxid-keletkezésen alapuló vizsgálatok szerint, illetve azokkal egyenértékű vizsgálati módszer alapján.

A biológiai lebonthatóság vizsgálatát nem kell elvégezni, amennyiben:

| — | az anyag, bázisfolyadék vagy adalékanyag osztályozása már szerepel a kenőanyagok osztályozásának listáján, vagy egy illetékes testület a megfelelőséget igazoló levele csatolható. |
| --- | --- |

—

az anyag, bázisfolyadék vagy adalékanyag osztályozása már szerepel a kenőanyagok osztályozásának listáján, vagy egy illetékes testület a megfelelőséget igazoló levele csatolható.

| — | Egy anyag biológiailag nem lebontható, ha nem felel meg a könnyen vagy jellegénél fogva biológiailag lebonthatóságra vonatkozó kritériumoknak. |
| --- | --- |

—

Egy anyag biológiailag nem lebontható, ha nem felel meg a könnyen vagy jellegénél fogva biológiailag lebonthatóságra vonatkozó kritériumoknak.

A kérelmező az anyag biológiai lebonthatóságának becsléséhez használhat összehasonlító adatokat. Egy anyag biológiai lebonthatóságának értékeléséhez összehasonlító adatok akkor fogadhatók el, ha a referenciaanyag csak egy funkciós csoportban vagy szerkezeti egységben különbözik a termékben használt anyagtól. Ha a referenciaanyag könnyen vagy jellegénél fogva biológiailag lebontható és a funkciócsoportnak pozitív hatása van az aerob biológiai lebonthatóságra, akkor az alkalmazott anyagot is úgy lehet tekinteni, mint amely könnyen vagy jellegénél fogva biológiailag lebontható. A biológiai lebonthatóságra a következő funkciós csoportok és fragmentumok vannak pozitív hatással: alifás és aromás alkohol [-OH], alifás és aromás zsírsav [-C(= O)-OH], aldehid [-CHO], észter [-C(= O)-O-C], amid [-C(= O)-N vagy C(= S)-N]. A referenciaanyagok megfelelő és megbízható dokumentációját be kell nyújtani. A fent fel nem sorolt szerkezeti egységben való összehasonlítás esetében a vizsgálatokról megfelelő és megbízható dokumentációt kell szolgáltatni, amely a funkcionális csoportnak a strukturálisan hasonló anyagok biológiai lebonthatóságára gyakorolt pozitív hatását bizonyítja.

4.2.   Bioakkumuláció

A (potenciális) bioakkumulációt nem kell megállapítani, amennyiben az anyag:

| — | MM > 800 g/mol koncentrációjú, vagy |
| --- | --- |

—

MM > 800 g/mol koncentrációjú, vagy

| — | molekulaátmérője > 1,5 nm (> 15 Å), vagy |
| --- | --- |

—

molekulaátmérője > 1,5 nm (> 15 Å), vagy

| — | oktanol–víz megoszlási tényezője (log Kow) < 3 vagy > 7, vagy |
| --- | --- |

—

oktanol–víz megoszlási tényezője (log Kow) < 3 vagy > 7, vagy

| — | mért biokoncentrációs tényezője ≤ 100 l/kg, vagy |
| --- | --- |

—

mért biokoncentrációs tényezője ≤ 100 l/kg, vagy

| — | polimer, és 1 000 g/mol alatti molekulatömeg-frakciója 1 %-nál kevesebb. |
| --- | --- |

—

polimer, és 1 000 g/mol alatti molekulatömeg-frakciója 1 %-nál kevesebb.

mivel a kenőanyagokban használt legtöbb anyag inkább víztaszító, a BCF-értéket a lipid tömegarányára kell alapozni, és elegendő megfigyelési időszakot kell biztosítani.

A biokoncentrációs tényezőt (BCF) a 440/2008/EK rendelet mellékletének C.13. része szerint vagy más egyenértékű vizsgálati módszerrel kell megállapítani.

A log oktanol–víz megoszlási tényezőt (log Kow) a 440/2008/EK rendelet mellékletének A.8. része vagy az OECD 123 szerint, vagy más egyenértékű vizsgálati módszerrel kell meghatározni. Felületaktív anyagtól eltérő szerves anyag esetében számítási módszert lehet alkalmazni, amennyiben kísérleti érték nem áll rendelkezésre. A következő számítási módszerek megengedettek: CLOGP, LOGKOW, (KOWWIN) és SPARC. Bármely számítási módszer felhasználásával kapott, < 3 vagy > 7 becsült log Kow érték azt jelenti, hogy az anyag várhatóan nem lesz bioakkumulatív.

Log Kow értékek csak szerves anyagok esetében alkalmazhatók. A nem szerves összetevők, a felületaktív anyagok és néhány metalloorganikus vegyület bioakkumulációs képességének meghatározásához BCF-méréseket kell végezni.

5. kritérium –   Megújuló nyersanyagok

A kész terméknek a következő mennyiségű, megújuló nyersanyagból származó széntartalommal kell rendelkeznie:

| — | ≥ 50 % (m/m) az 1. kategória esetében, |
| --- | --- |

—

≥ 50 % (m/m) az 1. kategória esetében,

| — | ≥ 45 % (m/m) a 2. kategória esetében, |
| --- | --- |

—

≥ 45 % (m/m) a 2. kategória esetében,

| — | ≥ 70 % (m/m) a 3. kategória esetében, |
| --- | --- |

—

≥ 70 % (m/m) a 3. kategória esetében,

| — | ≥ 50 % (m/m) a 4. kategória esetében, |
| --- | --- |

—

≥ 50 % (m/m) a 4. kategória esetében,

| — | ≥ 50 % (m/m) az 5. kategória esetében. |
| --- | --- |

—

≥ 50 % (m/m) az 5. kategória esetében.

A megújuló nyersanyagból származó széntartalom az A összetevő tömegszázaléka × (az A összetevőben a [növényi] olajokból vagy [állati] zsírokból származó C-atomok számának és az A összetevő C-atomjai teljes számának a hányadosa), a B összetevő tömegszázaléka × (a B összetevőben a [növényi] olajokból vagy [állati] zsírokból származó C-atomok számának és a B összetevő C-atomjai teljes számának hányadosa), valamint a C összetevő tömegszázaléka × (a C összetevőben a [növényi] olajokból vagy [állati] zsírokból származó C-atomok számának és a C összetevő C-atomjai teljes számának a hányadosa) – és így tovább – összegét jelenti.

A kérelmező a kérelem formanyomtatványán tüntesse fel a fő összetevőkben található megújuló anyag(ok) típusát, forrását és eredetét.

Értékelés és ellenőrzés: a kérelmezőnek e kritériumra vonatkozó megfelelőségi nyilatkozatot kell benyújtania az illetékes testületnek.

6. kritérium –   Minimális műszaki teljesítmény

| a) | A hidraulikaolajoknak meg kell felelniük legalább az ISO 15380 2–5. táblázatában meghatározott, műszaki teljesítményre vonatkozó kritériumoknak. A beszállítónak a termékinformációs adatlapon fel kell tüntetnie, hogy melyik 2 elasztomert vizsgálták meg. |
| --- | --- |

a)

A hidraulikaolajoknak meg kell felelniük legalább az ISO 15380 2–5. táblázatában meghatározott, műszaki teljesítményre vonatkozó kritériumoknak. A beszállítónak a termékinformációs adatlapon fel kell tüntetnie, hogy melyik 2 elasztomert vizsgálták meg.

| b) | Az ipari és tengerészeti hajtóműolajoknak meg kell felelniük legalább a DIN 51517 szabványban meghatározott, műszaki teljesítményre vonatkozó kritériumoknak. A beszállítónak a termékinformációs adatlapon fel kell tüntetnie, hogy melyik szakaszt (I., II. vagy III.) választották ki. |
| --- | --- |

b)

Az ipari és tengerészeti hajtóműolajoknak meg kell felelniük legalább a DIN 51517 szabványban meghatározott, műszaki teljesítményre vonatkozó kritériumoknak. A beszállítónak a termékinformációs adatlapon fel kell tüntetnie, hogy melyik szakaszt (I., II. vagy III.) választották ki.

| c) | A láncfűrészolajoknak meg kell felelniük legalább a németországi ökocímke („kék angyal”) RAL-UZ 48 előírásában meghatározott, műszaki teljesítményre vonatkozó kritériumoknak. |
| --- | --- |

c)

A láncfűrészolajoknak meg kell felelniük legalább a németországi ökocímke („kék angyal”) RAL-UZ 48 előírásában meghatározott, műszaki teljesítményre vonatkozó kritériumoknak.

| d) | A tengeri alkalmazásra szánt kétütemű motorokhoz használt olajoknak meg kell felelniük legalább az „NMMA Certification for Two-Stroke Cycle Gasoline Engine Lubricants” NMMA TC-W3 részében meghatározott, műszaki teljesítményre vonatkozó kritériumoknak. |
| --- | --- |

d)

A tengeri alkalmazásra szánt kétütemű motorokhoz használt olajoknak meg kell felelniük legalább az „NMMA Certification for Two-Stroke Cycle Gasoline Engine Lubricants” NMMA TC-W3 részében meghatározott, műszaki teljesítményre vonatkozó kritériumoknak.

| e) | A szárazföldi alkalmazásra szánt kétütemű motorokhoz használt olajoknak meg kell felelniük legalább az ISO 13738:2000 szabványban meghatározott, műszaki teljesítményre vonatkozó kritériumok EGD-szintjének. |
| --- | --- |

e)

A szárazföldi alkalmazásra szánt kétütemű motorokhoz használt olajoknak meg kell felelniük legalább az ISO 13738:2000 szabványban meghatározott, műszaki teljesítményre vonatkozó kritériumok EGD-szintjének.

| f) | Az egyéb kenőanyagoknak felhasználásra alkalmasnak kell lenniük. |
| --- | --- |

f)

Az egyéb kenőanyagoknak felhasználásra alkalmasnak kell lenniük.

Értékelés és ellenőrzés: a kérelmezőnek a kapcsolódó dokumentumokkal együtt e kritériumra vonatkozó megfelelőségi nyilatkozatot kell benyújtania az illetékes testület részére.

7. kritérium –   Az ökocímkén feltüntetett információk

A választható szövegmezős ökocímkének a következőket kell tartalmaznia:

| „— | használat során mérsékelt veszély a vízre és talajra, |
| --- | --- |

„—

használat során mérsékelt veszély a vízre és talajra,

| — | nagy arányban tartalmaz bioalapú anyagokat”. |
| --- | --- |

—

nagy arányban tartalmaz bioalapú anyagokat”.

A választható szövegmezős címke használatával kapcsolatban az alábbi weboldalon elérhető útmutató (Guidelines for the use of the EU Ecolabel logo) szolgál információkkal: http://ec.europa.eu/environment/ecolabel/promo/logos_en.htm.

Értékelés és ellenőrzés: a kérelmezőnek be kell nyújtania az illetékes testület részére a termék ökocímkével ellátott csomagolásának mintáját az illetékes testület részére, és az e kritériumra vonatkozó megfelelőségi nyilatkozatot.

1.   táblázat

A kenőanyagokra és az egyes bejelentett anyagokra vonatkozó kritériumok

| | 1. kategória | 2. kategória | 3. kategória | 4. kategória | 5. kategória |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kategória
  Kritériumok | Hidraulikafolyadékok, traktorok sebességváltó-olajai | Zsírok, tönkcsövek kenésére használt zsírok | Láncfűrészolajok, a beton tapadását gátló anyagok, drótkötelek kenőanyagai és egyéb, teljes veszteségű kenőanyagok | Szárazföldi, illetve tengeri alkalmazásra szánt kétütemű motorokhoz használt olajok | Ipari és tengerészeti hajtóműolajok |
| A környezetre és az emberi egészségre veszélyt jelző figyelmeztető mondatok és R-mondatok
  (Eltérés az 1. a) kritérium esetében) | 1. kategória | 2. kategória | 3. kategória | 4. kategória | 5. kategória |
| A kenőanyagra vonatkozó, egészségügyi vagy környezeti veszélyre figyelmeztető mondat vagy R-mondat az alkalmazás idején | Nincs
  (Legalacsonyabb osztályozási határérték az 1272/2008/EK rendeletben vagy az 1999/45/EK irányelvben) | Nincs
  (Legalacsonyabb osztályozási határérték az 1272/2008/EK rendeletben vagy az 1999/45/EK irányelvben) | Nincs
  (Legalacsonyabb osztályozási határérték az 1272/2008/EK rendeletben vagy az 1999/45/EK irányelvben) | Nincs
  (Legalacsonyabb osztályozási határérték az 1272/2008/EK rendeletben vagy az 1999/45/EK irányelvben) | Nincs
  (Legalacsonyabb osztályozási határérték az 1272/2008/EK rendeletben vagy az 1999/45/EK irányelvben) |
| Bizonyos anyagok kizárása
  (1. b) és 2. kritérium) | 1. kategória | 2. kategória | 3. kategória | 4. kategória | 5. kategória |
| OSPAR-listásak; a vízpolitika területén prioritást élvező anyagok uniós jegyzékében szerepelnek; szerves halogének; nitritek; fémek vagy fémes vegyületek Na, K, Mg, Ca kivételével, sűrítőanyagok Li, Al kivételével; 1. vagy 2. kategóriába sorolt rákkeltő, mutagén vagy reprodukciót károsító anyagok (R45, R46, R49, R60 vagy R61); az 1907/2006/EK rendelet XIV. mellékletébe felvételre javasolt anyagok listája | < 0,010 % | < 0,010 % | < 0,010 % | < 0,010 % | < 0,010 % |
| Vízi toxicitás
  (Kizárólag a 3.2. kritérium) | A jelen lévő anyagok kumulatív tömegszázaléka (% m/m) a következőkben: |
| 1. kategória | 2. kategória | 3. kategória | 4. kategória | 5. kategória |
| Nem mérgező (D) | Akut toxicitás > 100 mg/l
  vagy
  NOEC > 10 mg/l | Nincs korlátozás |
| Ártalmas (E) | 10 mg/l < akut toxicitás ≤ 100 mg/l
  vagy
  1 mg/l < NOEC ≤ 10 mg/l | ≤ 20 | ≤ 25 | ≤ 5 | ≤ 25 | ≤ 20 |
| Mérgező (F) | 1 mg/l < akut toxicitás ≤ 10 mg/l
  vagy
  0,1 mg/l < NOEC ≤ 1 mg/l | ≤ 5 | ≤ 1 | ≤ 0,5 | ≤ 1 | ≤ 5 |
| Nagyon mérgező (G) | Akut toxicitás ≤ 1 mg/l
  vagy
  NOEC ≤ 0,1 mg/l | ≤ 0,1/M (14) | ≤ 0,1/M (14) | ≤ 0,1/M (14) | ≤ 0,1/M (14) | ≤ 1/M (14) |
| Biológiai lebonthatóság és bioakkumuláció
  (4. kritérium) | A jelen lévő anyagok kumulatív tömegszázaléka (% m/m) a következőkben: |
| 1. kategória | 2. kategória | 3. kategória | 4. kategória | 5. kategória |
| Aerob körülmények között biológiailag teljesen lebontható (A) | > 90 | > 75 | > 90 | > 75 | > 90 |
| Aerob körülmények között jellegénél fogva biológiailag lebontható (B) | ≤ 5 | ≤ 25 | ≤ 5 | ≤ 20 | ≤ 5 |
| Biológiai úton nem lebontható ÉS nem bioakkumulatív (C) | ≤ 5 | ≤ 5 | ≤ 10 | ≤ 5 |
| Biológiai úton nem lebontható ÉS bioakkumulatív (X) | ≤ 0,1 | ≤ 0,1 | ≤ 0,1 | ≤ 0,1 | ≤ 0,1 |
| A vízi toxicitás (3.2. kritérium) vagy biológiai lebonthatóság/bioakkumuláció (4. kritérium) szempontjából nem értékelt hányad | A jelen lévő anyagok kumulatív tömegszázaléka (% m/m) a következőkben: |
| 1. kategória | 2. kategória | 3. kategória | 4. kategória | 5. kategória |
| | < 0,5 | < 0,5 | < 0,5 | < 0,5 | < 0,5 |
| Megújuló tartalom
  (5. kritérium) | A jelen lévő anyagok kumulatív tömegszázaléka (% m/m) a következőkben: |
| 1. kategória | 2. kategória | 3. kategória | 4. kategória | 5. kategória |
| Szén alapján | ≥ 50 % | ≥ 45 % | ≥ 70 % | ≥ 50 % | ≥ 50 % |
| | 1. kategória | 2. kategória | 3. kategória | 4. kategória | 5. kategória |
| Minimális műszaki teljesítmény
  (6. kritérium) | Hidraulikafolyadékok: ISO 15380 szabvány 2–5. táblázata
  Traktorok sebességváltó-olajai: felhasználásra való alkalmasság alapján | Felhasználásra való alkalmasság | Láncfűrészolajok: a RAL-UZ 48 előírásnak megfelelően
  Egyéb termékek: felhasználásra való alkalmasság alapján | Tengeri alkalmazásra szánt kétütemű motorokhoz használt olajok: NMMA TC-W3 szerint
  Szárazföldi alkalmazásra szánt kétütemű motorokhoz használt olajok: az ISO 13738:2000 szabványban meghatározott EGD-szint szerint | Ipari és tengerészeti hajtóműolajok: DIN 51517 szabvány szerint |

1. kategória

2. kategória

3. kategória

4. kategória

5. kategória

Kategória

Kritériumok

Hidraulikafolyadékok, traktorok sebességváltó-olajai

Zsírok, tönkcsövek kenésére használt zsírok

Láncfűrészolajok, a beton tapadását gátló anyagok, drótkötelek kenőanyagai és egyéb, teljes veszteségű kenőanyagok

Szárazföldi, illetve tengeri alkalmazásra szánt kétütemű motorokhoz használt olajok

Ipari és tengerészeti hajtóműolajok

A környezetre és az emberi egészségre veszélyt jelző figyelmeztető mondatok és R-mondatok

(Eltérés az 1. a) kritérium esetében)

1. kategória

2. kategória

3. kategória

4. kategória

5. kategória

A kenőanyagra vonatkozó, egészségügyi vagy környezeti veszélyre figyelmeztető mondat vagy R-mondat az alkalmazás idején

Nincs

(Legalacsonyabb osztályozási határérték az 1272/2008/EK rendeletben vagy az 1999/45/EK irányelvben)

Nincs

(Legalacsonyabb osztályozási határérték az 1272/2008/EK rendeletben vagy az 1999/45/EK irányelvben)

Nincs

(Legalacsonyabb osztályozási határérték az 1272/2008/EK rendeletben vagy az 1999/45/EK irányelvben)

Nincs

(Legalacsonyabb osztályozási határérték az 1272/2008/EK rendeletben vagy az 1999/45/EK irányelvben)

Nincs

(Legalacsonyabb osztályozási határérték az 1272/2008/EK rendeletben vagy az 1999/45/EK irányelvben)

Bizonyos anyagok kizárása

(1. b) és 2. kritérium)

1. kategória

2. kategória

3. kategória

4. kategória

5. kategória

OSPAR-listásak; a vízpolitika területén prioritást élvező anyagok uniós jegyzékében szerepelnek; szerves halogének; nitritek; fémek vagy fémes vegyületek Na, K, Mg, Ca kivételével, sűrítőanyagok Li, Al kivételével; 1. vagy 2. kategóriába sorolt rákkeltő, mutagén vagy reprodukciót károsító anyagok (R45, R46, R49, R60 vagy R61); az 1907/2006/EK rendelet XIV. mellékletébe felvételre javasolt anyagok listája

< 0,010 %

< 0,010 %

< 0,010 %

< 0,010 %

< 0,010 %

Vízi toxicitás

(Kizárólag a 3.2. kritérium)

A jelen lévő anyagok kumulatív tömegszázaléka (% m/m) a következőkben:

1. kategória

2. kategória

3. kategória

4. kategória

5. kategória

Nem mérgező (D)

Akut toxicitás > 100 mg/l

vagy

NOEC > 10 mg/l

Nincs korlátozás

Ártalmas (E)

10 mg/l < akut toxicitás ≤ 100 mg/l

vagy

1 mg/l < NOEC ≤ 10 mg/l

≤ 20

≤ 25

≤ 5

≤ 25

≤ 20

Mérgező (F)

1 mg/l < akut toxicitás ≤ 10 mg/l

vagy

0,1 mg/l < NOEC ≤ 1 mg/l

≤ 5

≤ 1

≤ 0,5

≤ 1

≤ 5

Nagyon mérgező (G)

Akut toxicitás ≤ 1 mg/l

vagy

NOEC ≤ 0,1 mg/l

≤ 0,1/M (14)

≤ 0,1/M (14)

≤ 0,1/M (14)

≤ 0,1/M (14)

≤ 1/M (14)

Biológiai lebonthatóság és bioakkumuláció

(4. kritérium)

A jelen lévő anyagok kumulatív tömegszázaléka (% m/m) a következőkben:

1. kategória

2. kategória

3. kategória

4. kategória

5. kategória

Aerob körülmények között biológiailag teljesen lebontható (A)

> 90

> 75

> 90

> 75

> 90

Aerob körülmények között jellegénél fogva biológiailag lebontható (B)

≤ 5

≤ 25

≤ 5

≤ 20

≤ 5

Biológiai úton nem lebontható ÉS nem bioakkumulatív (C)

≤ 5

≤ 5

≤ 10

≤ 5

Biológiai úton nem lebontható ÉS bioakkumulatív (X)

≤ 0,1

≤ 0,1

≤ 0,1

≤ 0,1

≤ 0,1

A vízi toxicitás (3.2. kritérium) vagy biológiai lebonthatóság/bioakkumuláció (4. kritérium) szempontjából nem értékelt hányad

A jelen lévő anyagok kumulatív tömegszázaléka (% m/m) a következőkben:

1. kategória

2. kategória

3. kategória

4. kategória

5. kategória

< 0,5

< 0,5

< 0,5

< 0,5

< 0,5

Megújuló tartalom

(5. kritérium)

A jelen lévő anyagok kumulatív tömegszázaléka (% m/m) a következőkben:

1. kategória

2. kategória

3. kategória

4. kategória

5. kategória

Szén alapján

≥ 50 %

≥ 45 %

≥ 70 %

≥ 50 %

≥ 50 %

1. kategória

2. kategória

3. kategória

4. kategória

5. kategória

Minimális műszaki teljesítmény

(6. kritérium)

Hidraulikafolyadékok: ISO 15380 szabvány 2–5. táblázata

Traktorok sebességváltó-olajai: felhasználásra való alkalmasság alapján

Felhasználásra való alkalmasság

Láncfűrészolajok: a RAL-UZ 48 előírásnak megfelelően

Egyéb termékek: felhasználásra való alkalmasság alapján

Tengeri alkalmazásra szánt kétütemű motorokhoz használt olajok: NMMA TC-W3 szerint

Szárazföldi alkalmazásra szánt kétütemű motorokhoz használt olajok: az ISO 13738:2000 szabványban meghatározott EGD-szint szerint

Ipari és tengerészeti hajtóműolajok: DIN 51517 szabvány szerint

| Szorzótényező (M) | Az anyag LC50 vagy EC50 értéke („L(E)C50”) |
| --- | --- |
| 1 | 0,1 < L(E)C50 ≤ 1 |
| 10 | 0,01 < L(E)C50 ≤ 0,1 |
| 100 | 0,001 < L(E)C50 ≤ 0,01 |
| 1 000 | 0,0001 < L(E)C50 ≤ 0,001 |
| A 0,0001 mg/l-nél alacsonyabb LC50- vagy EC50-értékkel rendelkező anyagok esetében a megfelelő koncentráció-határértékek kiszámítása ennek megfelelően történik (az intervallumhatárok is egy nagyságrenddel csökkennek). |

Szorzótényező (M)

Az anyag LC50 vagy EC50 értéke („L(E)C50”)

1

0,1 < L(E)C50 ≤ 1

10

0,01 < L(E)C50 ≤ 0,1

100

0,001 < L(E)C50 ≤ 0,01

1 000

0,0001 < L(E)C50 ≤ 0,001

A 0,0001 mg/l-nél alacsonyabb LC50- vagy EC50-értékkel rendelkező anyagok esetében a megfelelő koncentráció-határértékek kiszámítása ennek megfelelően történik (az intervallumhatárok is egy nagyságrenddel csökkennek).

2.   táblázat

A különböző kenőanyag-kategóriák vízi toxicitására vonatkozó követelmények – a kenőanyagra és fő összetevőire vonatkozó adatkövetelmények

| 3.1. kritérium | 1. kategória | 2. kategória | 3. kategória | 4. kategória | 5. kategória |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A frissen készített kenőanyag akut vízi toxicitása három táplálkozási szint – algák, Daphnia és halfélék – esetében | > 100 mg/l | > 1 000 mg/l | > 1 000 mg/l | > 1 000 mg/l | > 100 mg/l |
| A fő összetevők akut vízi toxicitása két táplálkozási szint – alga és Daphnia – esetében | > 100 mg/l | > 100 mg/l | > 100 mg/l | > 100 mg/l | > 100 mg/l |

3.1. kritérium

1. kategória

2. kategória

3. kategória

4. kategória

5. kategória

A frissen készített kenőanyag akut vízi toxicitása három táplálkozási szint – algák, Daphnia és halfélék – esetében

> 100 mg/l

> 1 000 mg/l

> 1 000 mg/l

> 1 000 mg/l

> 100 mg/l

A fő összetevők akut vízi toxicitása két táplálkozási szint – alga és Daphnia – esetében

> 100 mg/l

> 100 mg/l

> 100 mg/l

> 100 mg/l

> 100 mg/l

---

(1)  HL L 353., 2008.12.31., 1. o.

(2)  HL 196., 1967.8.16., 1. o.

(3)  HL L 396., 2006.12.30., 1. o.

(4)  Az 1272/2008/EK rendeletben foglaltak szerint.

(5)  A 67/548/EGK irányelvben foglaltak szerint.

(6)  Az 1272/2008/EK rendeletben foglaltak szerint.

(7)  A 67/548/EGK irányelvben foglaltak szerint.

(8)  HL L 200., 1999.7.30., 1. o.

(9)  HL L 133., 2010.5.31., 1. o.

(10)  HL L 331., 2001.12.15., 1. o.

(11)  HL L 327., 2000.12.22., 1. o.

(12)  E határozat alkalmazásában rákfélék használhatók a Daphnia helyettesítésére a tengeri adatok közlésekor.

(13)  HL L 142., 2008.5.31., 1. o.

(14)  „M” a tízszeres szorzótényező a 2006/8/EK bizottsági irányelv (HL L 19., 2006.1.14., 12. o.) 1. b) táblázata szerint a vízi környezetre nagyon mérgező anyagok esetében.

---

| 29.6.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 169/40 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 169/40

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2011. június 24.)

a kézi mosogatószerek uniós ökocímkéjének odaítélésére vonatkozó ökológiai kritériumok megállapításáról

(az értesítés a C(2011) 4448. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2011/382/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az uniós ökocímkéről szóló, 2009. november 25-i 66/2010/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 8. cikke (2) bekezdésére,

az Európai Unió ökocímkézésért felelős bizottságával folytatott konzultációt követően,

mivel:

| (1) | A 66/2010/EK rendelet értelmében uniós ökocímkére érdemesek azok a termékek, amelyek teljes életciklusukat tekintve csak kismértékben károsítják a környezetet. |
| --- | --- |

(1)

A 66/2010/EK rendelet értelmében uniós ökocímkére érdemesek azok a termékek, amelyek teljes életciklusukat tekintve csak kismértékben károsítják a környezetet.

| (2) | A 66/2010/EK rendelet értelmében az uniós ökocímke odaítélésének konkrét kritériumait termékcsoportonként kell megállapítani. |
| --- | --- |

(2)

A 66/2010/EK rendelet értelmében az uniós ökocímke odaítélésének konkrét kritériumait termékcsoportonként kell megállapítani.

| (3) | A 2005/342/EK bizottsági határozat (2) a kézi mosogatószerek vonatkozásában megállapítja az odaítélés ökológiai kritériumait, valamint a kapcsolódó értékelési és ellenőrzési követelményeket, amelyek 2011. június 30-ig érvényesek. |
| --- | --- |

(3)

A 2005/342/EK bizottsági határozat (2) a kézi mosogatószerek vonatkozásában megállapítja az odaítélés ökológiai kritériumait, valamint a kapcsolódó értékelési és ellenőrzési követelményeket, amelyek 2011. június 30-ig érvényesek.

| (4) | A műszaki haladás fényében a szóban forgó kritériumok további felülvizsgálatára került sor. Az új kritériumoknak és a kapcsolódó értékelési és ellenőrzési követelményeknek e határozat elfogadásának időpontjától számítva négy évig célszerű érvényben maradniuk. |
| --- | --- |

(4)

A műszaki haladás fényében a szóban forgó kritériumok további felülvizsgálatára került sor. Az új kritériumoknak és a kapcsolódó értékelési és ellenőrzési követelményeknek e határozat elfogadásának időpontjától számítva négy évig célszerű érvényben maradniuk.

| (5) | Az egyértelműség érdekében indokolt a 2005/342/EK határozat helyett újat elfogadni. |
| --- | --- |

(5)

Az egyértelműség érdekében indokolt a 2005/342/EK határozat helyett újat elfogadni.

| (6) | Annak érdekében, hogy elegendő idő álljon rendelkezésre a módosított kritériumokhoz és követelményekhez igazodó termékváltoztatások végrehajtására, átmeneti időszakot szükséges biztosítani azon gyártók számára, akiknek termékei korábban a 2005/342/EK határozatban előírt kritériumok alapján megkapták a kézi mosogatószerekre vonatkozó ökocímkét. Lehetővé kell tenni, hogy a gyártók a 2005/342/EK határozat hatályának lejártáig akár az említett határozatban, akár az e határozatban előírt követelmények alapján benyújthassák kérelmeiket. |
| --- | --- |

(6)

Annak érdekében, hogy elegendő idő álljon rendelkezésre a módosított kritériumokhoz és követelményekhez igazodó termékváltoztatások végrehajtására, átmeneti időszakot szükséges biztosítani azon gyártók számára, akiknek termékei korábban a 2005/342/EK határozatban előírt kritériumok alapján megkapták a kézi mosogatószerekre vonatkozó ökocímkét. Lehetővé kell tenni, hogy a gyártók a 2005/342/EK határozat hatályának lejártáig akár az említett határozatban, akár az e határozatban előírt követelmények alapján benyújthassák kérelmeiket.

| (7) | Az ebben a határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a 66/2010/EK rendelet 16. cikke alapján létrehozott bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(7)

Az ebben a határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a 66/2010/EK rendelet 16. cikke alapján létrehozott bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A „kézi mosogatószerek” termékcsoportba az edények, kerámiaedények, evőeszközök, fazekak, lábasok, egyéb konyhai eszközök stb. kézi mosogatására szánt tisztítószerek tartoznak.

A termékcsoport a háztartási és az ipari felhasználású termékeket egyaránt magában foglalja. A termékcsoportba tartozó termékek vegyi anyagokból álló keverékek, a gyártó által külön hozzáadott mikroorganizmusokat nem tartalmazhatnak.

2. cikk

E határozat alkalmazásában:

1.   „anyag”: természetes állapotban előforduló vagy gyártási folyamatból származó kémiai elemek és vegyületeik összessége, amely a termékek stabilitásának megőrzéséhez szükséges adalékanyagot és az alkalmazott folyamatból származó szennyező anyagot is tartalmazhat, de amelynek nem képezi részét olyan oldószer, amely az anyag stabilitásának befolyásolása vagy összetételének megváltoztatása nélkül elkülöníthető.

2.   „termék (vagy keverék)”: reakcióba nem lépő két vagy több anyag oldata vagy keveréke.

3. cikk

A termék abban az esetben látható el a 66/2010/EK rendelet szerinti uniós ökocímkével, ha az e határozat 1. cikkében meghatározott „kézi mosogatószerek” termékcsoportba tartozik, és megfelel az e határozat mellékletében megállapított ökológiai kritériumoknak és a kapcsolódó értékelési és ellenőrzési követelményeknek.

4. cikk

A „kézi mosogatószerek” termékcsoport ökológiai kritériumai, valamint a kapcsolódó értékelési és ellenőrzési követelmények e határozat elfogadásának időpontjától számítva négy évig érvényesek.

5. cikk

A „kézi mosogatószerek” termékcsoporthoz adminisztratív célból rendelt kódszám: „019”.

6. cikk

A 2005/342/EK határozat hatályát veszti.

7. cikk

(1)   A 6. cikkben foglaltaktól eltérve a „kézi mosogatószerek” termékcsoportba tartozó termékekre vonatkozóan az e határozat elfogadásának időpontja előtt benyújtott ökocímke-kérelmeket a 2005/342/EK határozatban megállapított feltételek szerint kell elbírálni.

(2)   A „kézi mosogatószerek” termékcsoportba tartozó termékekre vonatkozóan az e határozat elfogadását követően, de még 2011. június 30. előtt benyújtott ökocímke-kérelmek elbírálásához a 2005/342/EK határozat és e határozat kritériumai egyaránt alapul vehetők. Ezeket a kérelmeket az azok alapjául szolgáló kritériumok szerint kell elbírálni.

(3)   A 2005/342/EK határozatban megállapított kritériumok szerint elbírált kérelem alapján odaítélt ökocímke ezen határozat elfogadásának dátumától számítva 12 hónapig használható.

8. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2011. június 24-én.

a Bizottság részéről

Janez POTOČNIK

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 27., 2010.1.30., 1. o.

1

(2)  HL L 115., 2005.5.4., 9. o.

2

---

MELLÉKLET

KERETSZABÁLYOK

A kritériumok megállapításának célja

E kritériumok különösen azon termékek támogatására hivatottak, amelyek a vízi ökoszisztémába csak korlátozott mennyiségű mérgező, illetve egyéb módon szennyező anyagot juttatnak, csökkentik vagy megelőzik a veszélyes anyagok használatával kapcsolatos környezeti, illetve egészségi kockázatokat, minimális mennyiségű csomagolási hulladékot képeznek, valamint amelyek a termék hatékony felhasználását segítő információkkal látják el a fogyasztókat és a lehető legnagyobb mértékben mérséklik a környezetre gyakorolt hatást.

KRITÉRIUMOK

| 1. | Vízi szervezetekre gyakorolt mérgező hatás |
| --- | --- |

1.

Vízi szervezetekre gyakorolt mérgező hatás

| 2. | A felületaktív anyagok biológiai lebonthatósága |
| --- | --- |

2.

A felületaktív anyagok biológiai lebonthatósága

| 3. | Tilalom vagy korlátozás hatálya alá eső anyagok és keverékek |
| --- | --- |

3.

Tilalom vagy korlátozás hatálya alá eső anyagok és keverékek

| 4. | Illatanyagok |
| --- | --- |

4.

Illatanyagok

| 5. | Maró hatás |
| --- | --- |

5.

Maró hatás

| 6. | Csomagolási követelmények |
| --- | --- |

6.

Csomagolási követelmények

| 7. | Használatra való alkalmasság |
| --- | --- |

7.

Használatra való alkalmasság

| 8. | Használati útmutató |
| --- | --- |

8.

Használati útmutató

| 9. | Az uniós ökocímkén feltüntetett információk |
| --- | --- |

9.

Az uniós ökocímkén feltüntetett információk

Értékelési és ellenőrzési követelmények

a)   Követelmények

A konkrét értékelési és ellenőrzési követelmények kritériumonként vannak megadva.

Amennyiben a kérelmezőnek a kritériumoknak való megfelelést tanúsító nyilatkozatokat, dokumentációt, elemzéseket, vizsgálati jegyzőkönyveket vagy egyéb bizonyítékokat kell benyújtania, akkor ezt úgy kell érteni, hogy azok származhatnak a kérelmezőtől és/vagy beszállítójától (beszállítóitól) és/vagy adott esetben az ő beszállítójától (beszállítóitól) és így tovább.

A vizsgálatokat lehetőség szerint olyan laboratóriumoknak kell elvégezniük, amelyek megfelelnek az EN ISO 17025 szabványnak vagy azzal egyenértékű általános követelményeknek.

Adott esetben az egyes kritériumoknál megadott vizsgálati módszerektől eltérő vizsgálati módszerek is alkalmazhatók, ha a kérelmet elbíráló, illetékes testület elfogadja azok egyenértékűségét.

Az I. függelék a mosó- és tisztítószer-összetevők adatbázisára (DID-jegyzék) való hivatkozásokat tartalmaz, amely a mosószer-készítményekben leggyakrabban használt összetevőket ismerteti. Ez a jegyzék szolgál alapul a kritikus hígítási térfogat értékének kiszámításához és az összetevők biológiai lebonthatóságának értékeléséhez. A DID-jegyzékben nem szereplő anyagok tekintetében útmutatást adunk a szükséges értékek kiszámításához vagy extrapolálásához. A DID-jegyzék naprakész változata a Bizottság uniós ökocímkével foglalkozó weboldalán, illetve az egyes illetékes testületek internetes oldalain érhető el.

Adott esetben az illetékes testületek igazoló dokumentumokat kérhetnek, és független ellenőrzéseket is végezhetnek.

b)   Méréshatárok

Az uniós ökocímkére vonatkozó kritériumoknak a termék minden olyan összetevőjére, így az összes adalékanyagra (például tartósító- és stabilizálószerekre) is teljesülnie kell, amelynek koncentrációja meghaladja a késztermék 0,010 tömegszázalékát, kivéve az 1. kritériumot, amelynek tömegtől függetlenül minden szándékosan hozzáadott anyagra teljesülnie kell. A késztermékben 0,010 tömegszázalékot meghaladó koncentrációban jelen levő, az összetevők előállításából származó szennyeződésekkel szemben szintén követelmény a kritériumoknak való megfelelés.

c)   Referenciaadag

Az uniós ökológiai kritériumoknak való megfelelést igazoló számítások elvégzésekor és a tisztítóképesség vizsgálatakor referenciaadagnak a kézi mosogatószer grammban kifejezett azon mennyisége számít, amelyet a gyártó átlagosan szennyezett edények tisztításához szükséges 1 liternyi mosogatószeres víz elkészítéséhez ajánlott.

AZ UNIÓS ÖKOCÍMKE HASZNÁLATÁNAK KRITÉRIUMAI

1. kritérium —   Vízi szervezetekre gyakorolt mérgező hatás

A kritikus hígítási térfogatot (KHTkrónikus) valamennyi (i) anyagra a következő egyenlet segítségével kell kiszámítani:

Formula

ahol a „tömeg(i)” a gyártói adagolási útmutató szerint egy adott anyag 1 liter mosogatószeres víz elkészítéséhez szükséges mennyiségének tömege (grammban). „LT(i)” az adott anyagra vonatkozó lebonthatósági tényező, és „TTkrónikus(i)” az adott anyag toxicitási tényezője (milligramm/literben kifejezve).

Az LT és a TTkrónikus paraméter értéke a mosó- és tisztítószer-összetevők adatbázisának (DID-jegyzék) A. részében megadott érték (I. függelék). Amennyiben az adott anyag a DID-jegyzék A. részében nem szerepel, a kérelmezőnek a DID-jegyzék B. részében (I. függelék) leírt módszer alapján kell becslést adnia. Az egyes anyagok KHTkrónikus értékeinek összege adja a termék KHTkrónikus összértékét.

A KHTkrónikus értékének kiszámításához a gyártó által átlagosan szennyezett edények tisztításához szükséges 1 liter mosogatószeres víz elkészítéséhez ajánlott termékmennyiség grammban kifejezett adagját kell alapul venni. Az 1 liter mosogatószeres vízhez javasolt adag KHTkrónikus értéke nem haladhatja meg a 3 800 litert.

Értékelés és ellenőrzés: az illetékes testületet tájékoztatni kell a termék pontos összetételéről az e kritériumnak való megfelelést igazoló KHTkrónikus számítások részleteivel egyetemben.

2. kritérium —   A felületaktív anyagok biológiai lebonthatósága

a)   Könnyű biológiai lebonthatóság (aerob)

A termékben használt valamennyi felületaktív anyag legyen biológiailag könnyen lebontható.

Értékelés és ellenőrzés: Az illetékes testület számára meg kell adni a termék pontos összetételét, valamint minden egyes anyag funkciójának leírását. A DID-jegyzék A. része (I. függelék) jelzi, hogy egy adott felületaktív anyag aerob módon biológiailag lebontható-e vagy sem (azon felületaktív anyagok, amelyeknél az aerob biológiai lebonthatóságot jelző oszlopban „R” jelzés van feltüntetve, biológiailag könnyen lebonthatók). A DID-jegyzék A. részében nem szereplő felületaktív anyagok esetében az aerob biológiai lebonthatóságot bizonyító információt a szakirodalomból vagy egyéb hiteles forrásból kell meríteni, illetve megfelelő vizsgálati eredményekkel kell igazolni. A könnyű biológiai lebonthatóságra vonatkozó vizsgálatok a mosó- és tisztítószerekről szóló, 2004. március 31-i 648/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben említett vizsgálatok (1). Az a felületaktív anyag minősül biológiailag könnyen lebonthatónak, amelynél a biológiai lebonthatóság (ásványosodás) mértéke az alábbi öt vizsgálat egyike szerint mérve 28 nap alatt legalább 60 %-os: CO2-gőztérvizsgálat (OECD 310), szén-dioxid-fejlődés – módosított Sturm-féle vizsgálat (OECD 301B; 440/2008/EK tanácsi rendelet (2), C.4-C módszer), „zárt lombik” vizsgálat (OECD 301D; 440/2008/EK rendelet, C.4-E módszer), „manométeres respirometria” (OECD 301F; 440/2008/EK rendelet, C.4-D módszer), vagy MITI (I) vizsgálat (OECD 301C; 440/2008/EK rendelet C.4-F módszer) vagy ezzel egyenértékű ISO-vizsgálatok. A felületaktív anyag fizikai tulajdonságainak függvényében a következő vizsgálatok valamelyike alkalmazható a könnyű biológiai lebonthatóság megerősítésére, ha a biológiai lebonthatóság foka 28 nap alatt legalább 70 %-os: oldott szerves szén (DOC) csökkenés (OECD 301A; 440/2008/EK rendelet, C.4-A módszer) vagy módosított OECD vizsgálat – DOC-csökkenés (OECD 301E; 440/2008/EK rendelet C.4-B módszer) vagy ezzel egyenértékű ISO-vizsgálatok. Az oldott szerves szén mérésén alapuló vizsgálatok alkalmazhatóságát megfelelően meg kell indokolni, mivel az e módszerekkel nyert eredményekben a biológiai lebonthatóság helyett a széntartalom egyéb módon történő csökkenése is tükröződhet. A könnyű aerob biológiai lebonthatóságra vonatkozó vizsgálatoknál nem használható előkondicionálás. A tíznapos ablak elve szintén nem alkalmazható.

b)   Anaerob biológiai lebonthatóság

A termékben azzal a feltétellel használhatók anaerob környezetben biológiailag le nem bomló felületaktív anyagok, hogy azok nem jellemezhetők a H400/R50 (Nagyon mérgező a vízi élővilágra) figyelmeztető mondattal, és mennyiségük nem haladja meg a következő határértéket:

Az anaerob módon biológiailag le nem bomló felületaktív anyagok össztömege az 1 liter mosogatószeres vízhez ajánlott adagban legfeljebb 0,20 gramm lehet.

Értékelés és ellenőrzés: az illetékes testület számára meg kell adni a termék pontos összetételét, valamint minden egyes anyag funkciójának leírását. A DID-jegyzék A. része (I. függelék) jelzi, hogy egy adott felületaktív anyag anaerob módon biológiailag lebontható-e vagy sem (azon felületaktív anyagok, amelyeknél az anaerob biológiai lebonthatóságot jelző oszlopban „Y” jelzés van feltüntetve, anaerob környezetben biológiailag lebonthatók). A DID-jegyzékben (HL L 115., 2005.5.4., 18. o., A. rész) nem szereplő felületaktív anyagok esetében az anaerob biológiai lebonthatóságot bizonyító információt a szakirodalomból vagy egyéb hiteles forrásból kell meríteni, illetve megfelelő vizsgálati eredményekkel kell igazolni. Az anaerob biológiai lebonthatóságra vonatkozó referenciavizsgálat az OECD 311, az ISO 11734 és az ECETOC 28 (1988. június), illetve az ezekkel egyenértékű olyan vizsgálati módszer, amelynél anaerob körülmények között legalább 60 %-os teljes lebonthatóság a követelmény. Releváns anaerob környezet körülményeit szimuláló vizsgálati módszerek is használhatók annak dokumentálására, hogy a 60 %-os teljes lebonthatóság anaerob viszonyok mellett valósult meg (lásd a II. függeléket).

3. kritérium —   Tilalom vagy korlátozás hatálya alá eső anyagok és keverékek

Az alábbi a), b) és c) pontban meghatározott követelmények valamennyi olyan anyagra érvényesek (a biocidokat, színezőanyagokat és illatanyagokat is beleértve), amely a késztermék tömegének több mint 0,010 %-át teszi ki. Ez az összetételben felhasznált keverékek minden olyan anyagára is vonatkozik, amelynek tömege meghaladja a késztermék tömegének 0,010 %-át. A gyártói szándék szerint a termékhez adagolt nanoformáknak koncentrációtól függetlenül meg kell felelniük a 3. kritérium c) pontjának.

a)   Tilalom hatálya alá eső, meghatározott anyagok

A következő anyagokat a termék nem tartalmazhatja sem közvetlenül az összetétel részeként, sem az összetételt alkotó bármely keverék részeként:

| — | Alkil-fenol-etoxilátok (APEO-k) és ezek származékai |
| --- | --- |

—

Alkil-fenol-etoxilátok (APEO-k) és ezek származékai

| — | EDTA (etilén-diamin-tetraecetsav) és annak sói |
| --- | --- |

—

EDTA (etilén-diamin-tetraecetsav) és annak sói

| — | 5-bróm-5-nitro-1,3-dioxán |
| --- | --- |

—

5-bróm-5-nitro-1,3-dioxán

| — | 2-bróm-2-nitropropán-1,3-diol |
| --- | --- |

—

2-bróm-2-nitropropán-1,3-diol

| — | Diazolinidil-karbamid |
| --- | --- |

—

Diazolinidil-karbamid

| — | Formaldehid |
| --- | --- |

—

Formaldehid

| — | Nátrium-hidroxi-metil-glicinát |
| --- | --- |

—

Nátrium-hidroxi-metil-glicinát

| — | Nitropézsma és policiklusos pézsma, beleértve például:






  — | Xilol-pézsma: 5-terc-butil-2,4,6-trinitro-m-xilol |
| --- | --- | --- |

—

Nitropézsma és policiklusos pézsma, beleértve például:

—

Xilol-pézsma: 5-terc-butil-2,4,6-trinitro-m-xilol

| — | Ambrette-pézsma: 4-terc-butil-3-metoxi-2,6-dinitro-toluol |
| --- | --- |

—

Ambrette-pézsma: 4-terc-butil-3-metoxi-2,6-dinitro-toluol

| — | Moszkén: 1,1,3,3,5-pentametil-4,6-dinitro-indán |
| --- | --- |

—

Moszkén: 1,1,3,3,5-pentametil-4,6-dinitro-indán

| — | Tibetén-pézsma: 1-terc-butil-3,4,5-trimetil-2,6-dinitro-benzol |
| --- | --- |

—

Tibetén-pézsma: 1-terc-butil-3,4,5-trimetil-2,6-dinitro-benzol

| — | Keton-pézsma: 4’-terc-butil-2’,6’-dimetil-3’,5’-dinitro-acetofenon |
| --- | --- |

—

Keton-pézsma: 4’-terc-butil-2’,6’-dimetil-3’,5’-dinitro-acetofenon

| — | HHCB (1,3,4,6,7,8-hexahidroxi-4,6,6,7,8,8-hexametil-ciklopenta(g)-2-benzo-pirán) |
| --- | --- |

—

HHCB (1,3,4,6,7,8-hexahidroxi-4,6,6,7,8,8-hexametil-ciklopenta(g)-2-benzo-pirán)

| — | AHTN (6-acetil-1,1,2,4,4,7-hexametil-tetralin). |
| --- | --- |

—

AHTN (6-acetil-1,1,2,4,4,7-hexametil-tetralin).

Értékelés és ellenőrzés: a kérelmező – adott esetben gyártói nyilatkozatokat is mellékelve – köteles nyilatkozatban megerősíteni, hogy a termék a felsorolt anyagokat nem tartalmazza.

b)   A termék biológiailag könnyen le nem bontható kvaterner ammóniumsókat sem közvetlen összetevőként, sem az összetételt alkotó bármely keverék részeként nem tartalmazhat.

Értékelés és ellenőrzés: a kérelmező dokumentációval köteles igazolni a felhasznált kvaterner ammóniumsók biológiai lebonthatóságát.

c)   Veszélyes anyagok és keverékek

Az uniós ökocímkéről szóló 66/2010/EK rendelet 6. cikkének (6) bekezdése értelmében a termék része vagy egésze nem tartalmazhat olyan anyagokat (semmilyen formában, még nanoformában sem), amelyek az 1272/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) vagy a 67/548/EGK tanácsi irányelv (4) alábbiakban meghatározott figyelmeztető mondatai vagy kockázatra utaló figyelmeztetései (R-mondatok) szerinti osztályozási kritériumoknak megfelelnek, illetve az 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) 57. cikkében említett anyagokat. A kockázatra utaló alábbi figyelmeztetések általában anyagokra vonatkoznak. Ettől függetlenül a keverékek veszélyességi osztályba való besorolásának szabályait kell alkalmazni az enzimek és illatanyagok azon keverékeinél, amelyek anyagairól nem lehetséges külön adatokat beszerezni.

A figyelmeztető mondatok és a kockázatra utaló figyelmeztetések (R-mondatok) felsorolása:

| Figyelmeztető mondatok (6) | R-mondatok (7) |
| --- | --- |
| H300 Lenyelve halálos. | R28 |
| H301 Lenyelve mérgező. | R25 |
| H304 Lenyelve és a légutakba kerülve halálos lehet. | R65 |
| H310 Bőrrel érintkezve halálos. | R27 |
| H311 Bőrrel érintkezve mérgező. | R24 |
| H330 Belélegezve halálos. | R23; R26 |
| H331 Belélegezve mérgező. | R23 |
| H340 Genetikai károsodást okozhat. | R46 |
| H341 Feltételezhetően genetikai károsodást okozhat. | R68 |
| H350 Rákot okozhat. | R45 |
| H350i Belélegzéssel rákot okozhat. | R49 |
| H351 Feltehetően rákot okoz. | R40 |
| H360F Károsíthatja a termékenységet. | R60 |
| H360D Károsíthatja a születendő gyermeket. | R61 |
| H360FD Károsíthatja a termékenységet vagy a születendő gyermeket. | R60-61 |
| H360Fd Károsíthatja a termékenységet vagy feltehetően károsítja a születendő gyermeket. | R60-63 |
| H360Df Károsíthatja a születendő gyermeket vagy feltehetően károsítja a termékenységet. | R61-62 |
| H361f Feltehetően károsítja a termékenységet. | R62 |
| H361d Feltehetően károsítja a születendő gyermeket. | R63 |
| H361fd Feltehetően károsítja a termékenységet vagy a születendő gyermeket. | R62-63 |
| H362 A szoptatott gyermeket károsíthatja. | R64 |
| H370 Károsítja a szerveket. | R39/23; R39/24; R39/25; R39/26; R39/27; R39/28 |
| H371 Károsíthatja a szerveket. | R68/20; R68/21; R68/22 |
| H372 Ismétlődő vagy hosszabb expozíció esetén károsítja a szerveket. | R48/25; R48/24; R48/23 |
| H373 Ismétlődő vagy hosszabb expozíció esetén károsíthatja a szerveket. | R48/20; R48/21; R48/22 |
| H400 Nagyon mérgező a vízi élővilágra. | R50 |
| H410 Nagyon mérgező a vízi élővilágra, hosszan tartó károsodást okoz. | R50-53 |
| H411 Mérgező a vízi élővilágra, hosszan tartó károsodást okoz. | R51-53 |
| H412 Ártalmas a vízi élővilágra, hosszan tartó károsodást okoz. | R52-53 |
| H413 Hosszan tartó ártalmas hatást gyakorolhat a vízi élővilágra. | R53 |
| EUH059 Veszélyes az ózonrétegre. | R59 |
| EUH029 Vízzel érintkezve mérgező gázok képződnek. | R29 |
| EUH031 Savval érintkezve mérgező gázok képződnek. | R31 |
| EUH032 Savval érintkezve nagyon mérgező gázok képződnek. | R32 |
| EUH070 Szembe kerülve mérgező. | R39-41 |
| Túlérzékenységet kiváltó anyagok |
| H334 Belélegezve allergiás és asztmás tüneteket, és nehéz légzést okozhat. | R42 |
| H317 Allergiás bőrreakciót válthat ki. | R43 |

Figyelmeztető mondatok (6)

R-mondatok (7)

H300 Lenyelve halálos.

R28

H301 Lenyelve mérgező.

R25

H304 Lenyelve és a légutakba kerülve halálos lehet.

R65

H310 Bőrrel érintkezve halálos.

R27

H311 Bőrrel érintkezve mérgező.

R24

H330 Belélegezve halálos.

R23; R26

H331 Belélegezve mérgező.

R23

H340 Genetikai károsodást okozhat.

R46

H341 Feltételezhetően genetikai károsodást okozhat.

R68

H350 Rákot okozhat.

R45

H350i Belélegzéssel rákot okozhat.

R49

H351 Feltehetően rákot okoz.

R40

H360F Károsíthatja a termékenységet.

R60

H360D Károsíthatja a születendő gyermeket.

R61

H360FD Károsíthatja a termékenységet vagy a születendő gyermeket.

R60-61

H360Fd Károsíthatja a termékenységet vagy feltehetően károsítja a születendő gyermeket.

R60-63

H360Df Károsíthatja a születendő gyermeket vagy feltehetően károsítja a termékenységet.

R61-62

H361f Feltehetően károsítja a termékenységet.

R62

H361d Feltehetően károsítja a születendő gyermeket.

R63

H361fd Feltehetően károsítja a termékenységet vagy a születendő gyermeket.

R62-63

H362 A szoptatott gyermeket károsíthatja.

R64

H370 Károsítja a szerveket.

R39/23; R39/24; R39/25; R39/26; R39/27; R39/28

H371 Károsíthatja a szerveket.

R68/20; R68/21; R68/22

H372 Ismétlődő vagy hosszabb expozíció esetén károsítja a szerveket.

R48/25; R48/24; R48/23

H373 Ismétlődő vagy hosszabb expozíció esetén károsíthatja a szerveket.

R48/20; R48/21; R48/22

H400 Nagyon mérgező a vízi élővilágra.

R50

H410 Nagyon mérgező a vízi élővilágra, hosszan tartó károsodást okoz.

R50-53

H411 Mérgező a vízi élővilágra, hosszan tartó károsodást okoz.

R51-53

H412 Ártalmas a vízi élővilágra, hosszan tartó károsodást okoz.

R52-53

H413 Hosszan tartó ártalmas hatást gyakorolhat a vízi élővilágra.

R53

EUH059 Veszélyes az ózonrétegre.

R59

EUH029 Vízzel érintkezve mérgező gázok képződnek.

R29

EUH031 Savval érintkezve mérgező gázok képződnek.

R31

EUH032 Savval érintkezve nagyon mérgező gázok képződnek.

R32

EUH070 Szembe kerülve mérgező.

R39-41

Túlérzékenységet kiváltó anyagok

H334 Belélegezve allergiás és asztmás tüneteket, és nehéz légzést okozhat.

R42

H317 Allergiás bőrreakciót válthat ki.

R43

A fenti követelmény teljesítése alól mentesülnek azok az anyagok vagy keverékek, amelyek jellemzői a feldolgozás hatására olyan mértékben módosulnak (például biológiai úton már nem vehetők fel vagy kémiailag átalakulnak), hogy az esetükben azonosított veszélyek már nem állnak fenn.

Eltérések: e kritérium teljesítése alól az alábbi anyagok vagy keverékek kifejezett mentességet élveznek:

| Felületaktív anyagok
  Koncentráció < 25 % a termékben (8) | H400 Nagyon mérgező a vízi élővilágra. | R50 |
| --- | --- | --- |
| Illatanyagok | H412 Ártalmas a vízi élővilágra, hosszan tartó károsodást okoz. | R52-53 |
| Enzimek (9) | H334 Belélegezve allergiás és asztmás tüneteket, és nehéz légzést okozhat. | R42 |
| Enzimek (9) | H317 Allergiás bőrreakciót válthat ki. | R43 |
| Az NTA az MGDA és a GLDA szennyeződéseként (10) | H351 Feltehetően rákot okoz. | R40 |

Felületaktív anyagok

Koncentráció < 25 % a termékben (8)

H400 Nagyon mérgező a vízi élővilágra.

R50

Illatanyagok

H412 Ártalmas a vízi élővilágra, hosszan tartó károsodást okoz.

R52-53

Enzimek (9)

H334 Belélegezve allergiás és asztmás tüneteket, és nehéz légzést okozhat.

R42

Enzimek (9)

H317 Allergiás bőrreakciót válthat ki.

R43

Az NTA az MGDA és a GLDA szennyeződéseként (10)

H351 Feltehetően rákot okoz.

R40

Értékelés és ellenőrzés: az illetékes testületet a kérelmezőnek tájékoztatnia kell a termék pontos összetételéről. A kérelmezőnek – legalább az 1907/2006/EK rendelet VII. mellékletében meghatározott adatok alapján – igazolnia kell a termékben lévő anyagok e követelménynek való megfelelését. Az adatokat kifejezetten a termékben felhasznált anyagok egyedi formájára vonatkozóan kell megadni (amely forma akár nanoforma is lehet). Ehhez a kérelmező megfelelőségi nyilatkozatban köteles igazolni e követelmény teljesülését, továbbá mellékelnie kell az összetevők listáját, valamint a terméknek vagy az összetételt alkotó anyagoknak az 1907/2006/EK rendelet II. melléklete szerinti biztonsági adatlapjait. A koncentráció határértékeit fel kell tüntetni a biztonsági adatlapon az 1907/2006/EK rendelet 31. cikkében foglalt követelmények szerint.

d)   Az 1907/2006/EK rendelet 59. cikkének (1) bekezdése szerint felsorolt anyagok

Nem engedélyezhető eltérés a 66/2010/EK rendelet 6. cikkének (6) bekezdésében említett tilalom alól a keverékekben 0,010 %-nál nagyobb koncentrációban jelen levő azon anyagok esetében, amelyek a kockázatok szempontjából különösen aggályos vegyi anyagoknak minősülnek, és amelyek szerepelnek az 1907/2006/EK rendelet 59. cikkében említett jegyzékben.

Értékelés és ellenőrzés: a kockázatok szempontjából különösen aggályosnak minősített és az 1907/2006/EK rendelet 59. cikke szerinti jelöltlistán szereplő vegyi anyagok jegyzéke itt olvasható:

http://echa.europa.eu/chem_data/authorisation_process/candidate_list_table_en.asp

A jegyzékre hivatkozni kell a kérelmezés napján.

A koncentráció határértékeit fel kell tüntetni a biztonsági adatlapon az 1907/2006/EK rendelet 31. cikkében foglalt követelmények szerint.

e)   Biocidok

| i. | A termék biocidokat kizárólag tartósítás céljából, és csak az e célnak megfelelő mennyiségben tartalmazhat. Ez nem vonatkozik a felületaktív anyagokra, amelyeknek biocid tulajdonságaik is lehetnek.

  Értékelés és ellenőrzés: a kérelmezőnek be kell nyújtania a hozzáadott tartósítószerekre vonatkozó anyagbiztonsági adatlapok egy-egy példányát, valamint a termékben alkalmazott koncentrációjukra vonatkozó pontos adatokat. A tartósítószerek gyártója vagy szállítója köteles információt nyújtani a termék tartósításához szükséges adagról. |
| --- | --- |

i.

A termék biocidokat kizárólag tartósítás céljából, és csak az e célnak megfelelő mennyiségben tartalmazhat. Ez nem vonatkozik a felületaktív anyagokra, amelyeknek biocid tulajdonságaik is lehetnek.

Értékelés és ellenőrzés: a kérelmezőnek be kell nyújtania a hozzáadott tartósítószerekre vonatkozó anyagbiztonsági adatlapok egy-egy példányát, valamint a termékben alkalmazott koncentrációjukra vonatkozó pontos adatokat. A tartósítószerek gyártója vagy szállítója köteles információt nyújtani a termék tartósításához szükséges adagról.

| ii. | Tilos a csomagoláson vagy bármely egyéb tájékoztató anyagban olyan értelmű kijelentéssel élni vagy arra utalni, hogy a termék mikrobaölő hatású.

  Értékelés és ellenőrzés: a kérelmezőnek be kell nyújtania az illetékes testülethez az egyes csomagolástípusokon szereplő szövegek mintáját és a csomagolás tervét, és/vagy a különböző csomagolástípusok egy-egy példányát. |
| --- | --- |

ii.

Tilos a csomagoláson vagy bármely egyéb tájékoztató anyagban olyan értelmű kijelentéssel élni vagy arra utalni, hogy a termék mikrobaölő hatású.

Értékelés és ellenőrzés: a kérelmezőnek be kell nyújtania az illetékes testülethez az egyes csomagolástípusokon szereplő szövegek mintáját és a csomagolás tervét, és/vagy a különböző csomagolástípusok egy-egy példányát.

| iii. | A 67/548/EGK irányelv, az 1999/45/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (11), valamint az 1272/2008 rendelet szerint H410/R50-53 vagy H411/R51-53 veszélyességi kategóriába besorolt, akár közvetlen összetevőként, akár az összetevőket alkotó bármely keverék részeként a termék tartósítására használt biocidok engedélyezettek azzal a feltétellel, hogy biocid bioakkumulációs potenciáljukat < 3,0 log Pow (az oktanol/víz megoszlási együttható logaritmusa) jellemzi, vagy kísérleti úton meghatározott biokoncentrációs tényezőjük (BCF) ≤ 100.

  Értékelés és ellenőrzés: a kérelmezőnek be kell nyújtania a biocidokra vonatkozó anyagbiztonsági adatlapok egy-egy példányát, valamint a késztermékben lévő koncentrációjukra vonatkozó dokumentációt. |
| --- | --- |

iii.

A 67/548/EGK irányelv, az 1999/45/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (11), valamint az 1272/2008 rendelet szerint H410/R50-53 vagy H411/R51-53 veszélyességi kategóriába besorolt, akár közvetlen összetevőként, akár az összetevőket alkotó bármely keverék részeként a termék tartósítására használt biocidok engedélyezettek azzal a feltétellel, hogy biocid bioakkumulációs potenciáljukat < 3,0 log Pow (az oktanol/víz megoszlási együttható logaritmusa) jellemzi, vagy kísérleti úton meghatározott biokoncentrációs tényezőjük (BCF) ≤ 100.

Értékelés és ellenőrzés: a kérelmezőnek be kell nyújtania a biocidokra vonatkozó anyagbiztonsági adatlapok egy-egy példányát, valamint a késztermékben lévő koncentrációjukra vonatkozó dokumentációt.

4. kritérium —   Illatanyagok

| a) | A termék nem tartalmazhat (a 3a. kritériumban meghatározott) nitropézsmát vagy policiklusos pézsmát tartalmazó illatanyagokat. |
| --- | --- |

a)

A termék nem tartalmazhat (a 3a. kritériumban meghatározott) nitropézsmát vagy policiklusos pézsmát tartalmazó illatanyagokat.

| b) | A termékhez illatanyagként hozzáadott valamennyi anyagot a Nemzetközi Illatanyag-ipari Szövetség (IFRA) gyakorlati kódexével összhangban kell gyártani, illetve kezelni. A kódex az IFRA honlapján érhető el: http://www.ifraorg.org |
| --- | --- |

b)

A termékhez illatanyagként hozzáadott valamennyi anyagot a Nemzetközi Illatanyag-ipari Szövetség (IFRA) gyakorlati kódexével összhangban kell gyártani, illetve kezelni. A kódex az IFRA honlapján érhető el: http://www.ifraorg.org

| c) | Anyagonként nem haladhatja meg a 0,010 %-os (100 ppm) töménységet azon illatanyagok mennyisége, amelyek a mosó- és tisztítószerekről szóló 648/2004/EK rendelet VII. mellékletében meghatározott tájékoztatási követelmény hatálya alá tartoznak és amelyek felhasználását nem zárja ki eleve a 3.c) kritérium, illetve amelyek nem tartalmaznak egyéb, a H317/R43 (Allergiás bőrreakciót válthat ki) és/vagy a H334/R42 (Belélegezve allergiás és asztmás tüneteket, és nehéz légzést okozhat) figyelmeztető mondatokkal jellemezhető illatanyagokat. |
| --- | --- |

c)

Anyagonként nem haladhatja meg a 0,010 %-os (100 ppm) töménységet azon illatanyagok mennyisége, amelyek a mosó- és tisztítószerekről szóló 648/2004/EK rendelet VII. mellékletében meghatározott tájékoztatási követelmény hatálya alá tartoznak és amelyek felhasználását nem zárja ki eleve a 3.c) kritérium, illetve amelyek nem tartalmaznak egyéb, a H317/R43 (Allergiás bőrreakciót válthat ki) és/vagy a H334/R42 (Belélegezve allergiás és asztmás tüneteket, és nehéz légzést okozhat) figyelmeztető mondatokkal jellemezhető illatanyagokat.

| d) | Az ipari felhasználásra szánt kézi mosogatószerekben nem használhatók illatanyagok. |
| --- | --- |

d)

Az ipari felhasználásra szánt kézi mosogatószerekben nem használhatók illatanyagok.

Értékelés és ellenőrzés: nyilatkozni kell arról, hogy a termék megfelel az a), b) és c) kritérium összes kitételének. A c) kritérium vonatkozásában a kérelmező szabályszerűen aláírt megfelelőségi nyilatkozatot köteles benyújtani, amelyben feltünteti a termékben felhasznált illatanyagok mennyiségét. A kérelmezőnek ezenkívül mellékelnie kell az illatszergyártó nyilatkozatát az illatszerekben lévő mindazon anyagok tartalmáról, amelyek szerepelnek a 76/768/EGK tanácsi irányelv (12) III. mellékletének első részében, feltüntetve azon (egyéb) anyagok mennyiségét is, amelyekre az R43/H317 és/vagy az R42/H334 figyelmeztető mondat érvényes.

5. kritérium —   Maró hatás

Nem használható olyan termék, amely az 1999/45/EK irányelv besorolásának megfelelően a maró hatást jelző „C” veszélyszimbólummal, és a kockázat jellegét jelző R34 vagy R35 figyelmeztető mondattal van ellátva, illetve amely az 1272/2008/EK rendelet szerint bőrmaró (1. kategória) hatású keveréknek minősül.

Értékelés és ellenőrzés: a kérelmezőnek az illetékes testülethez be kell nyújtania a termékhez használt mindazon anyagok koncentrációjára vonatkozó pontos adatokat, amelyek az összetétel részeként, vagy az összetételt alkotó bármely keverék részeként az 1999/45/EK irányelv szerinti „C” (maró hatás) veszélyszimbólummal, illetve R34 vagy R35 figyelmeztető mondattal jellemezhetők, illetve amelyek az 1272/2008/EK rendelet szerint bőrmaró (1. kategória) hatásúaknak minősülnek, valamint ezen anyagok anyagbiztonsági adatlapjainak egy-egy példányát.

6. kritérium —   Csomagolási követelmények

| a) | A fő tárolóedényhez felhasznált műanyagokat a csomagolásról és a csomagolási hulladékról szóló, 1994. december 20-i 94/62/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (13), illetve a DIN 7728 1. részével összefüggésben a DIN 6120 1. és 2. részének megfelelően kell megjelölni. |
| --- | --- |

a)

A fő tárolóedényhez felhasznált műanyagokat a csomagolásról és a csomagolási hulladékról szóló, 1994. december 20-i 94/62/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (13), illetve a DIN 7728 1. részével összefüggésben a DIN 6120 1. és 2. részének megfelelően kell megjelölni.

| b) | Abban az esetben, ha az elsődleges csomagolás újrahasznosított anyagból készül, azt a csomagoláson az ISO 14021 „Környezeti címkék és nyilatkozatok – Önállóan megfogalmazott környezeti kijelentés – II. típusú környezeti címkézés” szabványnak megfelelően kell feltüntetni. |
| --- | --- |

b)

Abban az esetben, ha az elsődleges csomagolás újrahasznosított anyagból készül, azt a csomagoláson az ISO 14021 „Környezeti címkék és nyilatkozatok – Önállóan megfogalmazott környezeti kijelentés – II. típusú környezeti címkézés” szabványnak megfelelően kell feltüntetni.

| c) | Műanyag csomagolóként csak akkor használhatók ftalátok, ha azokról a kérelem benyújtásának időpontjában már készült kockázatelemzés, és annak alapján esetükben nem alkalmazandó a 3.c) kritérium veszélyességi besorolása. |
| --- | --- |

c)

Műanyag csomagolóként csak akkor használhatók ftalátok, ha azokról a kérelem benyújtásának időpontjában már készült kockázatelemzés, és annak alapján esetükben nem alkalmazandó a 3.c) kritérium veszélyességi besorolása.

| d) | Az elsődleges csomagolás tömeg/hasznosság aránya (THA) nem haladhatja meg a következő értékeket:






  Terméktípus | THA |
| --- | --- | --- |
| Használat előtt vízzel hígított kézi mosogatószerek | 1,20 gramm csomagolóanyag az oldat (mosogatószeres víz) litereként |

d)

Az elsődleges csomagolás tömeg/hasznosság aránya (THA) nem haladhatja meg a következő értékeket:

Terméktípus

THA

Használat előtt vízzel hígított kézi mosogatószerek

1,20 gramm csomagolóanyag az oldat (mosogatószeres víz) litereként

A THA értékét kizárólag az elsődleges csomagolásra vonatkozóan kell kiszámítani (amelybe beletartoznak a kupakok, dugók, kézi pumpák és permetszórók), mégpedig az alábbi képlet segítségével:

Formula,

ahol

| Ti | = | (i) elsődleges csomagolás tömege (g), címkével együtt számítva, ha van. |
| --- | --- | --- |
| Hi | = | a nem újrahasznosított (primer) anyagok tömege (g) az (i) elsődleges csomagolásban. Ha az elsődleges csomagolásban az újrahasznosított anyagok aránya 0 %, akkor Hi Ti. |
| Di | = | az (i) elsődleges csomagolásban lévő funkcionális adagok száma (azaz a termék 1 liter mosogatószeres víz elkészítéséhez ajánlott adagjának többszöröse). |
| ri | = | újrahasznosítási szám, vagyis az a szám, ahányszor (i) elsődleges csomagolást ugyanarra a célra felhasználták visszaváltási vagy utántöltési rendszer alkalmazásával. Alaphelyzetben ri = 1, ha nincs azonos célú újrahasználat. Ennél csak akkor lehet magasabb értékkel számolni, ha a kérelmező dokumentumokkal tudja igazolni, hogy a csomagolóelemet azonos célra újra felhasználja. |

Ti

=

(i) elsődleges csomagolás tömege (g), címkével együtt számítva, ha van.

Hi

=

a nem újrahasznosított (primer) anyagok tömege (g) az (i) elsődleges csomagolásban. Ha az elsődleges csomagolásban az újrahasznosított anyagok aránya 0 %, akkor Hi Ti.

Di

=

az (i) elsődleges csomagolásban lévő funkcionális adagok száma (azaz a termék 1 liter mosogatószeres víz elkészítéséhez ajánlott adagjának többszöröse).

ri

=

újrahasznosítási szám, vagyis az a szám, ahányszor (i) elsődleges csomagolást ugyanarra a célra felhasználták visszaváltási vagy utántöltési rendszer alkalmazásával. Alaphelyzetben ri = 1, ha nincs azonos célú újrahasználat. Ennél csak akkor lehet magasabb értékkel számolni, ha a kérelmező dokumentumokkal tudja igazolni, hogy a csomagolóelemet azonos célra újra felhasználja.

Értékelés és ellenőrzés: a kérelmezőnek be kell nyújtania az illetékes testülethez a termék THA-értékének kiszámítását, valamint egy nyilatkozatot arra vonatkozóan, hogy a termék megfelel a fenti kritérium minden kitételének. A kérelmezőnek szabályszerűen kitöltött és aláírt megfelelőségi nyilatkozatot kell benyújtania a c) kritérium teljesítéséről.

7. kritérium —   Használatra való alkalmasság

A terméknek alkalmasnak kell lennie a fogyasztók igényei szerinti használatra.

A termék tisztítóképessége és tisztítókapacitása legyen legalább olyan jó, mint az alábbiakban meghatározott általános referencia-mosogatószeré.

Értékelés és ellenőrzés: a termék tisztítóképességét és -kapacitását a „Kézi mosogatószerek teljesítményvizsgálatának keretrendszere” című, alábbi dokumentumban ismertetett konkrét paramétereken alapuló, megfelelő és igazolható laboratóriumi teljesítményvizsgálat segítségével kell vizsgálni és jelenteni.

http://ec.europa.eu/environment/ecolabel/ecolabelled_products/categories/hand_dishwashing_detergents_en.htm

Általános referencia-mosogatószerként az IKW „kézi mosogatószerek tisztítóteljesítményének minőségértékelésére vonatkozó ajánlás” című teljesítményvizsgálatában (SÖFW Journal, 128. szám, 5. évfolyam, 11–15. old., 2002) megadott mosogatószer használandó, azzal a különbséggel, hogy a teljesítményvizsgálathoz használt adag a víz 5 litereként 2,5 milliliter referencia-mosogatószernek felel meg.

Az IKW „kézi mosogatószerek tisztítóteljesítményének minőségértékelésére vonatkozó ajánlás” című teljesítményvizsgálata (SÖFW Journal, 128. szám, 5. évfolyam, 11–15. old., 2002) az alábbi internetes oldalról letölthető, és az említett módosítással alkalmazható: http://www.ikw.org/pdf/broschueren/EQ_Handgeschirr_e.pdf

8. kritérium —   Használati útmutató

A terméknek a csomagoláson a következő utasítást kell tartalmaznia:

| a) | „Ne folyó vízzel, hanem az edények áztatásával mosogasson, a mosogatószert pedig a javasolt adagolásban használja” (vagy ezzel megegyező tartalmú szöveg). |
| --- | --- |

a)

„Ne folyó vízzel, hanem az edények áztatásával mosogasson, a mosogatószert pedig a javasolt adagolásban használja” (vagy ezzel megegyező tartalmú szöveg).

| b) | Az ajánlott adagolással kapcsolatos információt megfelelő méretben, a háttérből kiugró színnel kell feltüntetni a csomagoláson. A feltüntetendő adag a termék milliliterben (vagy teáskanálnyi mennyiségben) számított azon mennyisége, amely „szennyezett” és „enyhén szennyezett” edények elmosogatásához szükséges 5 liter mosogatószeres víz elkészítéséhez ajánlott. |
| --- | --- |

b)

Az ajánlott adagolással kapcsolatos információt megfelelő méretben, a háttérből kiugró színnel kell feltüntetni a csomagoláson. A feltüntetendő adag a termék milliliterben (vagy teáskanálnyi mennyiségben) számított azon mennyisége, amely „szennyezett” és „enyhén szennyezett” edények elmosogatásához szükséges 5 liter mosogatószeres víz elkészítéséhez ajánlott.

| c) | Az egy flakonnyi termékkel elvégezhető mosogatások hozzávetőleges számának feltüntetése ajánlott, de nem kötelező. |
| --- | --- |

c)

Az egy flakonnyi termékkel elvégezhető mosogatások hozzávetőleges számának feltüntetése ajánlott, de nem kötelező.

Kiszámításához a termék összmennyiségét el kell osztani azzal az adagnyi mennyiséggel, amely szennyezett edények elmosogatásához szükséges 5 liternyi mosogatószeres víz elkészítéséhez szükséges.

Értékelés és ellenőrzés: a kérelmezőnek csomagolásmintát kell benyújtania az illetékes testülethez, amely a címkét is tartalmazza, nyilatkoznia kell továbbá arról, hogy a termék e kritériumnak valamennyi részletében megfelel.

9. kritérium —   Az uniós ökocímkén feltüntetett információk

A választható szövegmezős ökocímkének a következőket kell tartalmaznia:

| „— | nem gyakorol számottevő hatást a vízi ökoszisztémákra, |
| --- | --- |

„—

nem gyakorol számottevő hatást a vízi ökoszisztémákra,

| — | veszélyesanyag-felhasználása korlátozott, |
| --- | --- |

—

veszélyesanyag-felhasználása korlátozott,

| — | kevés csomagolási hulladékot képez, |
| --- | --- |

—

kevés csomagolási hulladékot képez,

| — | egyértelmű használati utasításokkal ellátva.” |
| --- | --- |

—

egyértelmű használati utasításokkal ellátva.”

A szövegmezős címke használatával kapcsolatban az alábbi weboldalon elérhető útmutató (Guidelines for the use of the EU Ecolabel logo) szolgál információkkal: http://ec.europa.eu/environment/ecolabel/promo/logos_en.htm

Értékelés és ellenőrzés: a kérelmezőnek a címke egy mintapéldányával és megfelelőségi nyilatkozat benyújtásával kell igazolnia ezen kritérium teljesítését.

---

(1)  HL L 104., 2004.4.8., 1. o.

(2)  HL L 142., 2008.5.31., 1. o.

(3)  HL L 353., 2008.12.31., 1. o.

(4)  HL 196., 1967.8.16., 1. o.

(5)  HL L 396., 2006.12.30., 1. o.

(6)  Az 1272/2008/EK rendeletben foglaltak szerint.

(7)  A 67/548/EGK irányelvben foglaltak szerint.

(8)  A százalékot az 1272/2008/EK rendelet szerint meghatározott M-tényezővel el kell osztani.

(9)  A stabilizálószereket és a készítmények más segédanyagait is beleértve.

(10)  A nyersanyag kevesebb mint 1,0 %-ában, amennyiben a késztermékben az összkoncentráció 0,10 % alatt marad.

(11)  HL L 200., 1999.7.30., 1. o.

(12)  HL L 262., 1976.9.27., 169. o.

(13)  HL L 365., 1994.12.31., 10. o.

I. függelék

Mosó- és tisztítószer-összetevők adatbázisa (DID-jegyzék)

A DID-jegyzék (A. rész) a mosogatószer-készítményekben leggyakrabban használt összetevők vízi szervezetekre gyakorolt mérgező hatásáról és biológiai lebonthatóságáról közöl információkat. Feltünteti a mosó- és tisztítószerekben található számos összetevő toxikusságára és biológiai lebonthatóságára vonatkozó adatokat. A jegyzék a teljesség igénye nélkül készült, de a B. részben segítséget nyújt azon anyagok paramétereinek kiszámításához (például a kritikus hígítási térfogat kiszámításához szükséges toxicitási tényező (TT) és lebonthatósági tényező (LT) megadásához), amelyek nem szerepelnek a jegyzékben. A DID-jegyzék általános adatokkal szolgál, a benne felsorolt anyagoknak az uniós ökocímkével megjelölt termékekben való használata pedig nem automatikusan engedélyezett. A DID-jegyzék (A. és B. rész) elérhető az Európai Bizottság uniós ökocímkével foglalkozó internetes oldalán: http://ec.europa.eu/environment/ecolabel/ecolabelled_products/categories/did_list_en.htm

Azon anyagok esetében, amelyekkel kapcsolatban nem áll rendelkezésre adat a vízi szervezetekre gyakorolt mérgező hatásról vagy a lebonthatóságról, hasonló anyagokra alapozott szerkezeti analógiák alapján lehet megállapítani a toxicitási tényezőt és a lebonthatósági tényezőt. Az alkalmazott szerkezeti analógiát az uniós ökocímke használatát engedélyező illetékes testületnek jóvá kell hagynia. Ennek hiányában az alábbi paraméterekre épülő, legkedvezőtlenebb forgatókönyvvel kell számolni:

A legkedvezőtlenebb esetet szemléltető megközelítés:

| | Akut toxicitás | Krónikus toxicitás | Lebomlás |
| --- | --- | --- | --- |
| Összetevő | LC50/EC50 | BT(akut) | TT(akut) | NOEC (1) | BT(krónikus)
   (1) | TT(krónikus) | LT | Aerob | Anaerob |
| „Név” | 1 mg/l | 10 000 | 0,0001 | | | 0,0001 | 1 | P | N |

Akut toxicitás

Krónikus toxicitás

Lebomlás

Összetevő

LC50/EC50

BT(akut)

TT(akut)

NOEC (1)

BT(krónikus)
   (1)

TT(krónikus)

LT

Aerob

Anaerob

„Név”

1 mg/l

10 000

0,0001

0,0001

1

P

N

A könnyű biológiai lebonthatóság bizonyítása

A könnyű biológiai lebonthatóság vizsgálatára az alábbi módszerek használhatók:

| (1) | 2010. december 1-jéig, valamint a 2010. december 1. és 2015. december 1. közötti átmeneti időszakban:
  A könnyű biológiai lebonthatóságra vonatkozó vizsgálatokat a 67/548/EGK irányelvben, különösen annak V.C4. mellékletében részletezett módszereknek, vagy az azokkal egyenértékű OECD 301 A-F vizsgálati módszereknek, vagy az egyenértékű ISO-vizsgálatoknak megfelelően kell elvégezni.
  A tíznapos ablak elve a felületaktív anyagok esetében nem alkalmazandó. A megfelelési szint a 440/2008/EGK irányelv C4-A és C4-B módszerében említett vizsgálatok (és az azokkal egyenértékű OECD 301 A és E vizsgálatok, valamint az egyenértékű ISO-vizsgálatok) esetében 70 %, a C4-C, D, E és F vizsgálatok (és az azokkal egyenértékű OECD 301 B, C, D és F vizsgálatok, valamint az egyenértékű ISO-vizsgálatok) esetében pedig 60 %. |
| --- | --- |

(1)

2010. december 1-jéig, valamint a 2010. december 1. és 2015. december 1. közötti átmeneti időszakban:

A könnyű biológiai lebonthatóságra vonatkozó vizsgálatokat a 67/548/EGK irányelvben, különösen annak V.C4. mellékletében részletezett módszereknek, vagy az azokkal egyenértékű OECD 301 A-F vizsgálati módszereknek, vagy az egyenértékű ISO-vizsgálatoknak megfelelően kell elvégezni.

A tíznapos ablak elve a felületaktív anyagok esetében nem alkalmazandó. A megfelelési szint a 440/2008/EGK irányelv C4-A és C4-B módszerében említett vizsgálatok (és az azokkal egyenértékű OECD 301 A és E vizsgálatok, valamint az egyenértékű ISO-vizsgálatok) esetében 70 %, a C4-C, D, E és F vizsgálatok (és az azokkal egyenértékű OECD 301 B, C, D és F vizsgálatok, valamint az egyenértékű ISO-vizsgálatok) esetében pedig 60 %.

| (2) | 2015. december 1-je után, valamint a 2010. december 1. és 2015. december 1. közötti átmeneti időszakban:
  Az 1272/2008/EK rendeletben meghatározott vizsgálati módszerek. |
| --- | --- |

(2)

2015. december 1-je után, valamint a 2010. december 1. és 2015. december 1. közötti átmeneti időszakban:

Az 1272/2008/EK rendeletben meghatározott vizsgálati módszerek.

Az anaerob biológiai lebonthatóság bizonyítása

Az anaerob biológiai lebonthatóság referenciavizsgálata az EN ISO 11734 szabvány, a 28. sz. ECETOC (1988. június), az OECD 311 vagy más, azokkal egyenértékű vizsgálati módszer, anaerob feltételek és 60 %-os végső lebonthatóság követelménye mellett. A megfelelő anaerob környezetet szimuláló vizsgálati módszerek is használhatók annak dokumentálására, hogy az anaerob feltételek mellett a végső lebonthatóság elérte a 60 %-ot.

Extrapoláció a DID-jegyzékben nem szereplő anyagok esetében

A DID-jegyzékben nem szereplő összetevők esetében az alábbi módszerek használhatók az anaerob biológiai lebonthatóság dokumentálására:

| 1) | Ésszerű extrapoláció: Az egy nyersanyagnál kapott vizsgálati eredmények felhasználásával extrapolálható a szerkezetileg rokon felületaktív anyagok végső anaerob lebonthatósága. Amennyiben a DID-jegyzéknek megfelelően egy felületaktív anyagnak (vagy homológok egy csoportjának) az anaerob úton történő biológiai lebonthatósága megerősítést nyert, feltételezhető, hogy egy hasonló típusú felületaktív anyag biológiailag szintén lebontható anaerob úton (például ha a C12-15 A 1-3 EO szulfát [DID-jegyzékszáma: 8] anaerob úton biológiailag lebontható, akkor a C12-15 A 6 EO szulfát anaerob úton történő hasonló biológiai lebonthatósága feltételezhető). Ha egy felületaktív anyag anaerob biológiai lebonthatóságát megfelelő vizsgálati módszer alapján megerősítették, akkor feltételezhető, hogy egy hasonló típusú felületaktív anyag szintén anaerob módon biológiailag lebontható (például az alkil-észter ammóniumsók csoportjába tartozó felületaktív anyagok anaerob biológiai lebonthatóságát megerősítő szakirodalmi adatok felhasználhatók az alkil-lánc(ok)ban észter-kötéseket tartalmazó más kvaterner ammóniumsók hasonló anaerob biológiai lebonthatóságának dokumentálásaként). |
| --- | --- |

1)

Ésszerű extrapoláció: Az egy nyersanyagnál kapott vizsgálati eredmények felhasználásával extrapolálható a szerkezetileg rokon felületaktív anyagok végső anaerob lebonthatósága. Amennyiben a DID-jegyzéknek megfelelően egy felületaktív anyagnak (vagy homológok egy csoportjának) az anaerob úton történő biológiai lebonthatósága megerősítést nyert, feltételezhető, hogy egy hasonló típusú felületaktív anyag biológiailag szintén lebontható anaerob úton (például ha a C12-15 A 1-3 EO szulfát [DID-jegyzékszáma: 8] anaerob úton biológiailag lebontható, akkor a C12-15 A 6 EO szulfát anaerob úton történő hasonló biológiai lebonthatósága feltételezhető). Ha egy felületaktív anyag anaerob biológiai lebonthatóságát megfelelő vizsgálati módszer alapján megerősítették, akkor feltételezhető, hogy egy hasonló típusú felületaktív anyag szintén anaerob módon biológiailag lebontható (például az alkil-észter ammóniumsók csoportjába tartozó felületaktív anyagok anaerob biológiai lebonthatóságát megerősítő szakirodalmi adatok felhasználhatók az alkil-lánc(ok)ban észter-kötéseket tartalmazó más kvaterner ammóniumsók hasonló anaerob biológiai lebonthatóságának dokumentálásaként).

| 2) | Ellenőrző vizsgálatok az anaerob biológiai lebonthatóság meghatározására: Amennyiben új vizsgálatra van szükség, az EN ISO 11734, a 28. sz. ECETOC (1988. június), az OECD 311 vagy az ezekkel egyenértékű vizsgálati módszert kell alkalmazni. |
| --- | --- |

2)

Ellenőrző vizsgálatok az anaerob biológiai lebonthatóság meghatározására: Amennyiben új vizsgálatra van szükség, az EN ISO 11734, a 28. sz. ECETOC (1988. június), az OECD 311 vagy az ezekkel egyenértékű vizsgálati módszert kell alkalmazni.

| 3) | Kisadagos biológiai lebonthatósági vizsgálat: Ha új vizsgálatra van szükség, és amennyiben a szűrővizsgálat során kísérleti problémák jelentkeztek (például gátló hatás a vizsgált anyag toxicitása miatt), akkor a vizsgálatot meg kell ismételni a felületaktív anyag kis adagját használva, és a lebomlást

  -mérésekkel vagy vegyi elemzéssel kell megfigyelni. A kisadagos vizsgálatok az OECD 308 (2000. augusztus) vagy más, ezzel egyenértékű módszer szerint végezhetők. |
| --- | --- |

3)

Formula

---

(1)  Ha a krónikus toxicitásra vonatkozóan nem áll rendelkezésre megfelelő adat, ezek az oszlopok üresek. Ebben az esetben a TT(krónikus) definíció szerint egyenlő a TT(akut) értékkel.

---

| 29.6.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 169/52 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 169/52

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2011. június 28.)

az általános tisztítószerek és a szaniterhelyiségek tisztításához használt tisztítószerek uniós ökocímkéjének odaítélésére vonatkozó ökológiai kritériumok megállapításáról

(az értesítés a C(2011) 4442. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2011/383/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az uniós ökocímkéről szóló, 2009. november 25-i 66/2010/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 8. cikke (2) bekezdésére,

az Európai Unió ökocímkézésért felelős bizottságával folytatott konzultációt követően,

mivel:

| (1) | A 66/2010/EK rendelet értelmében uniós ökocímkére érdemesek azok a termékek, amelyek teljes életciklusukat tekintve csak kismértékben károsítják a környezetet. |
| --- | --- |

(1)

A 66/2010/EK rendelet értelmében uniós ökocímkére érdemesek azok a termékek, amelyek teljes életciklusukat tekintve csak kismértékben károsítják a környezetet.

| (2) | A 66/2010/EK rendelet értelmében az uniós ökocímke odaítélésének konkrét kritériumait termékcsoportonként kell megállapítani. |
| --- | --- |

(2)

A 66/2010/EK rendelet értelmében az uniós ökocímke odaítélésének konkrét kritériumait termékcsoportonként kell megállapítani.

| (3) | A 2005/344/EK bizottsági határozat (2) az általános tisztítószerek és a szaniterhelyiségek tisztításához használt tisztítószerek vonatkozásában megállapítja a 2011. június 30-ig hatályos ökológiai kritériumokat, valamint a kapcsolódó értékelési és ellenőrzési követelményeket. |
| --- | --- |

(3)

A 2005/344/EK bizottsági határozat (2) az általános tisztítószerek és a szaniterhelyiségek tisztításához használt tisztítószerek vonatkozásában megállapítja a 2011. június 30-ig hatályos ökológiai kritériumokat, valamint a kapcsolódó értékelési és ellenőrzési követelményeket.

| (4) | A műszaki haladás fényében a szóban forgó kritériumok további felülvizsgálatára került sor. Az új kritériumoknak és a kapcsolódó értékelési és ellenőrzési követelményeknek e határozat elfogadásának időpontjától számítva négy évig célszerű érvényben maradniuk. |
| --- | --- |

(4)

A műszaki haladás fényében a szóban forgó kritériumok további felülvizsgálatára került sor. Az új kritériumoknak és a kapcsolódó értékelési és ellenőrzési követelményeknek e határozat elfogadásának időpontjától számítva négy évig célszerű érvényben maradniuk.

| (5) | Az egyértelműség érdekében indokolt a 2005/344/EK határozat helyett újat elfogadni. |
| --- | --- |

(5)

Az egyértelműség érdekében indokolt a 2005/344/EK határozat helyett újat elfogadni.

| (6) | Annak érdekében, hogy elegendő idő álljon rendelkezésre a módosított kritériumokhoz és követelményekhez igazodó termékváltoztatások végrehajtására, átmeneti időszakot szükséges biztosítani azon gyártók számára, akiknek termékei korábban a 2005/344/EK határozatban előírt kritériumok alapján megkapták az általános tisztítószerek és a szaniterhelyiségek tisztításához használt tisztítószerekre vonatkozó ökocímkét. Lehetővé kell tenni, hogy a gyártók a 2005/344/EK határozat hatályának lejártáig akár az említett határozatban, akár az e határozatban előírt követelmények alapján benyújthassák kérelmeiket. |
| --- | --- |

(6)

Annak érdekében, hogy elegendő idő álljon rendelkezésre a módosított kritériumokhoz és követelményekhez igazodó termékváltoztatások végrehajtására, átmeneti időszakot szükséges biztosítani azon gyártók számára, akiknek termékei korábban a 2005/344/EK határozatban előírt kritériumok alapján megkapták az általános tisztítószerek és a szaniterhelyiségek tisztításához használt tisztítószerekre vonatkozó ökocímkét. Lehetővé kell tenni, hogy a gyártók a 2005/344/EK határozat hatályának lejártáig akár az említett határozatban, akár az e határozatban előírt követelmények alapján benyújthassák kérelmeiket.

| (7) | Az ebben a határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a 66/2010/EK rendelet 16. cikke alapján létrehozott bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(7)

Az ebben a határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a 66/2010/EK rendelet 16. cikke alapján létrehozott bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az „általános tisztítószerek és a szaniterhelyiségek tisztításához használt tisztítószerek” termékcsoportba az általános tisztítószerek, az ablaktisztító szerek és a szaniterhelyiségek tisztítására szolgáló tisztítószerek tartoznak.

| a) | Általános tisztítószereknek tekintendők a padló, a falak, a mennyezet, az ablakok és egyéb rögzített felületek rendszeres tisztítására használt tisztítószerek, amelyeket vagy hígítás nélkül, vagy vízzel hígítva alkalmaznak. Általános tisztítószerek az épületek, ezen belül többek között a háztartási, kereskedelmi és ipari célú helyiségek beltéri tisztítására szánt termékek. |
| --- | --- |

a)

Általános tisztítószereknek tekintendők a padló, a falak, a mennyezet, az ablakok és egyéb rögzített felületek rendszeres tisztítására használt tisztítószerek, amelyeket vagy hígítás nélkül, vagy vízzel hígítva alkalmaznak. Általános tisztítószerek az épületek, ezen belül többek között a háztartási, kereskedelmi és ipari célú helyiségek beltéri tisztítására szánt termékek.

| b) | Ablaktisztító szerek a kifejezetten ablakok rendszeres tisztítására használt, hígítás nélkül alkalmazott speciális tisztítószerek. |
| --- | --- |

b)

Ablaktisztító szerek a kifejezetten ablakok rendszeres tisztítására használt, hígítás nélkül alkalmazott speciális tisztítószerek.

| c) | A szaniterhelyiségek tisztításához használt tisztítószerek a szaniterhelyiségek (például mosókonyha, fürdőszoba, zuhanyozó, WC és konyha) szennyeződéseinek és/vagy lerakódásainak rendszeres eltávolítására – ideértve a súrolást is – használt termékek. Ebbe az alcsoportba tehát a fürdőszobai és konyhai tisztítószerek tartoznak bele. |
| --- | --- |

c)

A szaniterhelyiségek tisztításához használt tisztítószerek a szaniterhelyiségek (például mosókonyha, fürdőszoba, zuhanyozó, WC és konyha) szennyeződéseinek és/vagy lerakódásainak rendszeres eltávolítására – ideértve a súrolást is – használt termékek. Ebbe az alcsoportba tehát a fürdőszobai és konyhai tisztítószerek tartoznak bele.

A termékcsoport a háztartási és az ipari felhasználású termékeket egyaránt magában foglalja. A termékcsoportba tartozó termékek vegyi anyagokból álló keverékek, a gyártó által külön hozzáadott mikroorganizmusokat nem tartalmazhatnak.

2. cikk

E határozat alkalmazásában:

1.   „anyag”: természetes állapotban előforduló vagy gyártási folyamatból származó kémiai elemek és vegyületeik összessége, amely a termékek stabilitásának megőrzéséhez szükséges adalékanyagot és az alkalmazott folyamatból származó szennyező anyagot is tartalmazhat, de amelynek nem képezi részét olyan oldószer, amely az anyag stabilitásának befolyásolása vagy összetételének megváltoztatása nélkül elkülöníthető.

2.   „termék (vagy keverék)”: reakcióba nem lépő két vagy több anyag oldata vagy keveréke.

3. cikk

Egy adott általános tisztítószer, ablaktisztító szer vagy szanitertisztító szer abban az esetben látható el a 66/2010/EK rendelet szerinti uniós ökocímkével, ha az e határozat 1. cikkében meghatározott „általános tisztítószerek és a szaniterhelyiségek tisztításához használt tisztítószerek” termékcsoportba tartozik, és megfelel az e határozat mellékletében megállapított ökológiai kritériumoknak és a kapcsolódó értékelési és ellenőrzési követelményeknek.

4. cikk

Az „általános tisztítószerek és a szaniterhelyiségek tisztításához használt tisztítószerek” termékcsoport ökológiai kritériumai, valamint a kapcsolódó értékelési és ellenőrzési követelmények e határozat elfogadásának időpontjától számítva négy évig érvényesek.

5. cikk

Az „általános tisztítószerek és a szaniterhelyiségek tisztításához használt tisztítószerek” termékcsoporthoz adminisztratív célból rendelt kódszám: „020”.

6. cikk

A 2005/344/EK határozat hatályát veszti.

7. cikk

(1)   A 6. cikkben foglaltaktól eltérve az „általános tisztítószerek és a szaniterhelyiségek tisztításához használt tisztítószerek” termékcsoportba tartozó termékekre vonatkozóan az e határozat elfogadásának időpontja előtt benyújtott ökocímke-kérelmeket a 2005/344/EK határozatban megállapított feltételek szerint kell elbírálni.

(2)   Az „általános tisztítószerek és a szaniterhelyiségek tisztításához használt tisztítószerek” termékcsoportba tartozó termékekre vonatkozóan az e határozat elfogadását követően, de még 2011. június 30. előtt benyújtott ökocímke-kérelmek elbírálásához a 2005/344/EK határozat és e határozat kritériumai egyaránt alapul vehetők.

Ezeket a kérelmeket az azok alapjául szolgáló kritériumok szerint kell elbírálni.

(3)   A 2005/344/EK határozatban megállapított kritériumok szerint elbírált kérelem alapján odaítélt ökocímke ezen határozat elfogadásának dátumától számítva 12 hónapig használható.

8. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2011. június 28-án.

a Bizottság részéről

Janez POTOČNIK

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 27., 2010.1.30., 1. o.

1

(2)  HL L 115., 2005.5.4., 42. o.

2

---

MELLÉKLET

KERETSZABÁLYOK

A kritériumok megállapításának célja

E kritériumok célja mindenekelőtt az, hogy támogatást nyerjenek a veszélyesanyag-felhasználás korlátozása, a felhasznált tisztítószer-mennyiség csökkentése, valamint a csomagolásból keletkező hulladék mennyiségének csökkentése révén a környezetre csak mérsékelt hatást gyakorló termékek. A kritériumok ezenkívül a veszélyes anyagok használatával összefüggő környezeti és egészségi kockázatok csökkentését és megelőzését, valamint a csomagolásból keletkező hulladék mennyiségének minimalizálását szolgálják, a termék hatékony felhasználását segítő információkkal látják el a fogyasztókat, és a lehető legnagyobb mértékben mérséklik a környezetre gyakorolt hatást.

KRITÉRIUMOK

| 1. | Vízi szervezetekre gyakorolt mérgező hatás |
| --- | --- |

1.

Vízi szervezetekre gyakorolt mérgező hatás

| 2. | A felületaktív anyagok biológiai lebonthatósága |
| --- | --- |

2.

A felületaktív anyagok biológiai lebonthatósága

| 3. | Tilalom vagy korlátozás hatálya alá eső anyagok és keverékek |
| --- | --- |

3.

Tilalom vagy korlátozás hatálya alá eső anyagok és keverékek

| 4. | Illatanyagok |
| --- | --- |

4.

Illatanyagok

| 5. | Illékony szerves vegyületek |
| --- | --- |

5.

Illékony szerves vegyületek

| 6. | Foszfor |
| --- | --- |

6.

Foszfor

| 7. | Csomagolási követelmények |
| --- | --- |

7.

Csomagolási követelmények

| 8. | Használatra való alkalmasság |
| --- | --- |

8.

Használatra való alkalmasság

| 9. | Használati útmutató |
| --- | --- |

9.

Használati útmutató

| 10. | Az uniós ökocímkén feltüntetett információk |
| --- | --- |

10.

Az uniós ökocímkén feltüntetett információk

| 11. | Szakképzés |
| --- | --- |

11.

Szakképzés

Értékelési és ellenőrzési követelmények

a)   Követelmények

A konkrét értékelési és ellenőrzési követelmények kritériumonként vannak megadva.

Amennyiben a kérelmezőnek a kritériumoknak való megfelelést tanúsító nyilatkozatokat, dokumentációt, elemzéseket, vizsgálati jegyzőkönyveket vagy egyéb bizonyítékokat kell benyújtania, akkor ezt úgy kell érteni, hogy azok származhatnak a kérelmezőtől és/vagy beszállítójától (beszállítóitól) és/vagy adott esetben az ő beszállítójától (beszállítóitól) és így tovább.

A vizsgálatokat lehetőség szerint olyan laboratóriumoknak kell elvégezniük, amelyek megfelelnek az EN ISO 17025 szabványnak vagy azzal egyenértékű általános követelményeknek.

Adott esetben az egyes kritériumoknál megadott vizsgálati módszerektől eltérő vizsgálati módszerek is alkalmazhatók, ha a kérelmet elbíráló, illetékes testület elfogadja azok egyenértékűségét.

Az I. függelék a mosó- és tisztítószer-összetevők adatbázisára (DID-jegyzék) való hivatkozásokat tartalmaz, amely a mosószer-készítményekben leggyakrabban használt összetevőket ismerteti. Ez a jegyzék szolgál alapul a kritikus hígítási térfogat értékének kiszámításához és az összetevők biológiai lebonthatóságának értékeléséhez. A DID-jegyzékben nem szereplő anyagok tekintetében útmutatást adunk a szükséges értékek kiszámításához vagy extrapolálásához. A DID-jegyzék naprakész változata a Bizottság uniós ökocímkével foglalkozó weboldalán, illetve az egyes illetékes testületek honlapjain érhető el.

Adott esetben az illetékes testületek igazoló dokumentumokat kérhetnek, és független ellenőrzéseket is végezhetnek.

b)   Méréshatárok

Az uniós ökocímkére vonatkozó kritériumoknak a termék minden olyan összetevőjére, így az összes adalékanyagra (például tartósító- és stabilizálószerekre) is teljesülnie kell, amelynek koncentrációja meghaladja a késztermék 0,010 tömegszázalékát, kivéve az 1. kritériumot, amelynek tömegtől függetlenül minden szándékosan hozzáadott anyagra teljesülnie kell. A késztermékben 0,010 tömegszázalékot meghaladó koncentrációban jelen levő, az összetevők előállításából származó szennyeződésekkel szemben szintén követelmény a kritériumoknak való megfelelés.

c)   Referenciaadag

Az uniós ökológiai kritériumoknak való megfelelést igazoló számítások elvégzésekor és a tisztítóképesség vizsgálatakor referenciaadagnak a vízben hígítandó általános tisztítószer grammban kifejezett azon mennyisége számít, amelyet a gyártó átlagosan szennyezett felületek tisztításához szükséges 1 liternyi tisztítószeres víz elkészítéséhez ajánlott.

AZ UNIÓS ÖKOCÍMKE HASZNÁLATÁNAK KRITÉRIUMAI

1. kritérium –   Vízi szervezetekre gyakorolt mérgező hatás

A kritikus hígítási térfogatot (KHTkrónikus) valamennyi (i) anyagra a következő egyenlet segítségével kell kiszámítani:

Formula

ahol a „tömeg(i)” vízben hígítandó általános tisztítószer esetében: a gyártói adagolási útmutató szerint egy adott anyag 1 liter tisztítószeres víz elkészítéséhez szükséges mennyiségének tömege (grammban), hígítás nélkül alkalmazandó általános tisztítószerek, ablaktisztító szerek és a szaniterhelyiségek tisztításához használt tisztítószerek esetében: egy adott anyag tömege a termék 100 grammjában. „LT(i)” az adott anyagra vonatkozó lebonthatósági tényező, és „TTkrónikus(i)” az adott anyag toxicitási tényezője (milligramm/literben kifejezve).

Az LT és a TTkrónikus paraméter értéke a mosó- és tisztítószer-összetevők adatbázisának (DID-jegyzék) A. részében megadott érték (I. függelék). Amennyiben az adott anyag a DID-jegyzék A. részében nem szerepel, a kérelmezőnek a DID-jegyzék B. részében (I. függelék) leírt módszer alapján kell becslést adnia. Az egyes anyagok KHTkrónikus értékeinek összege adja a termék KHTkrónikus összértékét.

A vízben hígítandó általános tisztítószerek esetében a KHTkrónikus értékének kiszámításához a gyártó által átlagosan szennyezett felületek tisztításához szükséges 1 liter tisztítószeres víz elkészítéséhez ajánlott termékmennyiség grammban kifejezett adagját kell alapul venni. Az 1 liter tisztítószeres vízhez javasolt adag KHTkrónikus értéke nem haladhatja meg a 18 000 litert.

A hígítás nélkül használandó általános tisztítószerek esetében a termék 100 grammjának KHTkrónikus értéke nem haladhatja meg az 52 000 litert.

Ablaktisztító szerek esetében a termék 100 grammjának KHTkrónikus értéke nem haladhatja meg a 4 800 litert.

A szaniterhelyiségek tisztításához használt tisztítószerek esetében a termék 100 grammjának KHTkrónikus értéke nem haladhatja meg a 80 000 litert.

Értékelés és ellenőrzés: Az illetékes testületet tájékoztatni kell a termék pontos összetételéről az e kritériumnak való megfelelést igazoló KHTkrónikus számítások részleteivel egyetemben.

2. kritérium –   A felületaktív anyagok biológiai lebonthatósága

a)   Könnyű biológiai lebonthatóság (aerob)

A termékben használt valamennyi felületaktív anyag legyen biológiailag könnyen lebontható.

Értékelés és ellenőrzés: Az illetékes testület számára meg kell adni a termék pontos összetételét, valamint minden egyes anyag funkciójának leírását. A DID-jegyzék A. része (I. függelék) jelzi, hogy egy adott felületaktív anyag aerob módon biológiailag lebontható-e vagy sem (azon felületaktív anyagok, amelyeknél az aerob biológiai lebonthatóságot jelző oszlopban „R” jelzés van feltüntetve, biológiailag könnyen lebonthatók). A DID-jegyzék A. részében nem szereplő felületaktív anyagok esetében az aerob biológiai lebonthatóságot bizonyító információt a szakirodalomból vagy egyéb hiteles forrásból kell meríteni, illetve megfelelő vizsgálati eredményekkel kell igazolni. A könnyű biológiai lebonthatóságra vonatkozó vizsgálatok a mosó- és tisztítószerekről szóló, 2004. március 31-i 648/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (1) említett vizsgálatok. Az a felületaktív anyag minősül biológiailag könnyen lebonthatónak, amelynél a biológiai lebonthatóság (ásványosodás) mértéke az alábbi öt vizsgálat egyike szerint mérve 28 nap alatt legalább 60 %-os: CO2-gőztérvizsgálat (OECD 310), szén-dioxid-fejlődés – módosított Sturm-féle vizsgálat (OECD 301B; 440/2008/EK tanácsi rendelet (2) C.4-C módszer), „zárt lombik” vizsgálat (OECD 301D; 440/2008/EK rendelet, C.4-E módszer), „manométeres respirometria” (OECD 301F; 440/2008/EK rendelet, C.4-D módszer), vagy MITI (I) vizsgálat (OECD 301C; 440/2008/EK rendelet C.4-F módszer) vagy ezzel egyenértékű ISO-vizsgálatok. A felületaktív anyag fizikai tulajdonságainak függvényében a következő vizsgálatok valamelyike alkalmazható a könnyű biológiai lebonthatóság megerősítésére, ha a biológiai lebonthatóság foka 28 nap alatt legalább 70 %-os: oldottszervesszén- (DOC-) csökkenés (OECD 301A; 440/2008/EK rendelet, C.4-A módszer) vagy módosított OECD-vizsgálat – DOC-csökkenés (OECD 301E; 440/2008/EK rendelet C.4-B módszer) vagy ezzel egyenértékű ISO-vizsgálatok. Az oldott szerves szén mérésén alapuló vizsgálatok alkalmazhatóságát megfelelően meg kell indokolni, mivel az e módszerekkel nyert eredményekben a biológiai lebonthatóság helyett a széntartalom egyéb módon történő csökkenése is tükröződhet. A könnyű aerob biológiai lebonthatóságra vonatkozó vizsgálatoknál nem használható előkondicionálás. A tíznapos ablak elve szintén nem alkalmazható.

b)   Anaerob biológiai lebonthatóság

A termékben azzal a feltétellel használhatók anaerob környezetben biológiailag le nem bomló felületaktív anyagok, hogy azok jellemezhetők a H400/R50 (Nagyon mérgező a vízi élővilágra) figyelmeztető mondattal, és mennyiségük egy megadott határértéken belül marad.

A vízben hígítandó általános tisztítószerek esetében az anaerob módon biológiailag le nem bomló felületaktív anyagok össztömege a termék 1 liter tisztítószeres vízhez ajánlott adagjában legfeljebb 0,40 gramm lehet.

A hígítás nélkül használandó általános tisztítószerek esetében az anaerob módon biológiailag le nem bomló felületaktív anyagok össztömege a termék 100 grammjában legfeljebb 4,0 gramm lehet.

A szaniterhelyiségek tisztításához használt tisztítószerek esetében az anaerob módon biológiailag le nem bomló felületaktív anyagok össztömege a termék 100 grammjaként legfeljebb 2,0 gramm lehet.

Az ablaktisztító szerek esetében az anaerob módon biológiailag le nem bomló felületaktív anyagok össztömege a termék 100 grammjában legfeljebb 2,0 gramm lehet.

Értékelés és ellenőrzés: Az illetékes testület számára meg kell adni a termék pontos összetételét, valamint minden egyes anyag funkciójának leírását. A DID-jegyzék A. része (I. függelék) jelzi, hogy egy adott felületaktív anyag anaerob módon biológiailag lebontható-e vagy sem (azon felületaktív anyagok, amelyeknél az anaerob biológiai lebonthatóságot jelző oszlopban „Y” jelzés van feltüntetve, anaerob környezetben biológiailag lebonthatók). A DID-jegyzék A. részében nem szereplő felületaktív anyagok esetében az anaerob biológiai lebonthatóságot bizonyító információt a szakirodalomból vagy egyéb hiteles forrásból kell meríteni, illetve megfelelő vizsgálati eredményekkel kell igazolni. Az anaerob biológiai lebonthatóságra vonatkozó referenciavizsgálat az OECD 311, az ISO 11734 és az ECETOC 28 (1988. június), illetve az ezekkel egyenértékű olyan vizsgálati módszer, amelynél anaerob körülmények között legalább 60 %-os teljes lebonthatóság a követelmény. A releváns anaerob környezet körülményeit szimuláló vizsgálati módszerek is használhatók annak dokumentálására, hogy a 60 %-os teljes lebonthatóság anaerob viszonyok mellett valósult meg.

3. kritérium –   Tilalom vagy korlátozás hatálya alá eső anyagok és keverékek

Az alábbi a), b) és c) pontban meghatározott követelmények valamennyi olyan anyagra érvényesek (a biocidokat, színezőanyagokat és illatanyagokat is beleértve), amely a késztermék tömegének több mint 0,010 %-át teszi ki. Ez az összetételben felhasznált keverékek minden olyan anyagára is vonatkozik, amelynek tömege meghaladja a késztermék tömegének 0,010 %-át. A gyártói szándék szerint a termékhez adagolt nanoformáknak koncentrációtól függetlenül meg kell felelniük a 3. kritérium c) pontjának.

a)   Tilalom hatálya alá eső, meghatározott anyagok

A következő anyagokat a termék nem tartalmazhatja sem közvetlenül az összetétel részeként, sem az összetételt alkotó bármely keverék részeként:

| — | Alkil-fenol-etoxilátok (APEO-k) és ezek származékai |
| --- | --- |

—

Alkil-fenol-etoxilátok (APEO-k) és ezek származékai

| — | EDTA (etilén-diamin-tetraecetsav) és annak sói |
| --- | --- |

—

EDTA (etilén-diamin-tetraecetsav) és annak sói

| — | 5-bróm-5-nitro-1,3-dioxán |
| --- | --- |

—

5-bróm-5-nitro-1,3-dioxán

| — | 2-bróm-2-nitropropán-1,3-diol |
| --- | --- |

—

2-bróm-2-nitropropán-1,3-diol

| — | Diazolinidil-karbamid |
| --- | --- |

—

Diazolinidil-karbamid

| — | Formaldehid |
| --- | --- |

—

Formaldehid

| — | Nátrium-hidroxi-metil-glicinát |
| --- | --- |

—

Nátrium-hidroxi-metil-glicinát

| — | Nitropézsma és policiklusos pézsma, beleértve például:






  — | Xilol-pézsma: 5-terc-butil-2,4,6-trinitro-m-xilol |
| --- | --- | --- |

—

Nitropézsma és policiklusos pézsma, beleértve például:

—

Xilol-pézsma: 5-terc-butil-2,4,6-trinitro-m-xilol

| — | Ambrette-pézsma: 4-terc-butil-3-metoxi-2,6-dinitro-toluol |
| --- | --- |

—

Ambrette-pézsma: 4-terc-butil-3-metoxi-2,6-dinitro-toluol

| — | Moszkén: 1,1,3,3,5-pentametil-4,6-dinitro-indán |
| --- | --- |

—

Moszkén: 1,1,3,3,5-pentametil-4,6-dinitro-indán

| — | Tibetén-pézsma: 1-terc-butil-3,4,5-trimetil-2,6-dinitro-benzol |
| --- | --- |

—

Tibetén-pézsma: 1-terc-butil-3,4,5-trimetil-2,6-dinitro-benzol

| — | Keton-pézsma: 4′-terc-butil-2′,6′-dimetil-3′,5′-dinitro-acetofenon |
| --- | --- |

—

Keton-pézsma: 4′-terc-butil-2′,6′-dimetil-3′,5′-dinitro-acetofenon

| — | HHCB (1,3,4,6,7,8-hexahidroxi-4,6,6,7,8,8-hexametil-ciklopenta(g)-2-benzo-pirán) |
| --- | --- |

—

HHCB (1,3,4,6,7,8-hexahidroxi-4,6,6,7,8,8-hexametil-ciklopenta(g)-2-benzo-pirán)

| — | AHTN (6-acetil-1,1,2,4,4,7-hexametil-tetralin). |
| --- | --- |

—

AHTN (6-acetil-1,1,2,4,4,7-hexametil-tetralin).

Értékelés és ellenőrzés: A kérelmező – szükség esetén anyaggyártói nyilatkozatokat is mellékelve – köteles nyilatkozatban megerősíteni, hogy a termék a felsorolt anyagokat nem tartalmazza.

b)   Kvaterner ammóniumsók

A termék biológiailag könnyen le nem bontható kvaterner ammóniumsókat sem közvetlen összetevőként, sem az összetételt alkotó bármely keverék részeként nem tartalmazhat.

Értékelés és ellenőrzés: a kérelmező dokumentációval köteles igazolni a felhasznált kvaterner ammóniumsók biológiai lebonthatóságát.

c)   Veszélyes anyagok és keverékek

A 66/2010/EK rendelet 6. cikkének (6) bekezdése értelmében a termék része vagy egésze nem tartalmazhat olyan anyagokat (semmilyen formában, még nanoformában sem), amelyek az 1272/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) vagy a 67/548/EGK tanácsi irányelv (4) alábbiakban meghatározott figyelmeztető mondatai vagy kockázatra utaló figyelmeztetései (R-mondatok) szerinti osztályozási kritériumoknak megfelelnek, illetve az 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) 57. cikkében említett anyagokat. A kockázatra utaló alábbi figyelmeztetések általában anyagokra vonatkoznak. Ettől függetlenül a keverékek veszélyességi osztályba való besorolásának szabályait kell alkalmazni az enzimek és illatanyagok azon keverékeinél, amelyek anyagairól nem lehetséges külön adatokat beszerezni.

A figyelmeztető mondatok és a kockázatra utaló figyelmeztetések (R-mondatok) felsorolása:

| Figyelmeztető mondatok (6) | R-mondatok (7) |
| --- | --- |
| H300 Lenyelve halálos. | R28 |
| H301 Lenyelve mérgező. | R25 |
| H304 Lenyelve és a légutakba kerülve halálos lehet. | R65 |
| H310 Bőrrel érintkezve halálos. | R27 |
| H311 Bőrrel érintkezve mérgező. | R24 |
| H330 Belélegezve halálos. | R23; R26 |
| H331 Belélegezve mérgező. | R23 |
| H340 Genetikai károsodást okozhat. | R46 |
| H341 Feltételezhetően genetikai károsodást okozhat. | R68 |
| H350 Rákot okozhat. | R45 |
| H350i Belélegzéssel rákot okozhat. | R49 |
| H351 Feltehetően rákot okoz. | R40 |
| H360F Károsíthatja a termékenységet. | R60 |
| H360D Károsíthatja a születendő gyermeket. | R61 |
| H360FD Károsíthatja a termékenységet vagy a születendő gyermeket. | R60-61 |
| H360Fd Károsíthatja a termékenységet vagy feltehetően károsítja a születendő gyermeket. | R60-63 |
| H360Df Károsíthatja a születendő gyermeket vagy feltehetően károsítja a termékenységet. | R61-62 |
| H361f Feltehetően károsítja a termékenységet. | R62 |
| H361d Feltehetően károsítja a születendő gyermeket. | R63 |
| H361fd Feltehetően károsítja a termékenységet vagy a születendő gyermeket. | R62-63 |
| H362 A szoptatott gyermeket károsíthatja. | R64 |
| H370 Károsítja a szerveket. | R39/23; R39/24; R39/25; R39/26; R39/27; R39/28 |
| H371 Károsíthatja a szerveket. | R68/20; R68/21; R68/22 |
| H372 Ismétlődő vagy hosszabb expozíció esetén károsítja a szerveket. | R48/25; R48/24; R48/23 |
| H373 Ismétlődő vagy hosszabb expozíció esetén károsíthatja a szerveket. | R48/20; R48/21; R48/22 |
| H400 Nagyon mérgező a vízi élővilágra. | R50 |
| H410 Nagyon mérgező a vízi élővilágra, hosszan tartó károsodást okoz. | R50-53 |
| H411 Mérgező a vízi élővilágra, hosszan tartó károsodást okoz. | R51-53 |
| H412 Ártalmas a vízi élővilágra, hosszan tartó károsodást okoz. | R52-53 |
| H413 Hosszan tartó ártalmas hatást gyakorolhat a vízi élővilágra. | R53 |
| EUH059 Veszélyes az ózonrétegre. | R59 |
| EUH029 Vízzel érintkezve mérgező gázok képződnek. | R29 |
| EUH031 Savval érintkezve mérgező gázok képződnek. | R31 |
| EUH032 Savval érintkezve nagyon mérgező gázok képződnek. | R32 |
| EUH070 Szembe kerülve mérgező. | R39-41 |
| Túlérzékenységet kiváltó anyagok |
| H334 Belélegezve allergiás és asztmás tüneteket, és nehéz légzést okozhat. | R42 |
| H317 Allergiás bőrreakciót válthat ki. | R43 |

Figyelmeztető mondatok (6)

R-mondatok (7)

H300 Lenyelve halálos.

R28

H301 Lenyelve mérgező.

R25

H304 Lenyelve és a légutakba kerülve halálos lehet.

R65

H310 Bőrrel érintkezve halálos.

R27

H311 Bőrrel érintkezve mérgező.

R24

H330 Belélegezve halálos.

R23; R26

H331 Belélegezve mérgező.

R23

H340 Genetikai károsodást okozhat.

R46

H341 Feltételezhetően genetikai károsodást okozhat.

R68

H350 Rákot okozhat.

R45

H350i Belélegzéssel rákot okozhat.

R49

H351 Feltehetően rákot okoz.

R40

H360F Károsíthatja a termékenységet.

R60

H360D Károsíthatja a születendő gyermeket.

R61

H360FD Károsíthatja a termékenységet vagy a születendő gyermeket.

R60-61

H360Fd Károsíthatja a termékenységet vagy feltehetően károsítja a születendő gyermeket.

R60-63

H360Df Károsíthatja a születendő gyermeket vagy feltehetően károsítja a termékenységet.

R61-62

H361f Feltehetően károsítja a termékenységet.

R62

H361d Feltehetően károsítja a születendő gyermeket.

R63

H361fd Feltehetően károsítja a termékenységet vagy a születendő gyermeket.

R62-63

H362 A szoptatott gyermeket károsíthatja.

R64

H370 Károsítja a szerveket.

R39/23; R39/24; R39/25; R39/26; R39/27; R39/28

H371 Károsíthatja a szerveket.

R68/20; R68/21; R68/22

H372 Ismétlődő vagy hosszabb expozíció esetén károsítja a szerveket.

R48/25; R48/24; R48/23

H373 Ismétlődő vagy hosszabb expozíció esetén károsíthatja a szerveket.

R48/20; R48/21; R48/22

H400 Nagyon mérgező a vízi élővilágra.

R50

H410 Nagyon mérgező a vízi élővilágra, hosszan tartó károsodást okoz.

R50-53

H411 Mérgező a vízi élővilágra, hosszan tartó károsodást okoz.

R51-53

H412 Ártalmas a vízi élővilágra, hosszan tartó károsodást okoz.

R52-53

H413 Hosszan tartó ártalmas hatást gyakorolhat a vízi élővilágra.

R53

EUH059 Veszélyes az ózonrétegre.

R59

EUH029 Vízzel érintkezve mérgező gázok képződnek.

R29

EUH031 Savval érintkezve mérgező gázok képződnek.

R31

EUH032 Savval érintkezve nagyon mérgező gázok képződnek.

R32

EUH070 Szembe kerülve mérgező.

R39-41

Túlérzékenységet kiváltó anyagok

H334 Belélegezve allergiás és asztmás tüneteket, és nehéz légzést okozhat.

R42

H317 Allergiás bőrreakciót válthat ki.

R43

A fenti követelmény teljesítése alól mentesülnek azok az anyagok vagy keverékek, amelyek jellemzői a feldolgozás hatására olyan mértékben módosulnak (például biológiai úton már nem vehetők fel vagy kémiailag átalakulnak), hogy az esetükben azonosított veszélyek már nem állnak fenn.

Eltérések: e kritérium teljesítése alól az alábbi anyagok vagy keverékek kifejezett mentességet élveznek:

| Felületaktív anyagok
  Koncentráció < 25 % a termékben (8) | H400 Nagyon mérgező a vízi élővilágra. | R50 |
| --- | --- | --- |
| Illatanyagok | H412 Ártalmas a vízi élővilágra, hosszan tartó károsodást okoz. | R52-53 |
| Enzimek (9) | H334 Belélegezve allergiás és asztmás tüneteket, és nehéz légzést okozhat. | R42 |
| Enzimek (9) | H317 Allergiás bőrreakciót válthat ki. | R43 |
| Az NTA az MGDA és a GLDA szennyeződéseként (10) | H351 Feltehetően rákot okoz. | R40 |

Felületaktív anyagok

Koncentráció < 25 % a termékben (8)

H400 Nagyon mérgező a vízi élővilágra.

R50

Illatanyagok

H412 Ártalmas a vízi élővilágra, hosszan tartó károsodást okoz.

R52-53

Enzimek (9)

H334 Belélegezve allergiás és asztmás tüneteket, és nehéz légzést okozhat.

R42

Enzimek (9)

H317 Allergiás bőrreakciót válthat ki.

R43

Az NTA az MGDA és a GLDA szennyeződéseként (10)

H351 Feltehetően rákot okoz.

R40

Értékelés és ellenőrzés: Az illetékes testületet a kérelmezőnek tájékoztatnia kell a termék pontos összetételéről. A kérelmezőnek – legalább az 1907/2006/EK rendelet VII. mellékletében meghatározott adatok alapján – igazolnia kell a termékben lévő anyagok e követelménynek való megfelelését. Az adatokat kifejezetten a termékben felhasznált anyagok egyedi formájára vonatkozóan kell megadni (amely forma akár nanoforma is lehet). Ehhez a kérelmező megfelelőségi nyilatkozatban köteles igazolni e követelmény teljesülését, továbbá mellékelnie kell az összetevők listáját, valamint a terméknek vagy az összetételt alkotó anyagoknak az 1907/2006/EK rendelet II. melléklete szerinti biztonsági adatlapjait. A koncentráció határértékeit fel kell tüntetni a biztonsági adatlapon az 1907/2006/EK rendelet 31. cikkében foglalt követelmények szerint.

d)   Az 1907/2006/EK rendelet 59. cikkének (1) bekezdése szerint felsorolt anyagok

Nem engedélyezhető eltérés a 66/2010/EK rendelet 6. cikkének (6) bekezdésében említett tilalom alól a keverékekben 0,010 %-nál nagyobb koncentrációban jelen levő azon anyagok esetében, amelyek a kockázatok szempontjából különösen aggályos vegyi anyagoknak minősülnek, és amelyek szerepelnek az 1907/2006/EK rendelet 59. cikkében említett jegyzékben.

Értékelés és ellenőrzés: A kockázatok szempontjából különösen aggályosnak minősített és az 1907/2006/EK rendelet 59. cikke szerinti jelöltlistán szereplő vegyi anyagok jegyzéke itt olvasható:

http://echa.europa.eu/chem_data/authorisation_process/candidate_list_table_en.asp

A jegyzékre hivatkozni kell a kérelmezés napján.

A koncentráció határértékeit fel kell tüntetni a biztonsági adatlapon az 1907/2006/EK rendelet 31. cikkében foglalt követelmények szerint.

e)   Biocidok

| i. | A termék biocidokat kizárólag tartósítás céljából, és csak az e célnak megfelelő mennyiségben tartalmazhat. Ez nem vonatkozik a felületaktív anyagokra, melyeknek biocid tulajdonságaik is lehetnek.

  Értékelés és ellenőrzés: A kérelmezőnek be kell nyújtania a hozzáadott tartósítószerekre vonatkozó anyagbiztonsági adatlapok egy-egy példányát, valamint a termékben alkalmazott koncentrációjukra vonatkozó pontos adatokat. A tartósítószerek gyártója vagy szállítója köteles információt nyújtani a termék tartósításához szükséges adagról. |
| --- | --- |

i.

A termék biocidokat kizárólag tartósítás céljából, és csak az e célnak megfelelő mennyiségben tartalmazhat. Ez nem vonatkozik a felületaktív anyagokra, melyeknek biocid tulajdonságaik is lehetnek.

Értékelés és ellenőrzés: A kérelmezőnek be kell nyújtania a hozzáadott tartósítószerekre vonatkozó anyagbiztonsági adatlapok egy-egy példányát, valamint a termékben alkalmazott koncentrációjukra vonatkozó pontos adatokat. A tartósítószerek gyártója vagy szállítója köteles információt nyújtani a termék tartósításához szükséges adagról.

| ii. | Tilos a csomagoláson vagy bármely egyéb tájékoztató anyagban olyan értelmű kijelentéssel élni vagy arra utalni, hogy a termék mikrobaölő hatású.

  Értékelés és ellenőrzés: A kérelmezőnek az illetékes testülethez be kell nyújtania az egyes csomagolástípusokon szereplő szövegek mintáját és a csomagolás tervét, és/vagy a különböző csomagolástípusok egy-egy példányát. |
| --- | --- |

ii.

Tilos a csomagoláson vagy bármely egyéb tájékoztató anyagban olyan értelmű kijelentéssel élni vagy arra utalni, hogy a termék mikrobaölő hatású.

Értékelés és ellenőrzés: A kérelmezőnek az illetékes testülethez be kell nyújtania az egyes csomagolástípusokon szereplő szövegek mintáját és a csomagolás tervét, és/vagy a különböző csomagolástípusok egy-egy példányát.

| iii. | A 67/548/EGK irányelv, az 1999/45/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (11), valamint az 1272/2008 rendelet szerint H410/R50-53 vagy H411/R51-53 veszélyességi kategóriába besorolt, akár közvetlen összetevőként, akár az összetevőket alkotó bármely keverék részeként a termék tartósítására használt biocidok engedélyezettek azzal a feltétellel, hogy biocid bioakkumulációs potenciáljukat < 3,0 log Pow (az oktanol/víz megoszlási együttható logaritmusa) jellemzi, vagy kísérleti úton meghatározott biokoncentrációs tényezőjük (BCF) ≤ 100.

  Értékelés és ellenőrzés: A kérelmezőnek be kell nyújtania a biocidokra vonatkozó anyagbiztonsági adatlapok egy-egy példányát, valamint a késztermékben lévő koncentrációjukra vonatkozó dokumentációt. |
| --- | --- |

iii.

A 67/548/EGK irányelv, az 1999/45/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (11), valamint az 1272/2008 rendelet szerint H410/R50-53 vagy H411/R51-53 veszélyességi kategóriába besorolt, akár közvetlen összetevőként, akár az összetevőket alkotó bármely keverék részeként a termék tartósítására használt biocidok engedélyezettek azzal a feltétellel, hogy biocid bioakkumulációs potenciáljukat < 3,0 log Pow (az oktanol/víz megoszlási együttható logaritmusa) jellemzi, vagy kísérleti úton meghatározott biokoncentrációs tényezőjük (BCF) ≤ 100.

Értékelés és ellenőrzés: A kérelmezőnek be kell nyújtania a biocidokra vonatkozó anyagbiztonsági adatlapok egy-egy példányát, valamint a késztermékben lévő koncentrációjukra vonatkozó dokumentációt.

4. kritérium –   Illatanyagok

| a) | A termék nem tartalmazhat (a 3a. kritériumban meghatározott) nitropézsmát vagy policiklusos pézsmát tartalmazó illatanyagokat. |
| --- | --- |

a)

A termék nem tartalmazhat (a 3a. kritériumban meghatározott) nitropézsmát vagy policiklusos pézsmát tartalmazó illatanyagokat.

| b) | A termékhez illatanyagként hozzáadott valamennyi anyagot a Nemzetközi Illatanyag-ipari Szövetség (IFRA) gyakorlati kódexével összhangban kell gyártani, illetve kezelni. A kódex az IFRA honlapján érhető el: http://www.ifraorg.org |
| --- | --- |

b)

A termékhez illatanyagként hozzáadott valamennyi anyagot a Nemzetközi Illatanyag-ipari Szövetség (IFRA) gyakorlati kódexével összhangban kell gyártani, illetve kezelni. A kódex az IFRA honlapján érhető el: http://www.ifraorg.org

| c) | Anyagonként nem haladhatja meg a 0,010 %-os (100 ppm) töménységet azon illatanyagok mennyisége, amelyek a 648/2004/EK rendelet VII. mellékletében meghatározott tájékoztatási követelmény hatálya alá tartoznak, és amelyek felhasználását nem zárja ki eleve a 3. c) kritérium, illetve amelyek nem tartalmaznak egyéb, a H317/R43 (Allergiás bőrreakciót válthat ki) és/vagy a H334/R42 (Belélegezve allergiás és asztmás tüneteket, és nehéz légzést okozhat) figyelmeztető mondatokkal jellemezhető illatanyagokat. |
| --- | --- |

c)

Anyagonként nem haladhatja meg a 0,010 %-os (100 ppm) töménységet azon illatanyagok mennyisége, amelyek a 648/2004/EK rendelet VII. mellékletében meghatározott tájékoztatási követelmény hatálya alá tartoznak, és amelyek felhasználását nem zárja ki eleve a 3. c) kritérium, illetve amelyek nem tartalmaznak egyéb, a H317/R43 (Allergiás bőrreakciót válthat ki) és/vagy a H334/R42 (Belélegezve allergiás és asztmás tüneteket, és nehéz légzést okozhat) figyelmeztető mondatokkal jellemezhető illatanyagokat.

Értékelés és ellenőrzés: A kérelmezőnek nyilatkoznia kell arról, hogy a termék megfelel az a) és b) kritérium összes kitételének. A c) kritérium vonatkozásában a kérelmező szabályszerűen aláírt megfelelőségi nyilatkozatot köteles benyújtani, amelyben feltünteti a termékben felhasznált illatanyagok mennyiségét. A kérelmezőnek ezenkívül mellékelnie kell az illatszergyártó nyilatkozatát az illatszerekben lévő mindazon anyagok tartalmáról, amelyek szerepelnek a 76/768/EGK tanácsi irányelv (12) III. mellékletének I. részében, feltüntetve azon (egyéb) anyagok mennyiségét is, amelyekre az R43/H317 és/vagy az R42/H334 figyelmeztető mondat érvényes.

5. kritérium –   Illékony szerves vegyületek

Az általános tisztító és a szaniterhelyiségek tisztítására szolgáló késztermékek (kereskedelmi forgalomba hozott formában) nem tartalmazhatnak a tömegük 6 %-át meghaladó mennyiségű, 150 °C-nál alacsonyabb forráspontú illékony szerves vegyületet. A vízben hígítandó termékkoncentrátumok esetében a 150 °C-nál alacsonyabb forráspontú illékony szerves vegyületek összkoncentrációja a tisztítószeres vízben nem haladhatja meg a 0,2 tömegszázalékot.

Az ablaktisztító szerek késztermékei (kereskedelmi forgalomba hozott termékek) nem tartalmazhatnak a tömegük 10 %-át meghaladó mennyiségű, 150 °C-nál alacsonyabb forráspontú illékony szerves vegyületet.

Értékelés és ellenőrzés: A kérelmezőnek be kell nyújtania az egyes szerves oldószerek anyagbiztonsági adatlapjának egy-egy példányát, valamint a 150 °C-nál alacsonyabb forráspontú illékony szerves vegyületek összkoncentrációjára vonatkozó számításokat.

6. kritérium –   Foszfor

A termékben előforduló elemi foszfor teljes mennyiségét (vízben hígítandó tisztítószerek esetében) a terméknek a gyártó által átlagosan szennyezett felületek tisztításához szükséges 1 liter tisztítószeres víz elkészítéséhez ajánlott adagját alapul véve, illetve (hígítás nélkül használandó tisztítószerek esetében) a termék 100 grammjában kell megadni, figyelembe véve valamennyi foszfortartalmú anyagot (például a foszfátokat és foszfonátokat).

A vízben hígítandó általános tisztítószerek esetében az összes foszfortartalom (P) nem haladhatja meg a gyártó által átlagosan szennyezett felületek tisztításához szükséges 1 liter tisztítószeres víz elkészítéséhez ajánlott termékadag 0,02 grammját.

A hígítás nélkül használandó általános tisztítószerek esetében az összes foszfortartalom (P) a termék 100 grammjában legfeljebb 0,2 gramm lehet.

A szaniterhelyiségek tisztításához használt tisztítószerek esetében az összes foszfortartalom (P) a termék 100 grammjában legfeljebb 1,0 gramm lehet.

Az ablaktisztító szerekben használt anyagok nem tartalmazhatnak foszfort.

Értékelés és ellenőrzés: A kérelmezőnek tájékoztatnia kell az illetékes testületet a termék pontos összetételéről az e kritériumnak való megfelelést igazoló számítások részleteivel egyetemben.

7. kritérium –   Csomagolási követelmények

| a) | Hajtógázt tartalmazó aeroszolos termék nem használható. |
| --- | --- |

a)

Hajtógázt tartalmazó aeroszolos termék nem használható.

| b) | A fő tárolóedényhez felhasznált műanyagokat a csomagolásról és a csomagolási hulladékról szóló, 1994. december 20-i 94/62/EK tanácsi irányelvnek (13), illetve a DIN 7728 1. részével összefüggésben a DIN 6120 1. és 2. részének megfelelően kell megjelölni. |
| --- | --- |

b)

A fő tárolóedényhez felhasznált műanyagokat a csomagolásról és a csomagolási hulladékról szóló, 1994. december 20-i 94/62/EK tanácsi irányelvnek (13), illetve a DIN 7728 1. részével összefüggésben a DIN 6120 1. és 2. részének megfelelően kell megjelölni.

| c) | Abban az esetben, ha az elsődleges csomagolás újrahasznosított anyagból készül, azt a csomagoláson az ISO 14021 „Környezeti címkék és nyilatkozatok – Önállóan megfogalmazott környezeti kijelentés – II. típusú környezeti címkézés” szabványnak megfelelően kell feltüntetni. |
| --- | --- |

c)

Abban az esetben, ha az elsődleges csomagolás újrahasznosított anyagból készül, azt a csomagoláson az ISO 14021 „Környezeti címkék és nyilatkozatok – Önállóan megfogalmazott környezeti kijelentés – II. típusú környezeti címkézés” szabványnak megfelelően kell feltüntetni.

| d) | A szórófejjel értékesített termékeket utántöltős rendszer részeként kell forgalmazni. |
| --- | --- |

d)

A szórófejjel értékesített termékeket utántöltős rendszer részeként kell forgalmazni.

| e) | Műanyag csomagoló anyagban csak akkor használhatók ftalátok, ha azokról a kérelem benyújtásának időpontjában már készült kockázatelemzés, és annak alapján nem sorolhatók a 3. c) kritériumban felsorolt veszélyességi osztályba. |
| --- | --- |

e)

Műanyag csomagoló anyagban csak akkor használhatók ftalátok, ha azokról a kérelem benyújtásának időpontjában már készült kockázatelemzés, és annak alapján nem sorolhatók a 3. c) kritériumban felsorolt veszélyességi osztályba.

| f) | Az elsődleges csomagolás tömeg/hasznosság aránya (THA) nem haladhatja meg a következő értékeket:






  Terméktípus | THA |
| --- | --- | --- |
| Használat előtt vízzel hígított, akár folyékony, akár szilárd termékkoncentrátumok | 1,20 gramm csomagolóanyag az oldat (tisztítószeres víz) litereként |
| Használatra kész, azaz hígítás nélkül felhasználható termékek | 150 gramm csomagolóanyag az oldat (tisztítószeres víz) litereként |

f)

Az elsődleges csomagolás tömeg/hasznosság aránya (THA) nem haladhatja meg a következő értékeket:

Terméktípus

THA

Használat előtt vízzel hígított, akár folyékony, akár szilárd termékkoncentrátumok

1,20 gramm csomagolóanyag az oldat (tisztítószeres víz) litereként

Használatra kész, azaz hígítás nélkül felhasználható termékek

150 gramm csomagolóanyag az oldat (tisztítószeres víz) litereként

A THA értékét kizárólag az elsődleges csomagolásra vonatkozóan kell kiszámítani (amelybe beletartoznak a kupakok, dugók, kézi pumpák és permetszórók), mégpedig az alábbi képlet segítségével:

Formula,

ahol

| Ti | = | (i) elsődleges csomagolás tömege (g), címkével együtt számítva, ha van. |
| --- | --- | --- |
| Hi | = | a nem újrahasznosított (primer) anyagok tömege (g) az (i) elsődleges csomagolásban. Ha az elsődleges csomagolásban az újrahasznosított anyagok aránya 0 %, akkor Hi = Ti. |
| Di | = | az (i) elsődleges csomagolásban lévő funkcionális adagok száma (azaz a termék 1 liter mosogatószeres víz elkészítéséhez ajánlott adagjának többszöröse). Már hígított formában értékesített, használatra kész termékek esetében Di = a termék mennyisége (literben). |
| ri | = | újrahasznosítási szám, vagyis az a szám, ahányszor (i) elsődleges csomagolást ugyanarra a célra felhasználták visszaváltási vagy utántöltési rendszer alkalmazásával. Alaphelyzetben ri = 1, ha nincs azonos célú újrahasználat. Ennél csak akkor lehet magasabb értékkel számolni, ha a kérelmező dokumentumokkal tudja igazolni, hogy a csomagolóelemet azonos célra újra felhasználja. |

Ti

=

(i) elsődleges csomagolás tömege (g), címkével együtt számítva, ha van.

Hi

=

a nem újrahasznosított (primer) anyagok tömege (g) az (i) elsődleges csomagolásban. Ha az elsődleges csomagolásban az újrahasznosított anyagok aránya 0 %, akkor Hi = Ti.

Di

=

az (i) elsődleges csomagolásban lévő funkcionális adagok száma (azaz a termék 1 liter mosogatószeres víz elkészítéséhez ajánlott adagjának többszöröse). Már hígított formában értékesített, használatra kész termékek esetében Di = a termék mennyisége (literben).

ri

=

újrahasznosítási szám, vagyis az a szám, ahányszor (i) elsődleges csomagolást ugyanarra a célra felhasználták visszaváltási vagy utántöltési rendszer alkalmazásával. Alaphelyzetben ri = 1, ha nincs azonos célú újrahasználat. Ennél csak akkor lehet magasabb értékkel számolni, ha a kérelmező dokumentumokkal tudja igazolni, hogy a csomagolóelemet azonos célra újra felhasználja.

Értékelés és ellenőrzés: A kérelmezőnek be kell nyújtania az illetékes testülethez a termék THA-értékének kiszámítását, valamint egy nyilatkozatot arra vonatkozóan, hogy a termék megfelel a fenti kritérium minden kitételének. A kérelmezőnek szabályszerűen kitöltött és aláírt megfelelőségi nyilatkozatot kell benyújtania az e) kritérium teljesítéséről.

8. kritérium –   Használatra való alkalmasság

A terméknek alkalmasnak kell lennie a fogyasztók igényei szerinti használatra.

a)   Általános tisztítószerek és ablaktisztító szerek

Az általános tisztítószerek esetében csak a zsíreltávolító hatást kell dokumentálni. Az ablaktisztítóknál a cseppmentes száradást kell dokumentálni.

A termék tisztítóképességének az illetékes testület által jóváhagyott piacvezető vagy általános referenciatermék tisztítóképességével legalább azonosnak vagy annál jobbnak kell lennie.

Értékelés és ellenőrzés: a termék tisztítóhatását az alábbi eljárások valamelyikével kell vizsgálni:

| — | megfelelő és igazolható laboratóriumi vizsgálat, vagy |
| --- | --- |

—

megfelelő és igazolható laboratóriumi vizsgálat, vagy

| — | megfelelő és igazolható fogyasztói vizsgálat. |
| --- | --- |

—

megfelelő és igazolható fogyasztói vizsgálat.

Mindkét vizsgálatot az „Általános tisztítószerek, ablaktisztító szerek és a szaniterhelyiségek tisztításához használt tisztítószerek teljesítményvizsgálatának keretrendszere” című, az alábbi internetes oldalon elérhető dokumentumban ismertetett paraméterek alapján kell elvégezni és jelenteni:

http://ec.europa.eu/environment/ecolabel/ecolabelled_products/categories/purpose_cleaners_en.htm

b)   A szaniterhelyiségek tisztításához használt tisztítószerek

E tisztítószerek közé a fürdőszoba, a WC és a konyha tisztítószerei tartoznak. Fürdőszobai tisztítók esetében mind a mészszappan-, mind a vízkőlerakódás eltávolítását dokumentálni kell. Savas kémhatású WC-tisztítók esetében csak a vízkőlerakódás eltávolítását kell dokumentálni. Konyhai tisztítószerek esetében a zsíreltávolító hatást kell dokumentálni.

A termék tisztítóképessége legyen legalább olyan jó, mint az alábbiakban meghatározott általános referencia-mosogatószeré.

Értékelés és ellenőrzés: a termék tisztítóhatását az alábbi eljárások valamelyikével kell vizsgálni:

| — | megfelelő és igazolható laboratóriumi vizsgálat, vagy |
| --- | --- |

—

megfelelő és igazolható laboratóriumi vizsgálat, vagy

| — | megfelelő és igazolható fogyasztói vizsgálat. |
| --- | --- |

—

megfelelő és igazolható fogyasztói vizsgálat.

Mindkét vizsgálatot az „Általános tisztítószerek, ablaktisztító szerek és a szaniterhelyiségek tisztításához használt tisztítószerek teljesítményvizsgálatának keretrendszere” című dokumentumban ismertetett paraméterek alapján kell elvégezni és jelenteni: Általános referencia-tisztítószerként az IKW „Savas kémhatású WC-tisztítók minőségértékelésére vonatkozó ajánlás” című teljesítményvizsgálatában (SÖFW Journal, 126. szám, 11. évfolyam, 50–56. old., 2000) megadott tisztítószer használandó. Ugyanaz a referencia-tisztítószer alkalmazandó a WC-tisztítók és a fürdőszobai tisztítószerek vizsgálatára, az utóbbiak esetében azonban a pH-értéket 3,5-re kell csökkenteni.

Az IKW „Savas kémhatású WC-tisztítók minőségértékelésére vonatkozó ajánlás” című teljesítményvizsgálata (SÖFW Journal, 126. szám, 11. évfolyam, 50–56. old., 2000) letölthető az alábbi internetes oldalról:

http://www.ikw.org/pdf/broschueren/EQ_WC_Reiniger_Englisch.pdf

9. kritérium –   Használati útmutató

a)   Adagolási útmutató

Az általános tisztítószerek és a szaniterhelyiségek tisztításához használt tisztítószerek ajánlott adagolásával kapcsolatos információt megfelelő méretben, a háttérből kiugró színnel kell feltüntetni a csomagoláson. Tisztítószer-koncentrátum esetében a csomagoláson egyértelműen fel kell tüntetni, hogy a normál (azaz hígított) termékhez képest kisebb mennyiség is elég a tisztításhoz.

A csomagoláson fel kell tüntetni a következő (vagy ezzel megegyező tartalmú) szöveget:

„A megfelelő adagolással költséget takaríthat meg, és minimálisra csökkentheti a környezetre gyakorolt hatást.”

A használatra kész általános tisztítószerek csomagolásán fel kell tüntetni a következő (vagy azzal megegyező értelmű) szöveget: „A termék nem ipari takarításra szolgál.”

b)   Biztonsági tanácsok

A terméken szöveges formátumban vagy ábraként az alábbi (vagy azzal megegyező tartalmú) biztonsági tanácsot kell feltüntetni:

| — | „Gyermekek elől elzárva tartandó!” |
| --- | --- |

—

„Gyermekek elől elzárva tartandó!”

| — | „Más tisztítószerekkel ne keverje!” |
| --- | --- |

—

„Más tisztítószerekkel ne keverje!”

| — | „A permetet lehetőleg ne lélegezze be!” (kizárólag aeroszol termékeknél). |
| --- | --- |

—

„A permetet lehetőleg ne lélegezze be!” (kizárólag aeroszol termékeknél).

Értékelés és ellenőrzés: A kérelmezőnek csomagolásmintát kell benyújtania az illetékes testülethez, amely a címkét is tartalmazza, nyilatkoznia kell továbbá arról, hogy a termék e kritériumnak valamennyi részletében megfelel.

Értékelés és ellenőrzés:

10. kritérium –   Az uniós ökocímkén feltüntetett információ

10. kritérium –

Az uniós ökocímkén feltüntetett információ

A választható szövegmezős ökocímkének a következőket kell tartalmaznia:

| „— | nem gyakorol számottevő hatást a vízi ökoszisztémákra, |
| --- | --- |

„—

nem gyakorol számottevő hatást a vízi ökoszisztémákra,

| — | veszélyesanyag-felhasználása korlátozott, |
| --- | --- |

—

veszélyesanyag-felhasználása korlátozott,

| — | kevés csomagolási hulladékot képez, |
| --- | --- |

—

kevés csomagolási hulladékot képez,

| — | egyértelmű használati utasításokkal ellátva.” |
| --- | --- |

—

egyértelmű használati utasításokkal ellátva.”

A szövegmezős címke használatával kapcsolatban az alábbi weboldalon elérhető útmutató (Guidelines for the use of the EU Ecolabel logo) szolgál információkkal:

http://ec.europa.eu/environment/ecolabel/promo/logos_en.htm

Értékelés és ellenőrzés: A kérelmezőnek a címke egy mintapéldányával és megfelelőségi nyilatkozat benyújtásával kell igazolnia ezen kritérium teljesítését.

Értékelés és ellenőrzés:

11. kritérium –   Szakképzés

11. kritérium –

Szakképzés

A szakipari felhasználók által használt tisztítószerek esetében a termék gyártójának, forgalmazójának, illetve harmadik félnek képzést vagy oktatóanyagot kell felajánlania a takarítószemélyzet részére, amely lépésről lépésre ismerteti a hígításnak, a felhasználásnak, a hulladékelhelyezésnek, valamint a felszerelés használatának a szabályait.

Értékelés és ellenőrzés: Az illetékes testülethez be kell nyújtani a hígítás, a felhasználás és a hulladékelhelyezés szabályait, valamint a felszerelés használatát részletező utasítások egy példányát, valamint a képzésről szóló ismertetést.

Értékelés és ellenőrzés:

---

(1)  HL L 104., 2004.4.8., 1. o.

1

(2)  HL L 142., 2008.5.31., 1. o.

2

(3)  HL L 353., 2008.12.31., 1. o.

3

(4)  HL 196., 1967.8.16., 1. o.

4

(5)  HL L 396., 2006.12.30., 1. o.

5

(6)  Az 1272/2008/EK rendeletben foglaltak szerint.

6

(7)  A 67/548/EGK irányelvben foglaltak szerint.

7

(8)  A százalékot az 1272/2008/EK rendelet szerint meghatározott M-tényezővel el kell osztani.

8

(9)  A stabilizálószereket és a készítmények más segédanyagait is beleértve.

9

(10)  A nyersanyag kevesebb mint 1,0 %-ában, amennyiben a késztermékben az összkoncentráció 0,10 % alatt marad.

10

(11)  HL L 200., 1999.7.30., 1. o.

11

(12)  HL L 262., 1976.9.27., 169. o.

12

(13)  Hl L 365., 1994.12.31., 10. o.

13

I. függelék

Mosó- és tisztítószer-összetevők adatbázisa (DID-jegyzék)

A DID-jegyzék (A. rész) a mosogatószer-készítményekben leggyakrabban használt összetevők vízi szervezetekre gyakorolt mérgező hatásáról és biológiai lebonthatóságáról közöl információkat. Feltünteti a mosó- és tisztítószerekben található számos összetevő toxikusságára és biológiai lebonthatóságára vonatkozó adatokat. A jegyzék a teljesség igénye nélkül készült, de a B. részben segítséget nyújt azon anyagok paramétereinek kiszámításához (például a kritikus hígítási térfogat kiszámításához szükséges toxicitási tényező (TT) és lebonthatósági tényező (LT) megadásához), amelyek nem szerepelnek a jegyzékben. A DID-jegyzék általános adatokkal szolgál, a benne felsorolt anyagoknak az uniós ökocímkével megjelölt termékekben való használata pedig nem automatikusan engedélyezett. A DID-jegyzék (A. és B. rész) elérhető az Európai Bizottság uniós ökocímkével foglalkozó internetes oldalán: http://ec.europa.eu/environment/ecolabel/ecolabelled_products/categories/did_list_en.htm

Azon anyagok esetében, amelyekkel kapcsolatban nem áll rendelkezésre adat a vízi szervezetekre gyakorolt mérgező hatásról vagy a lebonthatóságról, hasonló anyagokra alapozott szerkezeti analógiák alapján lehet megállapítani a toxicitási tényezőt és a lebonthatósági tényezőt. Az alkalmazott szerkezeti analógiát az uniós ökocímke használatát engedélyező illetékes testületnek jóvá kell hagynia. Ennek hiányában az alábbi paraméterekre épülő, legkedvezőtlenebb forgatókönyvvel kell számolni:

A legkedvezőtlenebb esetet szemléltető megközelítés:

| | Akut toxicitás | Krónikus toxicitás | Lebomlás |
| --- | --- | --- | --- |
| Összetevő | LC50/EC50 | BT(akut) | TT(akut) | NOEC (1) | BT(krónikus)
   (1) | TT(krónikus) | LT | Aerob | Anaerob |
| „Név” | 1 mg/l | 10 000 | 0,0001 | | | 0,0001 | 1 | P | N |

Akut toxicitás

Krónikus toxicitás

Lebomlás

Összetevő

LC50/EC50

BT(akut)

TT(akut)

NOEC (1)

BT(krónikus)
   (1)

TT(krónikus)

LT

Aerob

Anaerob

„Név”

1 mg/l

10 000

0,0001

0,0001

1

P

N

A könnyű biológiai lebonthatóság bizonyítása

A könnyű biológiai lebonthatóság vizsgálatára az alábbi módszerek használhatók:

| 1. | 2010. december 1-jéig, valamint a 2010. december 1. és 2015. december 1. közötti átmeneti időszakban: | A könnyű biológiai lebonthatóságra vonatkozó vizsgálatokat a 67/548/EGK irányelvben, különösen annak V.C4. mellékletében részletezett módszereknek, vagy az azokkal egyenértékű OECD 301 A–F vizsgálati módszereknek, vagy az azokkal egyenértékű ISO-vizsgálatoknak megfelelően kell elvégezni. |
| --- | --- | --- |

1.

2010. december 1-jéig, valamint a 2010. december 1. és 2015. december 1. közötti átmeneti időszakban:

A könnyű biológiai lebonthatóságra vonatkozó vizsgálatokat a 67/548/EGK irányelvben, különösen annak V.C4. mellékletében részletezett módszereknek, vagy az azokkal egyenértékű OECD 301 A–F vizsgálati módszereknek, vagy az azokkal egyenértékű ISO-vizsgálatoknak megfelelően kell elvégezni.

| | A tíznapos ablak elve a felületaktív anyagok esetében nem alkalmazandó. A megfelelési szint a 440/2008/EK irányelv C4-A és C4-B vizsgálatainak (és az azokkal egyenértékű OECD 301 A és E vizsgálatok, valamint az egyenértékű ISO-vizsgálatok) esetében 70 %, a C4-C, D, E és F vizsgálatok (és az azokkal egyenértékű OECD 301 B, C, D és F vizsgálatok, valamint az egyenértékű ISO-vizsgálatok) esetében pedig 60 %. |
| --- | --- |

A tíznapos ablak elve a felületaktív anyagok esetében nem alkalmazandó. A megfelelési szint a 440/2008/EK irányelv C4-A és C4-B vizsgálatainak (és az azokkal egyenértékű OECD 301 A és E vizsgálatok, valamint az egyenértékű ISO-vizsgálatok) esetében 70 %, a C4-C, D, E és F vizsgálatok (és az azokkal egyenértékű OECD 301 B, C, D és F vizsgálatok, valamint az egyenértékű ISO-vizsgálatok) esetében pedig 60 %.

| 2. | 2015. december 1-je után, valamint a 2010. december 1. és 2015. december 1. közötti átmeneti időszakban:

  Az 1272/2008/EK rendeletben meghatározott vizsgálati módszerek. |
| --- | --- |

2.

2015. december 1-je után, valamint a 2010. december 1. és 2015. december 1. közötti átmeneti időszakban:

Az 1272/2008/EK rendeletben meghatározott vizsgálati módszerek.

Az anaerob biológiai lebonthatóság bizonyítása

Az anaerob biológiai lebonthatóság referenciavizsgálata az EN ISO 11734 szabvány, a 28. sz. ECETOC (1988. június), az OECD 311 vagy más, azokkal egyenértékű vizsgálati módszer, anaerob feltételek és 60 %-os végső lebonthatóság követelménye mellett. A megfelelő anaerob környezetet szimuláló vizsgálati módszerek is használhatók annak dokumentálására, hogy az anaerob feltételek mellett a végső lebonthatóság elérte a 60 %-ot.

Extrapoláció a DID-jegyzékben nem szereplő anyagok esetében

A DID-jegyzékben nem szereplő összetevők esetében az alábbi módszerek használhatók az anaerob biológiai lebonthatóság dokumentálására:

| 1. | Ésszerű extrapoláció: Az egy nyersanyagra vonatkozóan kapott vizsgálati eredmények felhasználásával extrapolálható a szerkezetileg rokon felületaktív anyagok végső anaerob lebonthatósága. Amennyiben a DID-jegyzéknek megfelelően egy felületaktív anyagnak (vagy homológok egy csoportjának) az anaerob úton történő biológiai lebonthatósága megerősítést nyert, feltételezhető, hogy egy hasonló típusú felületaktív anyag biológiailag szintén lebontható anaerob úton (például ha a C12-15 A 1-3 EO szulfát [DID-jegyzékszáma: 8] anaerob úton biológiailag lebontható, akkor a C12-15 A 6 EO szulfát anaerob úton történő hasonló biológiai lebonthatósága feltételezhető). Ha egy felületaktív anyag anaerob biológiai lebonthatóságát megfelelő vizsgálati módszer alapján megerősítették, akkor feltételezhető, hogy egy hasonló típusú felületaktív anyag szintén anaerob módon biológiailag lebontható (például az alkil-észter ammóniumsók csoportjába tartozó felületaktív anyagok anaerob biológiai lebonthatóságát megerősítő szakirodalmi adatok felhasználhatók az alkil-lánc(ok)ban észter-kötéseket tartalmazó más kvaterner ammóniumsók hasonló anaerob biológiai lebonthatóságának dokumentálásaként). |
| --- | --- |

1.

Ésszerű extrapoláció: Az egy nyersanyagra vonatkozóan kapott vizsgálati eredmények felhasználásával extrapolálható a szerkezetileg rokon felületaktív anyagok végső anaerob lebonthatósága. Amennyiben a DID-jegyzéknek megfelelően egy felületaktív anyagnak (vagy homológok egy csoportjának) az anaerob úton történő biológiai lebonthatósága megerősítést nyert, feltételezhető, hogy egy hasonló típusú felületaktív anyag biológiailag szintén lebontható anaerob úton (például ha a C12-15 A 1-3 EO szulfát [DID-jegyzékszáma: 8] anaerob úton biológiailag lebontható, akkor a C12-15 A 6 EO szulfát anaerob úton történő hasonló biológiai lebonthatósága feltételezhető). Ha egy felületaktív anyag anaerob biológiai lebonthatóságát megfelelő vizsgálati módszer alapján megerősítették, akkor feltételezhető, hogy egy hasonló típusú felületaktív anyag szintén anaerob módon biológiailag lebontható (például az alkil-észter ammóniumsók csoportjába tartozó felületaktív anyagok anaerob biológiai lebonthatóságát megerősítő szakirodalmi adatok felhasználhatók az alkil-lánc(ok)ban észter-kötéseket tartalmazó más kvaterner ammóniumsók hasonló anaerob biológiai lebonthatóságának dokumentálásaként).

| 2. | Ellenőrző vizsgálatok az anaerob lebonthatóság meghatározására: Amennyiben új vizsgálatra van szükség, az EN ISO 11734, a 28. sz. ECETOC (1988. június), az OECD 311 vagy ezekkel egyenértékű vizsgálati módszert kell alkalmazni. |
| --- | --- |

2.

Ellenőrző vizsgálatok az anaerob lebonthatóság meghatározására: Amennyiben új vizsgálatra van szükség, az EN ISO 11734, a 28. sz. ECETOC (1988. június), az OECD 311 vagy ezekkel egyenértékű vizsgálati módszert kell alkalmazni.

| 3. | Kisadagos lebonthatósági vizsgálat: Ha új vizsgálatra van szükség, és amennyiben a szűrővizsgálat során kísérleti problémák jelentkeztek (például gátló hatás a vizsgált anyag toxicitása miatt), akkor a vizsgálatot meg kell ismételni a felületaktív anyag kis adagját használva, és a lebomlást 14C-mérésekkel vagy vegyi elemzéssel kell megfigyelni. A kisadagos vizsgálatok az OECD 308 (2000. augusztus) vagy más, ezzel egyenértékű módszer szerint végezhetők. |
| --- | --- |

3.

Kisadagos lebonthatósági vizsgálat: Ha új vizsgálatra van szükség, és amennyiben a szűrővizsgálat során kísérleti problémák jelentkeztek (például gátló hatás a vizsgált anyag toxicitása miatt), akkor a vizsgálatot meg kell ismételni a felületaktív anyag kis adagját használva, és a lebomlást 14C-mérésekkel vagy vegyi elemzéssel kell megfigyelni. A kisadagos vizsgálatok az OECD 308 (2000. augusztus) vagy más, ezzel egyenértékű módszer szerint végezhetők.

---

(1)  Ha a krónikus toxicitásra vonatkozóan nem áll rendelkezésre megfelelő adat, ezek az oszlopok üresek. Ebben az esetben a TT(krónikus) definíció szerint egyenlő a TT(akut) értékkel.

---