# Eiropas Savienības L 163/2011

| | ISSN 1725-5112
  doi:10.3000/17255112.L_2011.163.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 163 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 54. sējums2011. gada 23. jūnijs |

ISSN 1725-5112

doi:10.3000/17255112.L_2011.163.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 163

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

54. sējums2011. gada 23. jūnijs

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | STARPTAUTISKI NOLĪGUMI |
| | * | Padomes Lēmums 2011/361/KĀDP (2010. gada 20. decembris) par to, lai parakstītu un noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Serbijas Republiku, ar ko izveido sistēmu Serbijas Republikas dalībai Eiropas Savienības krīžu pārvarēšanas operācijās | 1 |
| Nolīgums starp Eiropas Savienību un Serbijas Republiku, ar ko izveido sistēmu Serbijas Republikas dalībai Eiropas Savienības krīžu pārvarēšanas operācijās | 2 |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 602/2011 (2011. gada 20. jūnijs) par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā | 8 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 603/2011 (2011. gada 20. jūnijs) par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā | 10 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 604/2011 (2011. gada 20. jūnijs) par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā | 12 |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 605/2011 (2011. gada 20. jūnijs), ar ko nosaka aizliegumu kuģiem, kuri peld ar Vācijas karogu, zvejot mencas NAFO 3M zonā | 14 |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 606/2011 (2011. gada 20. jūnijs), ar ko nosaka aizliegumu kuģiem, kuri peld ar Vācijas karogu, zvejot sarkanasarus NAFO zonā 3LN | 16 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 607/2011 (2011. gada 22. jūnijs), ar ko nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 18 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 608/2011 (2011. gada 22. jūnijs), ar ko nosaka to, par kādu apjomu var pieņemt importa licenču pieteikumus, kas iesniegti 2011. gada jūnijā attiecībā uz dažiem piena produktiem saskaņā ar konkrētām tarifa kvotām, kuras atvērtas ar Regulu (EK) Nr. 2535/2001 | 20 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 609/2011 (2011. gada 22. jūnijs), ar ko atsauc importa licenču pieteikumu pieņemšanas apturēšanu cukura produktiem atbilstīgi dažām tarifu kvotām | 22 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 610/2011 (2011. gada 22. jūnijs), par ievešanas tiesību piešķiršanu atbilstoši pieteikumiem, kas iesniegti periodam no 2011. gada 1. jūlija līdz 2012. gada 30. jūnijam saskaņā ar importa tarifa kvotu, kura atvērta ar Regulu (EK) Nr. 431/2008 un paredzēta saldētai liellopu gaļai | 23 |
| | | LĒMUMI |
| | | 2011/362/Euratom |
| | * | Padomes Lēmums (2011. gada 17. jūnijs) par Hochtemperatur-Kernkraftwerk GmbH (HKG) kopuzņēmuma statusa pagarināšanu | 24 |
| | | 2011/363/ES |
| | * | Padomes Īstenošanas lēmums (2011. gada 20. jūnijs), ar ko Rumānijai atļauj piemērot īpašu pasākumu, atkāpjoties no 193. panta Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu | 26 |
| | | 2011/364/ES |
| | * | Komisijas Lēmums (2010. gada 15. septembris) par valsts atbalstu C 26/09 (ex N 289/09), ko Latvija plāno īstenot AS Parex banka pārstrukturēšanai
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 6202)

   (
  1
  ) | 28 |
| | | 2011/365/ES |
| | * | Komisijas Lēmums (2011. gada 17. jūnijs), ar ko groza Lēmumu 2006/197/EK attiecībā uz atļaujas pagarināšanu laist tirgū esošu barību, kas ražota no ģenētiski modificētas 1507. līnijas kukurūzas (DAS-Ø15Ø7-1) atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 4159)

   (
  1
  ) | 52 |
| | | 2011/366/ES |
| | * | Komisijas Lēmums (2011. gada 17. jūnijs), ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 89034 × MON 88017 (MON-89Ø34-3xMON-88Ø17-3), kas sastāv vai ir ražoti no tās
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 4164)

   (
  1
  ) | 55 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

*

Padomes Lēmums 2011/361/KĀDP (2010. gada 20. decembris) par to, lai parakstītu un noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Serbijas Republiku, ar ko izveido sistēmu Serbijas Republikas dalībai Eiropas Savienības krīžu pārvarēšanas operācijās

1

Nolīgums starp Eiropas Savienību un Serbijas Republiku, ar ko izveido sistēmu Serbijas Republikas dalībai Eiropas Savienības krīžu pārvarēšanas operācijās

2

REGULAS

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 602/2011 (2011. gada 20. jūnijs) par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā

8

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 603/2011 (2011. gada 20. jūnijs) par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā

10

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 604/2011 (2011. gada 20. jūnijs) par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā

12

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 605/2011 (2011. gada 20. jūnijs), ar ko nosaka aizliegumu kuģiem, kuri peld ar Vācijas karogu, zvejot mencas NAFO 3M zonā

NAFO

14

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 606/2011 (2011. gada 20. jūnijs), ar ko nosaka aizliegumu kuģiem, kuri peld ar Vācijas karogu, zvejot sarkanasarus NAFO zonā 3LN

NAFO

16

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 607/2011 (2011. gada 22. jūnijs), ar ko nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

18

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 608/2011 (2011. gada 22. jūnijs), ar ko nosaka to, par kādu apjomu var pieņemt importa licenču pieteikumus, kas iesniegti 2011. gada jūnijā attiecībā uz dažiem piena produktiem saskaņā ar konkrētām tarifa kvotām, kuras atvērtas ar Regulu (EK) Nr. 2535/2001

20

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 609/2011 (2011. gada 22. jūnijs), ar ko atsauc importa licenču pieteikumu pieņemšanas apturēšanu cukura produktiem atbilstīgi dažām tarifu kvotām

22

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 610/2011 (2011. gada 22. jūnijs), par ievešanas tiesību piešķiršanu atbilstoši pieteikumiem, kas iesniegti periodam no 2011. gada 1. jūlija līdz 2012. gada 30. jūnijam saskaņā ar importa tarifa kvotu, kura atvērta ar Regulu (EK) Nr. 431/2008 un paredzēta saldētai liellopu gaļai

23

LĒMUMI

2011/362/Euratom

*

Padomes Lēmums (2011. gada 17. jūnijs) par Hochtemperatur-Kernkraftwerk GmbH (HKG) kopuzņēmuma statusa pagarināšanu

Hochtemperatur-Kernkraftwerk GmbH (HKG)

24

2011/363/ES

*

Padomes Īstenošanas lēmums (2011. gada 20. jūnijs), ar ko Rumānijai atļauj piemērot īpašu pasākumu, atkāpjoties no 193. panta Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu

26

2011/364/ES

*

Komisijas Lēmums (2010. gada 15. septembris) par valsts atbalstu C 26/09 (ex N 289/09), ko Latvija plāno īstenot AS Parex banka pārstrukturēšanai
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 6202)

   (
  1
  )

Parex

(izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 6202)

1

28

2011/365/ES

*

Komisijas Lēmums (2011. gada 17. jūnijs), ar ko groza Lēmumu 2006/197/EK attiecībā uz atļaujas pagarināšanu laist tirgū esošu barību, kas ražota no ģenētiski modificētas 1507. līnijas kukurūzas (DAS-Ø15Ø7-1) atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 4159)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 4159)

1

52

2011/366/ES

*

Komisijas Lēmums (2011. gada 17. jūnijs), ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 89034 × MON 88017 (MON-89Ø34-3xMON-88Ø17-3), kas sastāv vai ir ražoti no tās
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 4164)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 4164)

1

55

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

| 23.6.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 163/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.6.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 163/1

---

PADOMES LĒMUMS 2011/361/KĀDP

(2010. gada 20. decembris)

par to, lai parakstītu un noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Serbijas Republiku, ar ko izveido sistēmu Serbijas Republikas dalībai Eiropas Savienības krīžu pārvarēšanas operācijās

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību, jo īpaši tā 37. pantu,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību, jo īpaši tā 218. panta 5. un 6. punktu,

ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos (“AP”) priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Nosacījumi par trešo valstu dalību Eiropas Savienības krīžu pārvarēšanas operācijās būtu jānosaka nolīgumā, ar ko izveido sistēmu šādai iespējamai turpmākai dalībai, nevis jāizstrādā katrai operācijai atsevišķi. |
| --- | --- |

(1)

Nosacījumi par trešo valstu dalību Eiropas Savienības krīžu pārvarēšanas operācijās būtu jānosaka nolīgumā, ar ko izveido sistēmu šādai iespējamai turpmākai dalībai, nevis jāizstrādā katrai operācijai atsevišķi.

| (2) | Pēc tam, kad Padome 2010. gada 26. aprīlī pieņēma lēmumu, ar kuru pilnvaroja sākt sarunas, AP īstenoja sarunas par Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Serbijas Republiku, ar ko izveido sistēmu Serbijas Republikas dalībai Eiropas Savienības krīžu pārvarēšanas operācijās (“Nolīgums”). |
| --- | --- |

(2)

Pēc tam, kad Padome 2010. gada 26. aprīlī pieņēma lēmumu, ar kuru pilnvaroja sākt sarunas, AP īstenoja sarunas par Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Serbijas Republiku, ar ko izveido sistēmu Serbijas Republikas dalībai Eiropas Savienības krīžu pārvarēšanas operācijās (“Nolīgums”).

| (3) | Nolīgums būtu jāapstiprina, |
| --- | --- |

(3)

Nolīgums būtu jāapstiprina,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo Savienības vārdā ir apstiprināts Nolīgums starp Eiropas Savienību un Serbijas Republiku, lai izveidotu sistēmu Serbijas Republikas dalībai Eiropas Savienības krīžu pārvarēšanas operācijās.

Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.

2. pants

Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots iecelt personu vai personas, kas tiesīgas parakstīt nolīgumu, lai tas kļūtu saistošs Savienībai.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2010. gada 20. decembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

J. SCHAUVLIEGE

---

TULKOJUMS

NOLĪGUMS

starp Eiropas Savienību un Serbijas Republiku, ar ko izveido sistēmu Serbijas Republikas dalībai Eiropas Savienības krīžu pārvarēšanas operācijās

EIROPAS SAVIENĪBA,

no vienas puses, un

SERBIJAS REPUBLIKA,

no otras puses,

turpmāk “Puses”,

tā kā:

| (1) | Eiropas Savienība (ES) var nolemt veikt darbības krīžu pārvarēšanas jomā. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Savienība (ES) var nolemt veikt darbības krīžu pārvarēšanas jomā.

| (2) | Eiropas Savienība izlems, vai ES krīžu pārvarēšanas operācijā aicināt piedalīties trešās valstis. Serbijas Republika var pieņemt Eiropas Savienības aicinājumu un piedāvāt savu ieguldījumu. Tādā gadījumā Eiropas Savienība izlems, vai Serbijas Republikas piedāvāto ieguldījumu pieņemt. |
| --- | --- |

(2)

Eiropas Savienība izlems, vai ES krīžu pārvarēšanas operācijā aicināt piedalīties trešās valstis. Serbijas Republika var pieņemt Eiropas Savienības aicinājumu un piedāvāt savu ieguldījumu. Tādā gadījumā Eiropas Savienība izlems, vai Serbijas Republikas piedāvāto ieguldījumu pieņemt.

| (3) | Nosacījumi par Serbijas Republikas dalību ES krīžu pārvarēšanas operācijās būtu jānosaka nolīgumā, ar ko izveido sistēmu šādai iespējamai turpmākai dalībai, nevis jāizstrādā katrai operācijai atsevišķi. |
| --- | --- |

(3)

Nosacījumi par Serbijas Republikas dalību ES krīžu pārvarēšanas operācijās būtu jānosaka nolīgumā, ar ko izveido sistēmu šādai iespējamai turpmākai dalībai, nevis jāizstrādā katrai operācijai atsevišķi.

| (4) | Tādam nolīgumam nebūtu jāietekmē Eiropas Savienības lēmumu pieņemšanas autonomija, kā arī tam nevajadzētu skart to, ka Serbijas Republika katru lēmumu piedalīties ES krīžu pārvarēšanas operācijā izvērtē atsevišķi. |
| --- | --- |

(4)

Tādam nolīgumam nebūtu jāietekmē Eiropas Savienības lēmumu pieņemšanas autonomija, kā arī tam nevajadzētu skart to, ka Serbijas Republika katru lēmumu piedalīties ES krīžu pārvarēšanas operācijā izvērtē atsevišķi.

| (5) | Tādam nolīgumam būtu jāattiecas tikai uz turpmākām ES krīžu pārvarēšanas operācijām, un tam nebūtu jāskar nekādi spēkā esošie nolīgumi, kas regulē Serbijas Republikas dalību jau izvērstā ES krīžu pārvarēšanas operācijā, |
| --- | --- |

(5)

Tādam nolīgumam būtu jāattiecas tikai uz turpmākām ES krīžu pārvarēšanas operācijām, un tam nebūtu jāskar nekādi spēkā esošie nolīgumi, kas regulē Serbijas Republikas dalību jau izvērstā ES krīžu pārvarēšanas operācijā,

IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.

I   IEDAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1. pants

Lēmumi par piedalīšanos

1.   Pēc Eiropas Savienības lēmuma aicināt Serbijas Republiku piedalīties ES krīžu pārvarēšanas operācijā un pēc tam, kad Serbijas Republika ir nolēmusi tajā piedalīties, Serbijas Republika sniedz Eiropas Savienībai informāciju par savu piedāvāto ieguldījumu.

2.   Eiropas Savienība Serbijas Republikas piedāvāto ieguldījumu izvērtē, apspriežoties ar Serbijas Republiku.

3.   Eiropas Savienība, cik ātri vien iespējams, sniedz Serbijas Republikai informāciju par iespējamo iemaksu operācijas kopējo izmaksu finansēšanā, lai palīdzētu Serbijas Republikai izstrādāt savu piedāvājumu.

4.   Eiropas Savienība vēstulē paziņo Serbijas Republikai par minētās novērtēšanas iznākumu, lai nodrošinātu Serbijas Republikas dalību saskaņā ar šo nolīgumu.

2. pants

Sistēma

1.   Serbijas Republika pievienojas Padomes lēmumam, ar ko Eiropas Savienības Padome nolemj, ka ES veiks krīžu pārvarēšanas operāciju, kā arī jebkuram citam lēmumam, kuru saskaņā ar šā nolīguma noteikumiem un jebkuriem nepieciešamiem īstenošanas pasākumiem Eiropas Savienības Padome pieņem, lai pagarinātu ES krīžu pārvarēšanas operācijas termiņu.

2.   Serbijas Republikas dalība ES krīžu pārvarēšanas operācijā neskar Eiropas Savienības lēmumu pieņemšanas autonomiju.

3. pants

Personāla un bruņoto spēku statuss

1.   Tā personāla statusu, ko norīko ES krīžu civilas pārvarēšanas operācijas darbā, un/vai to bruņoto spēku statusu, ko Serbijas Republika nosūta uz ES krīžu militāras pārvarēšanas operāciju, reglamentē Eiropas Savienības un valsts(-u), kurā(-ās) operāciju veic, nolīgums par bruņoto spēku/misijas statusu, ja tāds pastāv.

2.   Tā personāla statusu, ko nosūta uz štābu vai uz komandgrupām, kas atrodas ārpus valsts(-īm), kurā(-ās) notiek ES krīžu pārvarēšanas operācija, reglamentē noteikumi, par ko vienojušies attiecīgie štābi un komandgrupas un Serbijas Republika.

3.   Neskarot 1. punktā minēto nolīgumu par bruņoto spēku/misijas statusu, personāls, kas piedalās ES krīžu pārvarēšanas operācijā, paliek Serbijas Republikas jurisdikcijā.

4.   Serbijas Republika ir atbildīga par visu to prasību izskatīšanu, kas saistītas ar dalību ES krīžu pārvarēšanas operācijā un ko iesniedz tās personāls vai kas attiecas uz tās personālu. Serbijas Republika ir atbildīga par jebkuras lietas ierosināšanu, jo īpaši par tiesvedības vai disciplināro procedūru sākšanu pret jebkuru tās personāla pārstāvi saskaņā ar tās normatīvajiem aktiem.

5.   Serbijas Republika apņemas nākt klajā ar deklarāciju par atteikšanos no prasībām pret jebkuru valsti, kas piedalās ES krīžu pārvarēšanas operācijā, kurā piedalās Serbijas Republika, un apņemas to darīt no šā nolīguma parakstīšanas brīža.

6.   Eiropas Savienība apņemas nodrošināt, ka Eiropas Savienības dalībvalstis nāk klajā ar deklarāciju par atteikšanos no prasībām attiecībā uz jebkuru turpmāku Serbijas Republikas piedalīšanos ES krīžu pārvarēšanas operācijā, un apņemas to darīt, parakstot šo nolīgumu.

4. pants

Klasificēta informācija

1.   Serbijas Republika veic visus atbilstīgos pasākumus, lai nodrošinātu klasificētas ES informācijas aizsardzību saskaņā ES Padomes drošības reglamentu, kas ietverts Padomes Lēmumā 2001/264/EK (2001. gada 19. marts), ar ko pieņem Padomes drošības reglamentu (1), un saskaņā ar papildu norādēm, ko sniedz kompetentās iestādes, tostarp ES operācijas komandieris attiecībā uz ES krīžu militāras pārvarēšanas operāciju vai ES misijas vadītājs attiecībā uz ES krīžu civilas pārvarēšanas operāciju.

2.   Ja ES un Serbijas Republika ir noslēgušas nolīgumu par klasificētas informācijas apmaiņas drošības procedūrām, saistībā ar ES krīžu pārvarēšanas operāciju piemēro šāda nolīguma noteikumus.

II   IEDAĻA

NOTEIKUMI PAR DALĪBU ES KRĪŽU CIVILAS PĀRVARĒŠANAS OPERĀCIJĀS

5. pants

Personāls, ko norīko uz ES krīžu civilas pārvarēšanas operāciju

1.   Serbijas Republika nodrošina to, ka personāls, ko tā norīko uz ES krīžu civilas pārvarēšanas operāciju, veic savus pienākumus atbilstīgi:

| a) | Padomes lēmumam un tā turpmākiem grozījumiem, kā norādīts 2. panta 1. punktā; |
| --- | --- |

a)

Padomes lēmumam un tā turpmākiem grozījumiem, kā norādīts 2. panta 1. punktā;

| b) | operācijas plānam; |
| --- | --- |

b)

operācijas plānam;

| c) | īstenošanas pasākumiem. |
| --- | --- |

c)

īstenošanas pasākumiem.

2.   Serbijas Republika laikus informē ES krīžu civilas pārvarēšanas operācijas misijas vadītāju un Eiropas Savienības Augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos par visām pārmaiņām saistībā ar savu ieguldījumu ES krīžu civilas pārvarēšanas operācijā.

3.   Kompetenta Serbijas Republikas iestāde personālam, ko norīko ES krīžu civilas pārvarēšanas operācijas darbā, veic medicīnisko pārbaudi, vakcināciju un izsniedz izziņu, kas apliecina dienestam derīgu veselības stāvokli. Personāls, ko norīko ES krīžu civilas pārvarēšanas operācijas darbā, uzrāda šādas izziņas kopiju.

6. pants

Komandķēde

1.   Serbijas Republikas norīkotais personāls veic savus pienākumus un darbojas vienīgi ES krīžu civilas pārvarēšanas operācijas interesēs.

2.   Viss personāls paliek pilnīgā savas valsts iestāžu pakļautībā.

3.   Valsts iestādes nodod operatīvo kontroli Eiropas Savienībai.

4.   Misijas vadītājs uzņemas atbildību un īsteno misijas vadību un kontroli ES krīžu civilas pārvarēšanas operācijas vietā.

5.   Misijas vadītājs vada ES krīžu civilas pārvarēšanas operāciju un uzņemas organizēt tās ikdienas vadību.

6.   Serbijas Republikai ir tādas pašas tiesības un pienākumi attiecībā uz operatīvo ikdienas vadību kā Eiropas Savienības dalībvalstīm, kas piedalās operācijā, saskaņā ar 2. panta 1. punktā minētajiem juridiskajiem instrumentiem.

7.   ES krīžu civilas pārvarēšanas operācijas misijas vadītājs ir atbildīgs par ES krīžu civilas pārvarēšanas operācijas personāla disciplīnas kontroli. Vajadzības gadījumā disciplinārlietu ierosina attiecīgā valsts iestāde.

8.   Serbijas Republika ieceļ valsts kontingenta kontaktpunktu (VKK), kas pārstāv tās valsts kontingentu operācijas laikā. VKK sniedz ES krīžu civilas pārvarēšanas operācijas misijas vadītājam ziņojumus par attiecīgās valsts jautājumiem un ir atbildīgs par operācijas kontingenta ikdienas disciplīnu.

9.   Lēmumu izbeigt operāciju pieņem Eiropas Savienība pēc apspriešanās ar Serbijas Republiku, ja Serbijas Republika ES krīžu civilas pārvarēšanas operācijas izbeigšanas dienā joprojām tajā piedalās.

7. pants

Finansiālie aspekti

1.   Serbijas Republika uzņemas visas izmaksas, kas saistītas ar tās dalību operācijā, izņemot tās darbības izdevumus, kā paredzēts operācijas darbības budžetā. Tas neskar 8. pantu.

2.   Ja noticis nāves gadījums, gūti ievainojumi, radīti zaudējumi vai noticis kaitējums fiziskām vai juridiskām personām no valsts(-īm), kurā(-ās) veic operāciju, Serbijas Republika gadījumos, kad ir konstatēta tās atbildība, izmaksā kompensāciju saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti nolīgumā par misijas statusu, kas minēts 3. panta 1. punktā.

8. pants

Iemaksa darbības budžetā

1.   Serbijas Republika piedalās ES krīžu civilas pārvarēšanas operācijas budžeta finansēšanā.

2.   Serbijas Republikas iemaksu ES krīžu civilas pārvarēšanās operācijas darbības budžetā aprēķina, pamatojoties uz vienu no turpmāk norādītajām formulām, izvēloties to formulu, kuras summa ir mazāka:

| a) | tā atsauces summas daļa, kas atbilst Serbijas Republikas NKI attiecībai pret visu to valstu NKI kopsummu, kuras veic iemaksas operācijas darbības budžetā; vai |
| --- | --- |

a)

tā atsauces summas daļa, kas atbilst Serbijas Republikas NKI attiecībai pret visu to valstu NKI kopsummu, kuras veic iemaksas operācijas darbības budžetā; vai

| b) | tā darbības budžeta atsauces summas daļa, kas atbilst to Serbijas Republikas personāla locekļu skaita, kuri piedalās operācijā, attiecībai pret visu to valstu personāla locekļu skaitu, kuras piedalās operācijā. |
| --- | --- |

b)

tā darbības budžeta atsauces summas daļa, kas atbilst to Serbijas Republikas personāla locekļu skaita, kuri piedalās operācijā, attiecībai pret visu to valstu personāla locekļu skaitu, kuras piedalās operācijā.

3.   Neatkarīgi no 1. un 2. punkta Serbijas Republika nepiedalās Eiropas Savienības dalībvalstu personāla dienas naudas finansēšanā.

4.   Neatkarīgi no 1. punkta Eiropas Savienība Serbijas Republiku principā atbrīvo no finanšu iemaksām konkrētā ES krīžu civilas pārvarēšanas operācijā, ja:

| a) | Eiropas Savienība nolemj, ka Serbijas Republika sniedz svarīgu ieguldījumu, kas ir būtisks faktors operācijas sekmīgai darbībai; vai |
| --- | --- |

a)

Eiropas Savienība nolemj, ka Serbijas Republika sniedz svarīgu ieguldījumu, kas ir būtisks faktors operācijas sekmīgai darbībai; vai

| b) | Serbijas Republikas NKI uz vienu iedzīvotāju nepārsniedz jebkuras Eiropas Savienības dalībvalsts NKI uz vienu iedzīvotāju. |
| --- | --- |

b)

Serbijas Republikas NKI uz vienu iedzīvotāju nepārsniedz jebkuras Eiropas Savienības dalībvalsts NKI uz vienu iedzīvotāju.

5.   ES krīžu civilas pārvarēšanas operācijas misijas vadītājs un Serbijas Republikas attiecīgais administratīvais dienests paraksta vienošanos par noteikumiem attiecībā uz Serbijas Republikas iemaksām ES krīžu civilas pārvarēšanas operācijas darbības budžetā. Tajā inter alia ietver noteikumus par:

| a) | attiecīgo summu; |
| --- | --- |

a)

attiecīgo summu;

| b) | finanšu ieguldījuma maksāšanas kārtību; |
| --- | --- |

b)

finanšu ieguldījuma maksāšanas kārtību;

| c) | revīzijas procedūru. |
| --- | --- |

c)

revīzijas procedūru.

III   IEDAĻA

NOTEIKUMI PAR DALĪBU ES KRĪŽU MILITĀRAS PĀRVARĒŠANAS OPERĀCIJĀS

9. pants

Dalība ES krīžu militāras pārvarēšanas operācijā

1.   Serbijas Republika nodrošina to, ka tās bruņotie spēki un personāls, kas piedalās ES krīžu militāras pārvarēšanas operācijā, veic savus pienākumus saskaņā ar:

| a) | Padomes lēmumu un tā turpmākiem grozījumiem, kā norādīts 2. panta 1. punktā; |
| --- | --- |

a)

Padomes lēmumu un tā turpmākiem grozījumiem, kā norādīts 2. panta 1. punktā;

| b) | operācijas plānu; |
| --- | --- |

b)

operācijas plānu;

| c) | īstenošanas pasākumiem. |
| --- | --- |

c)

īstenošanas pasākumiem.

2.   Serbijas Republikas norīkotais personāls veic pienākumus un darbojas vienīgi ES krīžu militāras pārvarēšanas operācijas interesēs.

3.   Serbijas Republika laikus informē ES operācijas komandieri par jebkurām pārmaiņām attiecībā uz savu dalību operācijā.

10. pants

Komandķēde

1.   Visi bruņotie spēki un personāls, kas piedalās ES krīžu militāras pārvarēšanas operācijā, paliek pilnīgā savas valsts iestāžu pakļautībā.

2.   Valsts iestādes nodod savu bruņoto spēku un personāla operatīvo un taktisko vadību un/vai kontroli ES operācijas komandierim, kurš ir tiesīgs savas pilnvaras deleģēt.

3.   Serbijas Republikai ir tādas pašas tiesības un pienākumi attiecībā uz operatīvo ikdienas vadību kā Eiropas Savienības dalībvalstīm, kas piedalās operācijā.

4.   ES operācijas komandieris pēc apspriešanās ar Serbijas Republiku var jebkurā laikā pieprasīt Serbijas Republikas dalības atsaukšanu.

5.   Serbijas Republika ieceļ vecāko militāro pārstāvi (VMP), kas pārstāv tās valsts kontingentu ES krīžu militāras pārvarēšanas operācijā. VMP apspriežas ar ES spēku komandieri par visiem jautājumiem, kas skar operāciju, un ir atbildīgs par Serbijas kontingenta ikdienas disciplīnu.

11. pants

Finansiālie aspekti

1.   Neskarot 12. pantu, Serbijas Republika uzņemas visas izmaksas, kas saistītas ar tās līdzdalību operācijā, izņemot tās izmaksas, ko sedz no kopējā finansējuma, kā paredzēts 2. panta 1. punktā minētajos juridiskajos instrumentos, kā arī Padomes Lēmumā 2008/975/KĀDP (2008. gada 18. decembris), ar ko izveido mehānismu tādu Eiropas Savienības operāciju kopējo izmaksu finansēšanas pārvaldībai, kuras skar militārus vai aizsardzības aspektus (Athena) (2).

2.   Ja noticis nāves gadījums, gūti ievainojumi, radīti zaudējumi vai noticis kaitējums fiziskām vai juridiskām personām no valsts(-īm), kurā(-ās) veic operāciju, Serbijas Republika gadījumos, kad ir konstatēta tās atbildība, izmaksā kompensāciju saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti nolīgumā par spēku statusu, kas minēts 3. panta 1. punktā.

12. pants

Iemaksa kopējo izmaksu finansējumā

1.   Serbijas Republika piedalās ES krīžu militāras pārvarēšanas operācijas kopējo izmaksu finansēšanā.

2.   Serbijas Republikas iemaksu kopējās izmaksās aprēķina, pamatojoties uz vienu no turpmāk norādītajām formulām, izvēloties to formulu, kuras summa ir mazāka:

| a) | tā kopējo izmaksu daļa, kas atbilst Serbijas Republikas NKI attiecībai pret visu to valstu NKI kopsummu, kuras veic iemaksas operācijas kopējās izmaksās; vai |
| --- | --- |

a)

tā kopējo izmaksu daļa, kas atbilst Serbijas Republikas NKI attiecībai pret visu to valstu NKI kopsummu, kuras veic iemaksas operācijas kopējās izmaksās; vai

| b) | tā kopējo izmaksu daļa, kas atbilst to Serbijas Republikas personāla locekļu skaita, kuri piedalās operācijā, attiecībai pret visu to valstu personāla locekļu skaitu, kuras piedalās operācijā.
  Ja izmanto 2. punkta b) apakšpunktā minēto formulu, un Serbijas Republika nosūta personālu tikai uz operācijas vai bruņoto spēku štābu, izmanto tās personāla locekļu skaita attiecību pret attiecīgā štāba personāla locekļu kopskaitu. Pārējos gadījumos izmanto visu to personāla locekļu, kurus nosūta Serbijas Republika, skaita attiecību pret visa operācijas personāla locekļu kopskaitu. |
| --- | --- |

b)

tā kopējo izmaksu daļa, kas atbilst to Serbijas Republikas personāla locekļu skaita, kuri piedalās operācijā, attiecībai pret visu to valstu personāla locekļu skaitu, kuras piedalās operācijā.

Ja izmanto 2. punkta b) apakšpunktā minēto formulu, un Serbijas Republika nosūta personālu tikai uz operācijas vai bruņoto spēku štābu, izmanto tās personāla locekļu skaita attiecību pret attiecīgā štāba personāla locekļu kopskaitu. Pārējos gadījumos izmanto visu to personāla locekļu, kurus nosūta Serbijas Republika, skaita attiecību pret visa operācijas personāla locekļu kopskaitu.

3.   Neatkarīgi no 1. punkta Eiropas Savienība Serbijas Republiku principā atbrīvo no iemaksām kopējo izmaksu finansēšanā konkrētā ES krīžu militāras pārvarēšanas operācijā, ja:

| a) | Eiropas Savienība nolemj, ka Serbijas Republika sniedz svarīgu ieguldījumu līdzekļos un/vai spējās, kas ir būtiski faktori operācijas sekmīgai darbībai; vai |
| --- | --- |

a)

Eiropas Savienība nolemj, ka Serbijas Republika sniedz svarīgu ieguldījumu līdzekļos un/vai spējās, kas ir būtiski faktori operācijas sekmīgai darbībai; vai

| b) | Serbijas Republikas NKI uz vienu iedzīvotāju nepārsniedz jebkuras Eiropas Savienības dalībvalsts NKI uz vienu iedzīvotāju. |
| --- | --- |

b)

Serbijas Republikas NKI uz vienu iedzīvotāju nepārsniedz jebkuras Eiropas Savienības dalībvalsts NKI uz vienu iedzīvotāju.

4.   Serbijas Republikas kompetentās administratīvās iestādes noslēdz vienošanos ar administratoru, kas paredzēts Lēmumā 2008/975/KĀDP. Tajā inter alia ietver noteikumus par:

| a) | attiecīgo summu; |
| --- | --- |

a)

attiecīgo summu;

| b) | finanšu ieguldījuma maksāšanas kārtību; |
| --- | --- |

b)

finanšu ieguldījuma maksāšanas kārtību;

| c) | revīzijas procedūru. |
| --- | --- |

c)

revīzijas procedūru.

IV   IEDAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

13. pants

Īstenošanas pasākumi

Neskarot 8. panta 5. punkta un 12. panta 4. punkta noteikumus, Eiropas Savienības Augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos un Serbijas Republikas attiecīgās iestādes vienojas par tehniskiem un administratīviem pasākumiem, kas vajadzīgi, lai īstenotu šo nolīgumu.

14. pants

Noteikumu neievērošana

Ja kāda no Pusēm neievēro savas saistības, kas noteiktas nolīgumā, otrai Pusei ir tiesības izbeigt šā nolīguma darbību, par to paziņojot vienu mēnesi iepriekš.

15. pants

Domstarpību izšķiršana

Domstarpības par šā nolīguma interpretāciju vai piemērošanu Puses izšķir ar diplomātiskiem līdzekļiem.

16. pants

Stāšanās spēkā

1.   Šis nolīgums stājas spēkā pirmā mēneša pirmajā dienā pēc tam, kad Puses paziņojušas viena otrai par šim nolūkam vajadzīgo iekšējo procedūru pabeigšanu.

2.   Šo nolīgumu provizoriski piemēro no tā parakstīšanas dienas.

3.   Šo nolīgumu regulāri pārskata.

4.   Šo nolīgumu var grozīt, pamatojoties uz Pušu savstarpēju rakstisku vienošanos.

5.   Šo nolīgumu kāda no Pusēm var denonsēt, rakstiski paziņojot par denonsēšanu otrai Pusei. Šāda denonsēšana stājas spēkā sešus mēnešus pēc tam, kad otra Puse ir saņēmusi paziņojumu par denonsēšanu.

Belgradā, 2011. gada 8. jūnijā, divos eksemplāros angļu valodā.

Eiropas Savienības vārdā –

Serbijas Republikas vārdā –

---

(1)  OV L 101, 11.4.2001., 1. lpp.

1

(2)  OV L 345, 23.12.2008., 96. lpp.

2

DEKLARĀCIJU TEKSTS

ES dalībvalstu deklarācijas teksts

“ES dalībvalstis, kas piemēro ES Padomes lēmumu par ES krīžu pārvarēšanas operāciju, kurā piedalās Serbijas Republika, centīsies, ciktāl pieļauj to iekšējā tiesību sistēma, cik vien iespējams atteikties no prasībām pret Serbijas Republiku to personāla ievainošanas vai nāves gadījumā vai gadījumā, ja tām ir radīti zaudējumi vai bojāts to īpašums, ko izmanto ES krīžu pārvarēšanas operācijas darbībai, ja šāds ievainojums, nāve, zaudējums vai bojājums:

| — | radies Serbijas Republikas personāla darbības dēļ, pildot pienākumus saistībā ar ES krīžu pārvarēšanas operāciju, izņemot rupjas nolaidības vai tīša noteikumu pārkāpuma gadījumā, |
| --- | --- |

—

radies Serbijas Republikas personāla darbības dēļ, pildot pienākumus saistībā ar ES krīžu pārvarēšanas operāciju, izņemot rupjas nolaidības vai tīša noteikumu pārkāpuma gadījumā,

| — | vai radies, izmantojot jebkādu īpašumu, kas pieder Serbijas Republikai, ja šis īpašums ir izmantots saistībā ar operāciju, izņemot gadījumus, kad ES krīžu pārvarēšanas operācijas Serbijas Republikas personāls, kas izmanto šo īpašumu, ir vainojams rupjā nolaidībā vai tīšā noteikumu pārkāpumā.” |
| --- | --- |

—

vai radies, izmantojot jebkādu īpašumu, kas pieder Serbijas Republikai, ja šis īpašums ir izmantots saistībā ar operāciju, izņemot gadījumus, kad ES krīžu pārvarēšanas operācijas Serbijas Republikas personāls, kas izmanto šo īpašumu, ir vainojams rupjā nolaidībā vai tīšā noteikumu pārkāpumā.”

Serbijas Republikas deklarācijas teksts

“Serbijas Republika, tai piemērojot ES Padomes lēmumu rīcībā par ES krīžu pārvarēšanas operāciju, centīsies, ciktāl pieļauj tās iekšējā tiesību sistēma, cik vien iespējams atteikties no prasībām pret jebkuru citu valsti, kas iesaistīta ES krīžu pārvarēšanas operācijā, Serbijas Republikas personāla ievainošanas vai nāves gadījumā vai gadījumā, ja tai ir radīti zaudējumi vai bojāts tās īpašums, ko izmanto ES krīžu pārvarēšanas operācijas darbībai, ja šāds ievainojums, nāve, zaudējums vai bojājums:

| — | radies personāla darbības dēļ, pildot pienākumus saistībā ar ES krīžu vadības operāciju, izņemot rupjas nolaidības vai tīša noteikumu pārkāpuma gadījumā, |
| --- | --- |

—

radies personāla darbības dēļ, pildot pienākumus saistībā ar ES krīžu vadības operāciju, izņemot rupjas nolaidības vai tīša noteikumu pārkāpuma gadījumā,

| — | vai radies, izmantojot jebkādu īpašumu, kas pieder valstīm, kuras piedalās ES krīžu pārvarēšanas operācijā, ja šis īpašums ir izmantots saistībā ar operāciju, izņemot gadījumus, kad ES krīžu pārvarēšanas operācijas personāls, kas izmanto šo īpašumu, ir vainojams rupjā nolaidībā vai tīšā pārkāpumā.” |
| --- | --- |

—

vai radies, izmantojot jebkādu īpašumu, kas pieder valstīm, kuras piedalās ES krīžu pārvarēšanas operācijā, ja šis īpašums ir izmantots saistībā ar operāciju, izņemot gadījumus, kad ES krīžu pārvarēšanas operācijas personāls, kas izmanto šo īpašumu, ir vainojams rupjā nolaidībā vai tīšā pārkāpumā.”

---

REGULAS

| 23.6.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 163/8 |
| --- | --- | --- | --- |

23.6.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 163/8

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 602/2011

(2011. gada 20. jūnijs)

par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 1987. gada 23. jūlija Regulu (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (1) un jo īpaši tās 9. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Lai nodrošinātu Regulai (EEK) Nr. 2658/87 pievienotās kombinētās nomenklatūras vienveidīgu piemērošanu, ir jāpieņem noteikumi par šīs regulas pielikumā minēto preču klasifikāciju. |
| --- | --- |

(1)

Lai nodrošinātu Regulai (EEK) Nr. 2658/87 pievienotās kombinētās nomenklatūras vienveidīgu piemērošanu, ir jāpieņem noteikumi par šīs regulas pielikumā minēto preču klasifikāciju.

| (2) | Regulā (EEK) Nr. 2658/87 ir izklāstīti vispārīgie kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumi. Minētie noteikumi attiecas arī uz jebkuru citu nomenklatūru, kas pilnīgi vai daļēji balstās uz KN vai pievieno tai papildu apakšnodaļas un ir izveidota ar īpašiem Savienības noteikumiem, lai piemērotu tarifu vai citus pasākumus, kas saistīti ar preču tirdzniecību. |
| --- | --- |

(2)

Regulā (EEK) Nr. 2658/87 ir izklāstīti vispārīgie kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumi. Minētie noteikumi attiecas arī uz jebkuru citu nomenklatūru, kas pilnīgi vai daļēji balstās uz KN vai pievieno tai papildu apakšnodaļas un ir izveidota ar īpašiem Savienības noteikumiem, lai piemērotu tarifu vai citus pasākumus, kas saistīti ar preču tirdzniecību.

| (3) | Šīs regulas pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces saskaņā ar minētajiem vispārīgajiem noteikumiem jāklasificē saskaņā ar minētās tabulas 2. ailē norādīto KN kodu atbilstīgi 3. ailē noteiktajam pamatojumam. |
| --- | --- |

(3)

Šīs regulas pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces saskaņā ar minētajiem vispārīgajiem noteikumiem jāklasificē saskaņā ar minētās tabulas 2. ailē norādīto KN kodu atbilstīgi 3. ailē noteiktajam pamatojumam.

| (4) | Ir lietderīgi paredzēt, ka saistošo izziņu par tarifu, ko attiecībā uz preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā izdevušas dalībvalstu muitas iestādes, bet kas neatbilst šās regulas noteikumiem, šās izziņas turētājs var turpināt izmantot trīs mēnešus saskaņā ar 12. panta 6. punktu Padomes 1992. gada 12. oktobra Regulā (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (2). |
| --- | --- |

(4)

Ir lietderīgi paredzēt, ka saistošo izziņu par tarifu, ko attiecībā uz preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā izdevušas dalībvalstu muitas iestādes, bet kas neatbilst šās regulas noteikumiem, šās izziņas turētājs var turpināt izmantot trīs mēnešus saskaņā ar 12. panta 6. punktu Padomes 1992. gada 12. oktobra Regulā (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (2).

| (5) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces kombinētajā nomenklatūrā klasificē ar tabulas 2. ailē norādīto KN kodu.

2. pants

Saistošo izziņu par tarifu, ko izdevušas dalībvalstu muitas iestādes, bet kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2913/92 12. panta 6. punktu var turpināt izmantot trīs mēnešus.

3. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 20. jūnijā

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

Komisijas loceklis

Algirdas ŠEMETA

---

(1)  OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp.

1

(2)  OV L 302, 19.10.1992., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

| Preču apraksts | Klasifikācija
  (KN kods) | Pamatojums |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Izstrādājums sastāv no nerūsošā tērauda bultskrūves un paplāksnes, izplešama dībeļa un uzgriežņa.
  Skrūvei ir sešstūrveida galva, garums 55 mm, vītne visā garumā, un tās stiepes izturība ir 490 MPa.
  Dībelis ir 42 mm garš, un tā ārējais diametrs neizplestā veidā ir 10 mm. Dībelis ir bez vītnes.
  Izstrādājumu izmanto, lai priekšmetu piestiprinātu cietai virsmai, piemēram, betona sienai: izurbtajā caurumā vispirms ievieto dībeli, kurā ievietots uzgrieznis, tad ievieto un pievelk skrūvi. Pievelkot skrūvi, uzgrieznis tiek pievilkts pie skrūves galvas, kā rezultātā dībelis izplešas un priekšmets tiek cieši piestiprināts cietajai virsmai. | 7318 19 00 | Klasifikācija noteikta, ievērojot 1. un 6. vispārīgo kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumu un KN kodu 7318 un 7318 19 00 formulējumu.
  Izstrādājums nav salikta prece 3.b) vispārīgā kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikuma nozīmē, jo atsevišķas detaļas kopā veido jaunu, nedalāmu ražojumu: distances bultskrūvi. Tāpēc klasifikācija pēc komponenta, kas nosaka izstrādājuma pamatīpašības, nav iespējama.
  Klasificēšana apakšpozīcijā 7318 15 pie bultskrūvēm ar uzgriežņiem vai paplāksnēm vai bez tām nav iespējama, jo dībelis nav ne uzgrieznis, ne paplāksne.
  Ņemot vērā izstrādājuma īpašības, tas klasificējams ar KN kodu 7318 19 00 kā citādi vītņoti izstrādājumi. |

Preču apraksts

Klasifikācija

(KN kods)

Pamatojums

(1)

(2)

(3)

Izstrādājums sastāv no nerūsošā tērauda bultskrūves un paplāksnes, izplešama dībeļa un uzgriežņa.

Skrūvei ir sešstūrveida galva, garums 55 mm, vītne visā garumā, un tās stiepes izturība ir 490 MPa.

Dībelis ir 42 mm garš, un tā ārējais diametrs neizplestā veidā ir 10 mm. Dībelis ir bez vītnes.

Izstrādājumu izmanto, lai priekšmetu piestiprinātu cietai virsmai, piemēram, betona sienai: izurbtajā caurumā vispirms ievieto dībeli, kurā ievietots uzgrieznis, tad ievieto un pievelk skrūvi. Pievelkot skrūvi, uzgrieznis tiek pievilkts pie skrūves galvas, kā rezultātā dībelis izplešas un priekšmets tiek cieši piestiprināts cietajai virsmai.

7318 19 00

Klasifikācija noteikta, ievērojot 1. un 6. vispārīgo kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumu un KN kodu 7318 un 7318 19 00 formulējumu.

Izstrādājums nav salikta prece 3.b) vispārīgā kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikuma nozīmē, jo atsevišķas detaļas kopā veido jaunu, nedalāmu ražojumu: distances bultskrūvi. Tāpēc klasifikācija pēc komponenta, kas nosaka izstrādājuma pamatīpašības, nav iespējama.

Klasificēšana apakšpozīcijā 7318 15 pie bultskrūvēm ar uzgriežņiem vai paplāksnēm vai bez tām nav iespējama, jo dībelis nav ne uzgrieznis, ne paplāksne.

Ņemot vērā izstrādājuma īpašības, tas klasificējams ar KN kodu 7318 19 00 kā citādi vītņoti izstrādājumi.

---

| 23.6.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 163/10 |
| --- | --- | --- | --- |

23.6.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 163/10

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 603/2011

(2011. gada 20. jūnijs)

par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 1987. gada 23. jūlija Regulu (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (1) un jo īpaši tās 9. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Lai nodrošinātu Regulai (EEK) Nr. 2658/87 pievienotās kombinētās nomenklatūras vienādu piemērošanu, ir jāparedz pasākumi attiecībā uz šās regulas pielikumā minēto preču klasifikāciju. |
| --- | --- |

(1)

Lai nodrošinātu Regulai (EEK) Nr. 2658/87 pievienotās kombinētās nomenklatūras vienādu piemērošanu, ir jāparedz pasākumi attiecībā uz šās regulas pielikumā minēto preču klasifikāciju.

| (2) | Regulā (EEK) Nr. 2658/87 ir izklāstīti vispārīgie kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumi. Lai piemērotu tarifus vai citus pasākumus, kas saistīti ar preču tirdzniecību, šie noteikumi attiecas arī uz jebkuru citu nomenklatūru, kura pilnībā vai daļēji balstās uz to vai pievieno tai kādas papildu apakšnodaļas un ir izveidota ar īpašiem Savienības noteikumiem. |
| --- | --- |

(2)

Regulā (EEK) Nr. 2658/87 ir izklāstīti vispārīgie kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumi. Lai piemērotu tarifus vai citus pasākumus, kas saistīti ar preču tirdzniecību, šie noteikumi attiecas arī uz jebkuru citu nomenklatūru, kura pilnībā vai daļēji balstās uz to vai pievieno tai kādas papildu apakšnodaļas un ir izveidota ar īpašiem Savienības noteikumiem.

| (3) | Šās regulas pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces saskaņā ar minētajiem vispārīgajiem noteikumiem jāklasificē saskaņā ar KN kodu, kas norādīts minētās tabulas 2. ailē, atbilstīgi 3. ailē noteiktajam pamatojumam. |
| --- | --- |

(3)

Šās regulas pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces saskaņā ar minētajiem vispārīgajiem noteikumiem jāklasificē saskaņā ar KN kodu, kas norādīts minētās tabulas 2. ailē, atbilstīgi 3. ailē noteiktajam pamatojumam.

| (4) | Ir lietderīgi paredzēt, ka saistošo izziņu par tarifu, ko attiecībā uz preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā izdevušas dalībvalstu muitas iestādes, bet kas neatbilst šās regulas noteikumiem, šās izziņas turētājs var turpināt izmantot trīs mēnešus saskaņā ar 12. panta 6. punktu Padomes 1992. gada 12. oktobra Regulā (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (2). |
| --- | --- |

(4)

Ir lietderīgi paredzēt, ka saistošo izziņu par tarifu, ko attiecībā uz preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā izdevušas dalībvalstu muitas iestādes, bet kas neatbilst šās regulas noteikumiem, šās izziņas turētājs var turpināt izmantot trīs mēnešus saskaņā ar 12. panta 6. punktu Padomes 1992. gada 12. oktobra Regulā (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (2).

| (5) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Preces, kas aprakstītas pielikuma tabulas 1. ailē, kombinētajā nomenklatūrā klasificē ar KN kodu, kas norādīts tabulas 2. ailē.

2. pants

Saistošo izziņu par tarifu, ko izdevušas dalībvalstu muitas iestādes, bet kas neatbilst šās regulas noteikumiem, saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2913/92 12. panta 6. punktu var turpināt izmantot trīs mēnešus.

3. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 20. jūnijā

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

Komisijas loceklis

Algirdas ŠEMETA

---

(1)  OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp.

1

(2)  OV L 302, 19.10.1992., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

| Preču apraksts | Klasifikācija
  (KN kods) | Pamatojums |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Izstrādājums, kas īpaši paredzēts iebūvēšanai konkrēta modeļa mehāniskā transportlīdzekļa signalizēšanas iekārtās.
  Izstrādājums sastāv no diviem savstarpēji savienotiem iespiedshēmu blokiem, katrā no kuriem ir pasīvie komponenti (kondensatori un rezistori) un aktīvie komponenti (diodes, gaismas diodes (LED), tranzistori un integrālshēmas). Vienam no blokiem ir saskarne pieslēgšanai pie mehāniskā transportlīdzekļa apgaismojuma sistēmas.
  Gaismas diodes (LED) nodrošina signalizēšanas funkciju.

   (1) Sk. attēlu. | 8512 90 90 | Klasifikācija noteikta, ievērojot kombinētās nomenklatūras interpretācijas 1. un 6. vispārīgo noteikumu, XVI sadaļas 2.b) piezīmi un KN kodu 8512, 8512 90 un 8512 90 90 aprakstu.
  Tā kā izstrādājums sastāv no iespiedshēmu blokiem (sk. KN skaidrojumus apakšpozīcijai 8443 99 10 par elektroniskajiem blokiem), tas neatbilst nosacījumiem par pusvadītāju ierīcēm un elektroniskajām integrālshēmām (sk. 85. nodaļas 8. piezīmi). Tādēļ klasifikācija pozīcijā 8541 un 8542 nav iespējama.
  Tā kā izstrādājums nav pilnībā nokomplektēts, bet īpaši konstruēts izmantošanai kopā ar citiem komponentiem, piemēram, lēcu mehāniskā transportlīdzekļa signalizācijas iekārtās, klasifikācija ar KN kodu 8512 20 00 nav iespējama.
  Tāpēc izstrādājums klasificējams ar KN kodu 8512 90 90 kā daļa no tāda elektriskā apgaismošanas vai signalizēšanas aprīkojuma, ko izmanto mehāniskajos transportlīdzekļos. |

Preču apraksts

Klasifikācija

(KN kods)

Pamatojums

(1)

(2)

(3)

Izstrādājums, kas īpaši paredzēts iebūvēšanai konkrēta modeļa mehāniskā transportlīdzekļa signalizēšanas iekārtās.

Izstrādājums sastāv no diviem savstarpēji savienotiem iespiedshēmu blokiem, katrā no kuriem ir pasīvie komponenti (kondensatori un rezistori) un aktīvie komponenti (diodes, gaismas diodes (LED), tranzistori un integrālshēmas). Vienam no blokiem ir saskarne pieslēgšanai pie mehāniskā transportlīdzekļa apgaismojuma sistēmas.

Gaismas diodes (LED) nodrošina signalizēšanas funkciju.

(1) Sk. attēlu.

8512 90 90

Klasifikācija noteikta, ievērojot kombinētās nomenklatūras interpretācijas 1. un 6. vispārīgo noteikumu, XVI sadaļas 2.b) piezīmi un KN kodu 8512, 8512 90 un 8512 90 90 aprakstu.

Tā kā izstrādājums sastāv no iespiedshēmu blokiem (sk. KN skaidrojumus apakšpozīcijai 8443 99 10 par elektroniskajiem blokiem), tas neatbilst nosacījumiem par pusvadītāju ierīcēm un elektroniskajām integrālshēmām (sk. 85. nodaļas 8. piezīmi). Tādēļ klasifikācija pozīcijā 8541 un 8542 nav iespējama.

Tā kā izstrādājums nav pilnībā nokomplektēts, bet īpaši konstruēts izmantošanai kopā ar citiem komponentiem, piemēram, lēcu mehāniskā transportlīdzekļa signalizācijas iekārtās, klasifikācija ar KN kodu 8512 20 00 nav iespējama.

Tāpēc izstrādājums klasificējams ar KN kodu 8512 90 90 kā daļa no tāda elektriskā apgaismošanas vai signalizēšanas aprīkojuma, ko izmanto mehāniskajos transportlīdzekļos.

Image

---

(1)  Attēlam ir tikai informatīva nozīme.

---

| 23.6.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 163/12 |
| --- | --- | --- | --- |

23.6.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 163/12

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 604/2011

(2011. gada 20. jūnijs)

par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 1987. gada 23. jūlija Regulu (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (1) un jo īpaši tās 9. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Lai nodrošinātu Regulai (EEK) Nr. 2658/87 pievienotās kombinētās nomenklatūras vienveidīgu piemērošanu, ir jāpieņem noteikumi par šīs regulas pielikumā minēto preču klasifikāciju. |
| --- | --- |

(1)

Lai nodrošinātu Regulai (EEK) Nr. 2658/87 pievienotās kombinētās nomenklatūras vienveidīgu piemērošanu, ir jāpieņem noteikumi par šīs regulas pielikumā minēto preču klasifikāciju.

| (2) | Regulā (EEK) Nr. 2658/87 ir izklāstīti vispārīgie kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumi. Minētie noteikumi attiecas arī uz jebkuru citu nomenklatūru, kas pilnīgi vai daļēji balstās uz KN vai pievieno tai papildu apakšnodaļas un ir izveidota ar īpašiem Savienības noteikumiem, lai piemērotu tarifu vai citus pasākumus, kas saistīti ar preču tirdzniecību. |
| --- | --- |

(2)

Regulā (EEK) Nr. 2658/87 ir izklāstīti vispārīgie kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumi. Minētie noteikumi attiecas arī uz jebkuru citu nomenklatūru, kas pilnīgi vai daļēji balstās uz KN vai pievieno tai papildu apakšnodaļas un ir izveidota ar īpašiem Savienības noteikumiem, lai piemērotu tarifu vai citus pasākumus, kas saistīti ar preču tirdzniecību.

| (3) | Šīs regulas pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces saskaņā ar minētajiem vispārīgajiem noteikumiem jāklasificē saskaņā ar minētās tabulas 2. ailē norādīto KN kodu atbilstīgi 3. ailē noteiktajam pamatojumam. |
| --- | --- |

(3)

Šīs regulas pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces saskaņā ar minētajiem vispārīgajiem noteikumiem jāklasificē saskaņā ar minētās tabulas 2. ailē norādīto KN kodu atbilstīgi 3. ailē noteiktajam pamatojumam.

| (4) | Ir lietderīgi noteikt, ka saistošo izziņu par tarifu, ko attiecībā uz preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā izdevušas dalībvalstu muitas iestādes, bet kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, izziņas turētājs var turpināt izmantot trīs mēnešus saskaņā ar 12. panta 6. punktu Padomes 1992. gada 12. oktobra Regulā (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (2). |
| --- | --- |

(4)

Ir lietderīgi noteikt, ka saistošo izziņu par tarifu, ko attiecībā uz preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā izdevušas dalībvalstu muitas iestādes, bet kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, izziņas turētājs var turpināt izmantot trīs mēnešus saskaņā ar 12. panta 6. punktu Padomes 1992. gada 12. oktobra Regulā (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (2).

| (5) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces kombinētajā nomenklatūrā klasificē ar tabulas 2. ailē norādīto KN kodu.

2. pants

Saistošo izziņu par tarifu, ko izdevušas dalībvalstu muitas iestādes, bet kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2913/92 12. panta 6. punktu var turpināt izmantot trīs mēnešus.

3. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 20. jūnijā

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

Komisijas loceklis

Algirdas ŠEMETA

---

(1)  OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp.

1

(2)  OV L 302, 19.10.1992., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

| Preču apraksts | Klasifikācija
  (KN kods) | Pamatojums |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| 1. | Tērauda cilindrveida konteiners, kura garums ir apmēram 30 cm un diametrs apmēram 3 cm (t. s. “gaisa spilvena piepūšanas ierīce”).
  Ierīce sastāv no elektriskajām kontakttapām, uzliesmotāja, kameras ar pirotehnisko ģeneratoru, kameras ar gāzu maisījumu, filtriem un gāzes izplūdes sprauslas.
  Gāzu maisījums sastāv no slāpekļa oksīda, argona un hēlija.
  Kad elektriskais signāls no mehāniskā transportlīdzekļa sensoru sistēmas aktivizē uzliesmotāju, sākas process, kura laikā iedarbojas pirotehniskais ģenerators, un tā rezultātā gāzes sakarst, radot augstu spiedienu. Pēc tam gāzes tiek izgrūztas caur sprauslu, piepildot gaisa spilvenu.
  Ierīce ir konstruēta iebūvēšanai mehāniskā transportlīdzekļa drošības gaisa spilvena sistēmā. |

Preču apraksts

Klasifikācija

(KN kods)

Pamatojums

(1)

(2)

(3)

1.

Tērauda cilindrveida konteiners, kura garums ir apmēram 30 cm un diametrs apmēram 3 cm (t. s. “gaisa spilvena piepūšanas ierīce”).

Ierīce sastāv no elektriskajām kontakttapām, uzliesmotāja, kameras ar pirotehnisko ģeneratoru, kameras ar gāzu maisījumu, filtriem un gāzes izplūdes sprauslas.

Gāzu maisījums sastāv no slāpekļa oksīda, argona un hēlija.

Kad elektriskais signāls no mehāniskā transportlīdzekļa sensoru sistēmas aktivizē uzliesmotāju, sākas process, kura laikā iedarbojas pirotehniskais ģenerators, un tā rezultātā gāzes sakarst, radot augstu spiedienu. Pēc tam gāzes tiek izgrūztas caur sprauslu, piepildot gaisa spilvenu.

Ierīce ir konstruēta iebūvēšanai mehāniskā transportlīdzekļa drošības gaisa spilvena sistēmā.

8708 95 99

Klasifikācija noteikta, ievērojot 1. un 6. vispārīgo kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumu, XVII sadaļas 3. piezīmi un KN kodu 8708, 8708 95 un 8708 95 99 aprakstu.

Ierīces funkcija ir piepildīt gaisa spilvenu ar gāzēm un nevis radīt pirotehniskus efektus 36. nodaļas izpratnē. Līdz ar to klasificēšana pozīcijā 3604 ir izslēgta.

“Gāzes ģeneratori” ir preces, kas no koksa, antracīta vai cita oglekli saturoša materiāla rada gāzdegvielu. Pozīcija 8405 neparedz gāzes ražošanas procesu kā pirotehnisko materiālu ātru ķīmisko reakciju (eksploziju) rezultātu. Tāpēc “gaisa spilvena piepūšanas ierīces” klasifikācija pozīcijā 8405 nav iespējama. (Sk. arī harmonizētās sistēmas skaidrojumus pozīcijai 8405, A un B.)

Tā kā ierīce ir drošības gaisa spilvena ar piepūšanas sistēmu daļa (sk. arī Harmonizētās sistēmas skaidrojumus attiecībā uz pozīciju 8708 (O)), tad tā jāklasificē ar KN kodu 8708 95 99.

| 2. | Tērauda cilindrveida konteiners, kura garums ir apmēram 21 cm, diametrs apmēram 5 cm (t. s. “gaisa spilvena piepūšanas ierīce”).
  Ierīce sastāv no elektriskajām kontakttapām, uzliesmotāja, kameras ar pirotehnisko ģeneratoru, izplešanās kameras, filtriem un gāzes izplūdes sprauslas.
  Kad elektriskais signāls no mehāniskā transportlīdzekļa sensoru sistēmas aktivizē uzliesmotāju, sākas process, kura laikā iedarbojas pirotehniskais ģenerators, un tā rezultātā izplešanās kamera tiek piepildīta ar gāzēm, radot augstu spiedienu. Pēc tam gāzes tiek izgrūztas caur sprauslu, piepildot gaisa spilvenu.
  Ierīce ir konstruēta iebūvēšanai mehāniskā transportlīdzekļa drošības gaisa spilvena sistēmā. |
| --- | --- |

2.

Tērauda cilindrveida konteiners, kura garums ir apmēram 21 cm, diametrs apmēram 5 cm (t. s. “gaisa spilvena piepūšanas ierīce”).

Ierīce sastāv no elektriskajām kontakttapām, uzliesmotāja, kameras ar pirotehnisko ģeneratoru, izplešanās kameras, filtriem un gāzes izplūdes sprauslas.

Kad elektriskais signāls no mehāniskā transportlīdzekļa sensoru sistēmas aktivizē uzliesmotāju, sākas process, kura laikā iedarbojas pirotehniskais ģenerators, un tā rezultātā izplešanās kamera tiek piepildīta ar gāzēm, radot augstu spiedienu. Pēc tam gāzes tiek izgrūztas caur sprauslu, piepildot gaisa spilvenu.

Ierīce ir konstruēta iebūvēšanai mehāniskā transportlīdzekļa drošības gaisa spilvena sistēmā.

8708 95 99

Klasifikācija noteikta, ievērojot 1. un 6. vispārīgo kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumu, XVII sadaļas 3. piezīmi un KN kodu 8708, 8708 95 un 8708 95 99 aprakstu.

Ierīces funkcija ir piepildīt gaisa spilvenu ar gāzēm un nevis radīt pirotehniskus efektus 36. nodaļas izpratnē. Līdz ar to klasificēšana pozīcijā 3604 ir izslēgta.

“Gāzes ģeneratori” ir preces, kas no koksa, antracīta vai cita oglekli saturoša materiāla rada gāzdegvielu. Pozīcija 8405 neparedz gāzes ražošanas procesu kā pirotehnisko materiālu ātru ķīmisko reakciju (eksploziju) rezultātu. Tāpēc “gaisa spilvena piepūšanas ierīces” klasifikācija pozīcijā 8405 nav iespējama. (Sk. arī harmonizētās sistēmas skaidrojumus pozīcijai 8405, A un B.)

Tā kā ierīce ir drošības gaisa spilvena ar piepūšanas sistēmu daļa (sk. arī Harmonizētās sistēmas skaidrojumus attiecībā uz pozīciju 8708 (O)), tad tā jāklasificē ar KN kodu 8708 95 99.

---

| 23.6.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 163/14 |
| --- | --- | --- | --- |

23.6.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 163/14

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 605/2011

(2011. gada 20. jūnijs),

ar ko nosaka aizliegumu kuģiem, kuri peld ar Vācijas karogu, zvejot mencas NAFO 3M zonā

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 20. novembra Regulu (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (1), un jo īpaši tās 36. panta 2. punktu,

Tā kā:

| (1) | Padomes 2011. gada 18. janvāra Regulā (ES) Nr. 57/2011, ar ko 2011. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas ES ūdeņos un — attiecībā uz ES kuģiem — konkrētos ūdeņos, kas nav ES ūdeņi (2), ir noteiktas kvotas 2011. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padomes 2011. gada 18. janvāra Regulā (ES) Nr. 57/2011, ar ko 2011. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas ES ūdeņos un — attiecībā uz ES kuģiem — konkrētos ūdeņos, kas nav ES ūdeņi (2), ir noteiktas kvotas 2011. gadam.

| (2) | Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju kuģi, kas peld ar šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karogu vai ir reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2011. gadam iedalīto kvotu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju kuģi, kas peld ar šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karogu vai ir reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2011. gadam iedalīto kvotu.

| (3) | Tāpēc jāaizliedz ar šo krājumu saistītas zvejas darbības, |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc jāaizliedz ar šo krājumu saistītas zvejas darbības,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Kvotas pilnīga apguve

Nozvejas kvotu 2011. gadam, kura šīs regulas pielikumā minētajai dalībvalstij iedalīta pielikumā norādītajam krājumam, uzskata par pilnībā apgūtu no minētajā pielikumā noteiktās dienas.

2. pants

Aizliegumi

Ar šīs regulas pielikumā norādīto krājumu saistītas zvejas darbības, ko veic kuģi, kuri peld ar pielikumā minētās dalībvalsts karogu vai ir reģistrēti šajā dalībvalstī, ir aizliegtas no minētajā pielikumā noteiktās dienas. Konkrēti, pēc minētās dienas ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārvietot, pārkraut citā kuģī vai izkraut zivis, ko minētie kuģi nozvejojuši no šā krājuma.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 20. jūnijā

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

jūrlietu un zivsaimniecības ģenerāldirektore

Lowri EVANS

---

(1)  OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.

1

(2)  OV L 24, 27.1.2011., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

| Nr. | 16/T&Q |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Vācija |
| Krājums | COD/N3M. |
| Suga | Menca (Gadus morhua) |
| Zona | NAFO 3M |
| Datums | 24.5.2011. |

Nr.

16/T&Q

Dalībvalsts

Vācija

Krājums

COD/N3M.

Suga

Menca (Gadus morhua)

Zona

NAFO 3M

Datums

24.5.2011.

---

| 23.6.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 163/16 |
| --- | --- | --- | --- |

23.6.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 163/16

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 606/2011

(2011. gada 20. jūnijs),

ar ko nosaka aizliegumu kuģiem, kuri peld ar Vācijas karogu, zvejot sarkanasarus NAFO zonā 3LN

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 20. novembra Regulu (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (1), un jo īpaši tās 36. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Padomes 2011. gada 18. janvāra Regulā (ES) Nr. 57/2011, ar ko 2011. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas ES ūdeņos un — attiecībā uz ES kuģiem — konkrētos ūdeņos, kas nav ES ūdeņi (2), ir noteiktas kvotas 2011. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padomes 2011. gada 18. janvāra Regulā (ES) Nr. 57/2011, ar ko 2011. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas ES ūdeņos un — attiecībā uz ES kuģiem — konkrētos ūdeņos, kas nav ES ūdeņi (2), ir noteiktas kvotas 2011. gadam.

| (2) | Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju kuģi, kas peld ar šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karogu vai ir reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2011. gadam iedalīto kvotu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju kuģi, kas peld ar šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karogu vai ir reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2011. gadam iedalīto kvotu.

| (3) | Tāpēc jāaizliedz ar šo krājumu saistītas zvejas darbības, |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc jāaizliedz ar šo krājumu saistītas zvejas darbības,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Kvotas pilnīga apguve

Nozvejas kvotu 2011. gadam, kura šīs regulas pielikumā minētajai dalībvalstij iedalīta pielikumā norādītajam krājumam, uzskata par pilnībā apgūtu no minētajā pielikumā noteiktās dienas.

2. pants

Aizliegumi

Ar šīs regulas pielikumā norādīto krājumu saistītas zvejas darbības, ko veic kuģi, kuri peld ar pielikumā minētās dalībvalsts karogu vai ir reģistrēti šajā dalībvalstī, ir aizliegtas no minētajā pielikumā noteiktās dienas. Konkrēti, pēc minētās dienas ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārvietot, pārkraut citā kuģī vai izkraut zivis, ko minētie kuģi nozvejojuši no šā krājuma.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 20. jūnijā

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

jūrlietu un zivsaimniecības ģenerāldirektore

Lowri EVANS

---

(1)  OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.

1

(2)  OV L 24, 27.1.2011., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

| Nr. | 17/T&Q |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Vācija |
| Krājums | RED/N3LN. |
| Suga | Sarkanasari (Sebastes spp.) |
| Zona | NAFO 3LN |
| Datums | 24.5.2011. |

Nr.

17/T&Q

Dalībvalsts

Vācija

Krājums

RED/N3LN.

Suga

Sarkanasari (Sebastes spp.)

Zona

NAFO 3LN

Datums

24.5.2011.

---

| 23.6.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 163/18 |
| --- | --- | --- | --- |

23.6.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 163/18

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 607/2011

(2011. gada 22. jūnijs),

ar ko nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,

tā kā:

Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas minētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2011. gada 23. jūnijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 22. jūnijā

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | MA | 57,8 |
| MK | 54,8 |
| TR | 55,0 |
| ZZ | 55,9 |
| 0707 00 05 | TR | 95,0 |
| ZZ | 95,0 |
| 0709 90 70 | TR | 117,7 |
| ZZ | 117,7 |
| 0805 50 10 | AR | 75,4 |
| BR | 40,6 |
| TR | 65,0 |
| UY | 65,6 |
| ZA | 85,9 |
| ZZ | 66,5 |
| 0808 10 80 | AR | 123,2 |
| BR | 76,1 |
| CL | 90,5 |
| CN | 95,4 |
| NZ | 142,3 |
| UY | 58,7 |
| ZA | 93,4 |
| ZZ | 97,1 |
| 0809 10 00 | TR | 283,9 |
| ZZ | 283,9 |
| 0809 20 95 | TR | 366,8 |
| XS | 382,4 |
| ZZ | 374,6 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

MA

57,8

MK

54,8

TR

55,0

ZZ

55,9

0707 00 05

TR

95,0

ZZ

95,0

0709 90 70

TR

117,7

ZZ

117,7

0805 50 10

AR

75,4

BR

40,6

TR

65,0

UY

65,6

ZA

85,9

ZZ

66,5

0808 10 80

AR

123,2

BR

76,1

CL

90,5

CN

95,4

NZ

142,3

UY

58,7

ZA

93,4

ZZ

97,1

0809 10 00

TR

283,9

ZZ

283,9

0809 20 95

TR

366,8

XS

382,4

ZZ

374,6

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 23.6.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 163/20 |
| --- | --- | --- | --- |

23.6.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 163/20

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 608/2011

(2011. gada 22. jūnijs),

ar ko nosaka to, par kādu apjomu var pieņemt importa licenču pieteikumus, kas iesniegti 2011. gada jūnijā attiecībā uz dažiem piena produktiem saskaņā ar konkrētām tarifa kvotām, kuras atvērtas ar Regulu (EK) Nr. 2535/2001

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2006. gada 31. augusta Regulu (EK) Nr. 1301/2006, ar ko nosaka kopīgus noteikumus lauksaimniecības produktu importa tarifu kvotu administrēšanai, izmantojot ievešanas atļauju sistēmu (2), un jo īpaši tās 7. panta 2. punktu,

tā kā:

Importa licenču pieteikumi, kas no 2011. gada 1. līdz 10. jūnijam iesniegti par noteiktām tarifa kvotām, kuras minētas I pielikumā Komisijas 2001. gada 14. decembra Regulā (EK) Nr. 2535/2001, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus par to, kā piemērot Padomes Regulu (EK) Nr. 1255/1999 attiecībā uz piena un piena produktu importa režīmu un tarifu kvotu atvēršanu (3), attiecas uz daudzumiem, kas pārsniedz pieejamos daudzumus. Tāpēc ir jānosaka, par kādu apjomu importa licences var izdot, nosakot piešķīruma koeficientu, ko piemēro pieprasītajiem daudzumiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Par visiem licenču pieteikumiem, kas no 2011. gada 1. līdz 10. jūnijam iesniegti tādu produktu importēšanai, uz kuru attiecas Regulas (EK) Nr. 2535/2001 I pielikuma I.A, I.F, I.H, I.I un I.J daļā minētās kvotas, izdod importa licences, pieprasītajiem daudzumiem piemērojot piešķīruma koeficientu(-us), kas noteikts(-i) šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2011. gada 23. jūnijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 22. jūnijā

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 238, 1.9.2006., 13. lpp.

2

(3)  OV L 341, 22.12.2001., 29. lpp.

3

---

PIELIKUMS

I.A

| Tarifa kvotas numurs | Piešķīruma koeficients |
| --- | --- |
| 09.4590 | — |
| 09.4599 | — |
| 09.4591 | — |
| 09.4592 | — |
| 09.4593 | — |
| 09.4594 | — |
| 09.4595 | 10,484082 % |
| 09.4596 | 100 % |
| “—”: Komisijai netika nosūtīts neviens licences pieteikums. |

Tarifa kvotas numurs

Piešķīruma koeficients

09.4590

—

09.4599

—

09.4591

—

09.4592

—

09.4593

—

09.4594

—

09.4595

10,484082 %

09.4596

100 %

“—”: Komisijai netika nosūtīts neviens licences pieteikums.

I.F

Šveices izcelsmes produkti

| Tarifa kvotas numurs | Piešķīruma koeficients |
| --- | --- |
| 09.4155 | 48,007681 % |

Tarifa kvotas numurs

Piešķīruma koeficients

09.4155

48,007681 %

I.H

Norvēģijas izcelsmes produkti

| Tarifa kvotas numurs | Piešķīruma koeficients |
| --- | --- |
| 09.4179 | 100 % |

Tarifa kvotas numurs

Piešķīruma koeficients

09.4179

100 %

I.I

Īslandes izcelsmes produkti

| Tarifa kvotas numurs | Piešķīruma koeficients |
| --- | --- |
| 09.4205 | 100 % |
| 09.4206 | 100 % |

Tarifa kvotas numurs

Piešķīruma koeficients

09.4205

100 %

09.4206

100 %

I.J

Moldāvijas Republikas izcelsmes produkti

| Tarifa kvotas numurs | Piešķīruma koeficients |
| --- | --- |
| 09.4210 | — |
| “—”: Komisijai netika nosūtīts neviens licences pieteikums. |

Tarifa kvotas numurs

Piešķīruma koeficients

09.4210

—

“—”: Komisijai netika nosūtīts neviens licences pieteikums.

---

| 23.6.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 163/22 |
| --- | --- | --- | --- |

23.6.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 163/22

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 609/2011

(2011. gada 22. jūnijs),

ar ko atsauc importa licenču pieteikumu pieņemšanas apturēšanu cukura produktiem atbilstīgi dažām tarifu kvotām

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2009. gada 25. septembra Regulu (EK) Nr. 891/2009, ar ko atver dažas Kopienas tarifu kvotas cukura nozarē un paredz to pārvaldību (2), un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 891/2009 importa licenču pieteikumu pieņemšana attiecībā uz kārtas numuru 09.4318 tika apturēta no 2011. gada 20. janvāra ar Komisijas 2011. gada 19. janvāra Regulu (ES) Nr. 42/2011, ar ko pārtrauc importa licenču pieteikumu iesniegšanu cukura nozares produktiem atbilstīgi dažām tarifa kvotām (3). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 891/2009 importa licenču pieteikumu pieņemšana attiecībā uz kārtas numuru 09.4318 tika apturēta no 2011. gada 20. janvāra ar Komisijas 2011. gada 19. janvāra Regulu (ES) Nr. 42/2011, ar ko pārtrauc importa licenču pieteikumu iesniegšanu cukura nozares produktiem atbilstīgi dažām tarifa kvotām (3).

| (2) | Atbilstīgi paziņojumiem par neizmantotu un/vai daļēji izmantotu licenču daudzumu ir pieejamas licences ar šo kārtas numuru. Tādēļ pieteikumu pieņemšanas apturēšana ir jāatsauc, |
| --- | --- |

(2)

Atbilstīgi paziņojumiem par neizmantotu un/vai daļēji izmantotu licenču daudzumu ir pieejamas licences ar šo kārtas numuru. Tādēļ pieteikumu pieņemšanas apturēšana ir jāatsauc,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulā (ES) Nr. 42/2011 paredzētā importa licenču pieteikumu pieņemšanas apturēšana, kas ir spēkā no 2011. gada 20. janvāra, attiecībā uz kārtas numuru 09.4318 tiek atsaukta.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad tā publicēta Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 22. jūnijā

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 254, 26.9.2009., 82. lpp.

2

(3)  OV L 15, 20.1.2011., 10. lpp.

3

---

| 23.6.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 163/23 |
| --- | --- | --- | --- |

23.6.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 163/23

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 610/2011

(2011. gada 22. jūnijs),

par ievešanas tiesību piešķiršanu atbilstoši pieteikumiem, kas iesniegti periodam no 2011. gada 1. jūlija līdz 2012. gada 30. jūnijam saskaņā ar importa tarifa kvotu, kura atvērta ar Regulu (EK) Nr. 431/2008 un paredzēta saldētai liellopu gaļai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2006. gada 31. augusta Regulu (EK) Nr. 1301/2006, ar ko nosaka kopīgus noteikumus lauksaimniecības produktu importa tarifu kvotu administrēšanai, izmantojot ievešanas atļauju sistēmu (2), un jo īpaši tās 7. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas 2008. gada 19. maija Regulu (EK) Nr. 431/2008, ar ko atver tarifa kvotu saldētai liellopu gaļai ar KN kodu 0202 un produktiem ar KN kodu 0206 29 91 un paredz tās pārvaldību (3), ir atvērta tarifa kvota liellopu un teļa gaļas produktu ievešanai. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas 2008. gada 19. maija Regulu (EK) Nr. 431/2008, ar ko atver tarifa kvotu saldētai liellopu gaļai ar KN kodu 0202 un produktiem ar KN kodu 0206 29 91 un paredz tās pārvaldību (3), ir atvērta tarifa kvota liellopu un teļa gaļas produktu ievešanai.

| (2) | Daudzumi, kas ir pieprasīti ievešanas tiesību pieteikumos, kuri iesniegti periodam no 2011. gada 1. jūlija līdz 2012. gada 30. jūnijam, pārsniedz pieejamos daudzumus. Tāpēc ir jānosaka, kādā apjomā var pieņemt ievešanas tiesību pieteikumus, paredzot piešķīruma koeficientu, ko piemēros pieprasītajiem daudzumiem, |
| --- | --- |

(2)

Daudzumi, kas ir pieprasīti ievešanas tiesību pieteikumos, kuri iesniegti periodam no 2011. gada 1. jūlija līdz 2012. gada 30. jūnijam, pārsniedz pieejamos daudzumus. Tāpēc ir jānosaka, kādā apjomā var pieņemt ievešanas tiesību pieteikumus, paredzot piešķīruma koeficientu, ko piemēros pieprasītajiem daudzumiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ievešanas tiesību pieteikumiem, kuri attiecas uz kvotu ar kārtas numuru 09.4003 un kuri iesniegti periodam no 2011. gada 1. jūlija līdz 2012. gada 30. jūnijam saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 431/2008, piemēro piešķīruma koeficientu 28,953811 %.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2011. gada 23. jūnijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 22. jūnijā

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 238, 1.9.2006., 13. lpp.

2

(3)  OV L 130, 20.5.2008., 3. lpp.

3

---

LĒMUMI

| 23.6.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 163/24 |
| --- | --- | --- | --- |

23.6.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 163/24

---

PADOMES LĒMUMS

(2011. gada 17. jūnijs)

par Hochtemperatur-Kernkraftwerk GmbH (HKG) kopuzņēmuma statusa pagarināšanu

(2011/362/Euratom)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Atomenerģētikas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 49. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Ar Lēmumu 74/295/Euratom (1) Padome no 1974. gada 1. janvāra uz 25 gadiem nodibināja kopuzņēmumu Hochtemperatur-Kernkraftwerk GmbH (“HK”). |
| --- | --- |

(1)

Ar Lēmumu 74/295/Euratom (1) Padome no 1974. gada 1. janvāra uz 25 gadiem nodibināja kopuzņēmumu Hochtemperatur-Kernkraftwerk GmbH (“HK”).

| (2) | HKG mērķis bija Vācijas Federatīvajā Republikā, Untropā (Unnas rajonā), uzbūvēt, aprīkot un ekspluatēt atomelektrostaciju ar jaudu aptuveni 300 MWe. |
| --- | --- |

(2)

HKG mērķis bija Vācijas Federatīvajā Republikā, Untropā (Unnas rajonā), uzbūvēt, aprīkot un ekspluatēt atomelektrostaciju ar jaudu aptuveni 300 MWe.

| (3) | Atomelektrostacija darbojās no 1987. līdz 1988. gadam, bet 1989. gada 1. septembrī tehnisku un ekonomisku sarežģījumu dēļ to slēdza. |
| --- | --- |

(3)

Atomelektrostacija darbojās no 1987. līdz 1988. gadam, bet 1989. gada 1. septembrī tehnisku un ekonomisku sarežģījumu dēļ to slēdza.

| (4) | No 1989. gada 1. septembraHKG mērķis ir bijis īstenot atomelektrostacijas ekspluatācijas izbeigšanas programmu līdz aizsargietvēruma izveidošanas posmam un vēlāk īstenot droši ietverto kodoliekārtu uzraudzības programmu. |
| --- | --- |

(4)

No 1989. gada 1. septembraHKG mērķis ir bijis īstenot atomelektrostacijas ekspluatācijas izbeigšanas programmu līdz aizsargietvēruma izveidošanas posmam un vēlāk īstenot droši ietverto kodoliekārtu uzraudzības programmu.

| (5) | Lēmumā 92/547/Euratom (1992. gada 16. novembris) par Kernkraftwerklingen GmbH kopuzņēmuma statusa pagarināšanu (2) Padome atzina, ka Kopienā nav līdzvērtīgu programmu un ka šo programmu īstenošana ir svarīga, jo tās sniedz noderīgu pieredzi kodolrūpniecībai un sekmē Kopienas atomenerģijas nozares turpmāko attīstību. |
| --- | --- |

(5)

Lēmumā 92/547/Euratom (1992. gada 16. novembris) par Kernkraftwerklingen GmbH kopuzņēmuma statusa pagarināšanu (2) Padome atzina, ka Kopienā nav līdzvērtīgu programmu un ka šo programmu īstenošana ir svarīga, jo tās sniedz noderīgu pieredzi kodolrūpniecībai un sekmē Kopienas atomenerģijas nozares turpmāko attīstību.

| (6) | Lai sasniegtu izvirzīto mērķi, HKG lūdza no 1999. gada 1. janvāra pagarināt tā kopuzņēmuma statusu. |
| --- | --- |

(6)

Lai sasniegtu izvirzīto mērķi, HKG lūdza no 1999. gada 1. janvāra pagarināt tā kopuzņēmuma statusu.

| (7) | Ar Lēmumu 2002/355/Euratom (3) Padome pagarināja HKG kopuzņēmuma statusu līdz 2009. gada 31. decembrim, lai HKG varētu pabeigt ekspluatācijas izbeigšanas un uzraudzības programmu, jo īpaši samazinot tā finanšu slogu. |
| --- | --- |

(7)

Ar Lēmumu 2002/355/Euratom (3) Padome pagarināja HKG kopuzņēmuma statusu līdz 2009. gada 31. decembrim, lai HKG varētu pabeigt ekspluatācijas izbeigšanas un uzraudzības programmu, jo īpaši samazinot tā finanšu slogu.

| (8) | Pagarinājuma termiņš atbilda Vācijas Federatīvās Republikas, Ziemeļreinas–Vestfālenes federālās zemes, HKG un tā dalībnieku starpā noslēgtās vienošanās HKG darbību finansēšanai termiņam. |
| --- | --- |

(8)

Pagarinājuma termiņš atbilda Vācijas Federatīvās Republikas, Ziemeļreinas–Vestfālenes federālās zemes, HKG un tā dalībnieku starpā noslēgtās vienošanās HKG darbību finansēšanai termiņam.

| (9) | Ar 2010. gada 26. aprīļa vēstuli HKG ir lūdzis atkārtoti pagarināt tā kopuzņēmuma statusu vēl uz 25 gadiem, lai sasniegtu savus mērķus. |
| --- | --- |

(9)

Ar 2010. gada 26. aprīļa vēstuli HKG ir lūdzis atkārtoti pagarināt tā kopuzņēmuma statusu vēl uz 25 gadiem, lai sasniegtu savus mērķus.

| (10) | HKG kopuzņēmuma statusa pagarināšanai būtu jādod HKG iespēja pabeigt ekspluatācijas izbeigšanas un uzraudzības programmu, jo īpaši samazinot tā finanšu slogu. |
| --- | --- |

(10)

HKG kopuzņēmuma statusa pagarināšanai būtu jādod HKG iespēja pabeigt ekspluatācijas izbeigšanas un uzraudzības programmu, jo īpaši samazinot tā finanšu slogu.

| (11) | Vācijas Federatīvās Republikas, Ziemeļreinas–Vestfālenes federālās zemes, HKG un tā dalībnieku starpā noslēgtā vienošanās HKG darbību finansēšanai ir spēkā tikai līdz 2017. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

(11)

Vācijas Federatīvās Republikas, Ziemeļreinas–Vestfālenes federālās zemes, HKG un tā dalībnieku starpā noslēgtā vienošanās HKG darbību finansēšanai ir spēkā tikai līdz 2017. gada 31. decembrim.

| (12) | Tāpēc HKG kopuzņēmuma statuss būtu jāpagarina par tādu pašu laikposmu, |
| --- | --- |

(12)

Tāpēc HKG kopuzņēmuma statuss būtu jāpagarina par tādu pašu laikposmu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

1.   Ar šo kopuzņēmuma statusu Līguma, ar ko dibina Eiropas Atomenerģijas kopienu, izpratnē, kurš piešķirts Hochtemperatur-Kernkraftwerk GmbH (HKG), pagarina par astoņiem gadiem, sākot no 2010. gada 1. janvāra.

2.   HKG mērķis ir īstenot Vācijas Federatīvajā Republikā, Untropā (Unnas rajonā), esošās atomelektrostacijas ekspluatācijas izbeigšanas programmu līdz aizsargnožogojuma izveides posmam un vēlāk īstenot nožogoto kodoliekārtu uzraudzības programmu.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm un HKG.

Luksemburgā, 2011. gada 17. jūnijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

CZOMBA S.

---

(1)  OV L 165, 20.6.1974., 7. lpp.

1

(2)  OV L 352, 2.12.1992., 9. lpp.

2

(3)  OV L 123, 9.5.2002., 53. lpp.

3

---

| 23.6.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 163/26 |
| --- | --- | --- | --- |

23.6.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 163/26

---

PADOMES ĪSTENOŠANAS LĒMUMS

(2011. gada 20. jūnijs),

ar ko Rumānijai atļauj piemērot īpašu pasākumu, atkāpjoties no 193. panta Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu

(2011/363/ES)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Direktīvu 2006/112/EK (2006. gada 28. novembris) par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu (1) un jo īpaši tās 395. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Ar vēstulēm, kuras reģistrētas Komisijā 2009. gada 4. novembrī, 2010. gada 2. jūlijā, 2010. gada 26. jūlijā un 2010. gada 20. decembrī, Rumānija uz diviem gadiem lūdza atļauju noteikt, ka, atkāpjoties no Direktīvas 2006/112/EK 193. panta, veicot konkrētu veidu graudaugu un eļļas augu sēklu piegādes, par pievienotās vērtības nodokļa (PVN) samaksu ir atbildīgs nodokļa maksātājs, kas saņem piegādi. Tā norādīja, ka nelūgs šīs atļaujas pagarinājumu. |
| --- | --- |

(1)

Ar vēstulēm, kuras reģistrētas Komisijā 2009. gada 4. novembrī, 2010. gada 2. jūlijā, 2010. gada 26. jūlijā un 2010. gada 20. decembrī, Rumānija uz diviem gadiem lūdza atļauju noteikt, ka, atkāpjoties no Direktīvas 2006/112/EK 193. panta, veicot konkrētu veidu graudaugu un eļļas augu sēklu piegādes, par pievienotās vērtības nodokļa (PVN) samaksu ir atbildīgs nodokļa maksātājs, kas saņem piegādi. Tā norādīja, ka nelūgs šīs atļaujas pagarinājumu.

| (2) | Rumānijas iesniegto lūgumu Komisija ar 2011. gada 15. marta vēstuli nosūtīja pārējām dalībvalstīm. Ar 2011. gada 22. marta vēstuli Komisija informēja Rumāniju, ka tās rīcībā ir visas izvērtējumam nepieciešamās ziņas, ko tā uzskata par noderīgām. |
| --- | --- |

(2)

Rumānijas iesniegto lūgumu Komisija ar 2011. gada 15. marta vēstuli nosūtīja pārējām dalībvalstīm. Ar 2011. gada 22. marta vēstuli Komisija informēja Rumāniju, ka tās rīcībā ir visas izvērtējumam nepieciešamās ziņas, ko tā uzskata par noderīgām.

| (3) | Rumānija ir konstatējusi nodokļu nemaksāšanas gadījumus konkrētu veidu nepārstrādātu lauksaimniecības produktu, graudaugu un eļļas augu sēklu tirdzniecībā. Proti, daži uzņēmēji pēc savu produktu piegādes un jo īpaši, ja šos produktus tie ir saņēmuši, nesamaksājot priekšnodokli, nav atmaksājuši PVN valsts nodokļu iestādei. Šo uzņēmumu klienti, ja vien to rīcībā ir derīgs rēķins, saglabā tiesības PVN atskaitīt. |
| --- | --- |

(3)

Rumānija ir konstatējusi nodokļu nemaksāšanas gadījumus konkrētu veidu nepārstrādātu lauksaimniecības produktu, graudaugu un eļļas augu sēklu tirdzniecībā. Proti, daži uzņēmēji pēc savu produktu piegādes un jo īpaši, ja šos produktus tie ir saņēmuši, nesamaksājot priekšnodokli, nav atmaksājuši PVN valsts nodokļu iestādei. Šo uzņēmumu klienti, ja vien to rīcībā ir derīgs rēķins, saglabā tiesības PVN atskaitīt.

| (4) | Noteikt, ka par PVN samaksu ir atbildīgs nodokļa maksātājs, kas saņem piegādāto preci, nevis tās piegādātājs, ir pagaidu ārkārtas pasākums, ar kuru varētu izbeigt šāda veida krāpšanas gadījumus. Ja šo īpašo pasākumu piemērotu divus gadus, Rumānijas rīcībā vajadzētu būt pietiekami daudz laika, lai lauksaimniecības nozarē ieviestu galīgos pasākumus atbilstīgi Direktīvai 2006/112/EK šāda veida krāpšanas novēršanai un apkarošanai. |
| --- | --- |

(4)

Noteikt, ka par PVN samaksu ir atbildīgs nodokļa maksātājs, kas saņem piegādāto preci, nevis tās piegādātājs, ir pagaidu ārkārtas pasākums, ar kuru varētu izbeigt šāda veida krāpšanas gadījumus. Ja šo īpašo pasākumu piemērotu divus gadus, Rumānijas rīcībā vajadzētu būt pietiekami daudz laika, lai lauksaimniecības nozarē ieviestu galīgos pasākumus atbilstīgi Direktīvai 2006/112/EK šāda veida krāpšanas novēršanai un apkarošanai.

| (5) | Lai izvairītos no šāda veida krāpšanas prakses pārvirzīšanās uz ražošanas posmu, kurā attiecīgās preces pārstrādā par pārtikas vai rūpniecības produktiem vai cita veida produktiem, Rumānijai attiecībā un konkrētajiem nodokļu maksātājiem vienlaikus būtu jāievieš arī atbilstīgi pasākumi deklarēšanas un kontroles jomā un jādara tie zināmi Komisijai. |
| --- | --- |

(5)

Lai izvairītos no šāda veida krāpšanas prakses pārvirzīšanās uz ražošanas posmu, kurā attiecīgās preces pārstrādā par pārtikas vai rūpniecības produktiem vai cita veida produktiem, Rumānijai attiecībā un konkrētajiem nodokļu maksātājiem vienlaikus būtu jāievieš arī atbilstīgi pasākumi deklarēšanas un kontroles jomā un jādara tie zināmi Komisijai.

| (6) | Lai garantētu, ka šis īpašais pasākums attiecas vienīgi uz nepārstrādātiem lauksaimniecības produktiem, un lai attiecīgajiem nodokļu maksātājiem nebūtu jāsaskaras ar neproporcionālu administratīvo slogu vai risku to tiesiskajai noteiktībai, būtu jāizmanto kombinētā nomenklatūra, kas izveidota ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 2658/87 (1987. gada 23. jūlijs) par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (2), lai precīzi noteiktu preces, uz kurām attiecas šis īpašais pasākums. |
| --- | --- |

(6)

Lai garantētu, ka šis īpašais pasākums attiecas vienīgi uz nepārstrādātiem lauksaimniecības produktiem, un lai attiecīgajiem nodokļu maksātājiem nebūtu jāsaskaras ar neproporcionālu administratīvo slogu vai risku to tiesiskajai noteiktībai, būtu jāizmanto kombinētā nomenklatūra, kas izveidota ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 2658/87 (1987. gada 23. jūlijs) par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (2), lai precīzi noteiktu preces, uz kurām attiecas šis īpašais pasākums.

| (7) | Šis īpašais pasākums ir pamatots un samērīgs ar izvirzītajiem mērķiem. Proti, tas ir ierobežots laikā un attiecas vienīgi uz precīzi noteiktām precēm, kuras neizmainītā stāvoklī parasti nav paredzētas galapatēriņam un saistībā ar kurām ir konstatēti nodokļu nemaksāšanas gadījumi, kas radījuši nozīmīgus PVN ieņēmumu zaudējumus. Ņemot vērā šo nodokļa ieņēmumu zaudējumu apjomu, šis pasākums būtu jāpieņem cik ātri vien iespējams. |
| --- | --- |

(7)

Šis īpašais pasākums ir pamatots un samērīgs ar izvirzītajiem mērķiem. Proti, tas ir ierobežots laikā un attiecas vienīgi uz precīzi noteiktām precēm, kuras neizmainītā stāvoklī parasti nav paredzētas galapatēriņam un saistībā ar kurām ir konstatēti nodokļu nemaksāšanas gadījumi, kas radījuši nozīmīgus PVN ieņēmumu zaudējumus. Ņemot vērā šo nodokļa ieņēmumu zaudējumu apjomu, šis pasākums būtu jāpieņem cik ātri vien iespējams.

| (8) | Šis īpašais pasākums neietekmēs Rumānijas PVN ieņēmumu kopapjomu, kuru iekasē galapatēriņa posmā, un tam nebūs negatīvu seku attiecībā uz Savienības pašu resursiem, kuru avots ir PVN, |
| --- | --- |

(8)

Šis īpašais pasākums neietekmēs Rumānijas PVN ieņēmumu kopapjomu, kuru iekasē galapatēriņa posmā, un tam nebūs negatīvu seku attiecībā uz Savienības pašu resursiem, kuru avots ir PVN,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Atkāpjoties no Direktīvas 2006/112/EK 193. panta, Rumānijai ir atļauts noteikt, ka, piegādājot turpmāk norādītās preces, kas iekļautas ar Regulu (EEK) Nr. 2658/87 izveidotajā kombinētajā nomenklatūrā, par PVN maksājumu ir atbildīgs to saņēmējs:

| KN kods | Produkta nosaukums |
| --- | --- |
| 1001 10 00 | cietie kvieši |
| 1001 90 10 | speltas kvieši sējai |
| ex 1001 90 91 | parastie kvieši, sēklas |
| ex 1001 90 99 | citādi speltas kvieši un parastie kvieši, kas nav paredzēti sēklai |
| 1002 00 00 | rudzi |
| 1003 00 | mieži |
| 1005 | kukurūza |
| 1201 00 | sojas pupas, arī šķeltas |
| 1205 | rapšu vai ripšu sēklas, arī šķeltas |
| 1206 00 | saulespuķu sēklas, arī šķeltas |
| 1212 91 | cukurbietes |

KN kods

Produkta nosaukums

1001 10 00

cietie kvieši

1001 90 10

speltas kvieši sējai

ex 1001 90 91

parastie kvieši, sēklas

ex 1001 90 99

citādi speltas kvieši un parastie kvieši, kas nav paredzēti sēklai

1002 00 00

rudzi

1003 00

mieži

1005

kukurūza

1201 00

sojas pupas, arī šķeltas

1205

rapšu vai ripšu sēklas, arī šķeltas

1206 00

saulespuķu sēklas, arī šķeltas

1212 91

cukurbietes

2. pants

Šā lēmuma 1. pantā paredzēto atļauju piešķir ar nosacījumu, ka Rumānija ievieš deklarēšanas pienākumus un atbilstīgus un iedarbīgus kontroles pasākumus attiecībā uz nodokļa maksātājiem, kas veic to preču piegādes, uz kurām attiecas minētā atļauja.

Rumānija paziņo Komisijai par šā panta pirmajā daļā minēto pienākumu un pasākumu ieviešanu.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā paziņošanas dienā.

To piemēro no 2011. gada 1. jūnija līdz 2013. gada 31. maijam.

4. pants

Šis lēmums ir adresēts Rumānijai.

Luksemburgā, 2011. gada 20. jūnijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

MATOLCSY Gy.

---

(1)  OV L 347, 11.12.2006., 1. lpp.

1

(2)  OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp.

2

---

| 23.6.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 163/28 |
| --- | --- | --- | --- |

23.6.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 163/28

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2010. gada 15. septembris)

par valsts atbalstu C 26/09 (ex N 289/09), ko Latvija plāno īstenot AS Parex banka pārstrukturēšanai

(izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 6202)

(Autentisks ir vienīgi teksts angļu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2011/364/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

pēc tam, kad ieinteresētajām personām ir lūgts sniegt savas piezīmes saskaņā ar iepriekš minētajiem noteikumiem (1),

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

| (1) | Latvija 2008. gada 10. novembrī paziņoja Komisijai par pasākumu kopumu AS Parex banka (turpmāk tekstā “Parex banka”) labā ar mērķi atbalstīt finanšu sistēmas stabilitāti, kas, pamatojoties uz Latvijas apņemšanos sešu mēnešu laikā iesniegt Parex bankas pārstrukturēšanas plānu, tika apstiprināts 2008. gada 24. novembrī (2) (turpmāk tekstā “pirmais glābšanas lēmums”). 2009. gada 26. janvārī Latvija informēja Komisiju par vairākām izmaiņām valsts atbalsta pasākumos par labu Parex bankai. Šīs izmaiņas tika apstiprinātas 2009. gada 11. februārī (3) (turpmāk tekstā “otrais glābšanas lēmums”). 2009. gada 29. martā Latvija paziņoja Komisijai par nepieciešamību rekapitalizācijas pasākumā veikt papildu izmaiņas. Šīs izmaiņas tika apstiprinātas ar Komisijas 2009. gada 11. maija lēmumu (4) (turpmāk tekstā “trešais glābšanas lēmums”). |
| --- | --- |

(1)

Latvija 2008. gada 10. novembrī paziņoja Komisijai par pasākumu kopumu AS Parex banka (turpmāk tekstā “Parex banka”) labā ar mērķi atbalstīt finanšu sistēmas stabilitāti, kas, pamatojoties uz Latvijas apņemšanos sešu mēnešu laikā iesniegt Parex bankas pārstrukturēšanas plānu, tika apstiprināts 2008. gada 24. novembrī (2) (turpmāk tekstā “pirmais glābšanas lēmums”). 2009. gada 26. janvārī Latvija informēja Komisiju par vairākām izmaiņām valsts atbalsta pasākumos par labu Parex bankai. Šīs izmaiņas tika apstiprinātas 2009. gada 11. februārī (3) (turpmāk tekstā “otrais glābšanas lēmums”). 2009. gada 29. martā Latvija paziņoja Komisijai par nepieciešamību rekapitalizācijas pasākumā veikt papildu izmaiņas. Šīs izmaiņas tika apstiprinātas ar Komisijas 2009. gada 11. maija lēmumu (4) (turpmāk tekstā “trešais glābšanas lēmums”).

| (2) | 2009. gada 11. maijā Latvija iesniedza Parex bankas pārstrukturēšanas plānu. 2009. gada 5. jūnijā Latvijas iestādēm tika nosūtīts informācijas pieprasījums. 2009. gada 15. jūnijā notika Latvijas iestāžu un Komisijas sanāksme. Latvija daļēji atbildēja uz informācijas pieprasījumu vēstulē, kas datēta ar 2009. gada 7. jūliju. |
| --- | --- |

(2)

2009. gada 11. maijā Latvija iesniedza Parex bankas pārstrukturēšanas plānu. 2009. gada 5. jūnijā Latvijas iestādēm tika nosūtīts informācijas pieprasījums. 2009. gada 15. jūnijā notika Latvijas iestāžu un Komisijas sanāksme. Latvija daļēji atbildēja uz informācijas pieprasījumu vēstulē, kas datēta ar 2009. gada 7. jūliju.

| (3) | Komisija 2009. gada 29. jūlija vēstulē informēja Latviju, ka tā ir nolēmusi uzsākt procedūru saskaņā ar LESD 108. panta 2. punktu (5) (turpmāk tekstā “lēmums par procedūras uzsākšanu”) attiecībā uz pārstrukturēšanas atbalsta pasākumiem. |
| --- | --- |

(3)

Komisija 2009. gada 29. jūlija vēstulē informēja Latviju, ka tā ir nolēmusi uzsākt procedūru saskaņā ar LESD 108. panta 2. punktu (5) (turpmāk tekstā “lēmums par procedūras uzsākšanu”) attiecībā uz pārstrukturēšanas atbalsta pasākumiem.

| (4) | Lēmums par procedūras uzsākšanu tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī2009. gada 6. oktobrī, un ieinteresētās personas tika aicinātas viena mēneša laikā no lēmuma publicēšanas dienas iesniegt savas piezīmes par ierosinātajiem pārstrukturēšanas atbalsta pasākumiem. Komisija nesaņēma nekādas ieinteresēto personu piezīmes par šo jautājumu. Tomēr pēc noteiktā laikposma beigām Komisija saņēma vēstules, datētas ar 2010. gada 15. jūniju un 13. jūliju, no Valērija Kargina un Viktora Krasovicka, bijušajiem Parex bankas vairākuma akcionāriem (turpmāk tekstā “bijušie vairākuma akcionāri”). Bez tam Komisija saņēma Latvijas Saiemas deputātu vēstules, datētas ar 2010. gada 22. jūniju un 1. jūliju. |
| --- | --- |

(4)

Lēmums par procedūras uzsākšanu tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī2009. gada 6. oktobrī, un ieinteresētās personas tika aicinātas viena mēneša laikā no lēmuma publicēšanas dienas iesniegt savas piezīmes par ierosinātajiem pārstrukturēšanas atbalsta pasākumiem. Komisija nesaņēma nekādas ieinteresēto personu piezīmes par šo jautājumu. Tomēr pēc noteiktā laikposma beigām Komisija saņēma vēstules, datētas ar 2010. gada 15. jūniju un 13. jūliju, no Valērija Kargina un Viktora Krasovicka, bijušajiem Parex bankas vairākuma akcionāriem (turpmāk tekstā “bijušie vairākuma akcionāri”). Bez tam Komisija saņēma Latvijas Saiemas deputātu vēstules, datētas ar 2010. gada 22. jūniju un 1. jūliju.

| (5) | Ar 2009. gada 12. augusta vēstuli Latvijas iestādes lūdza pagarināt lēmumā par procedūras uzsākšanu noteikto papildu informācijas iesniegšanas termiņu līdz 2009. gada 15. oktobrim. 2009. gada 4. septembrī tās iesniedza pārskatītu Parex bankas pārstrukturēšanas plānu kopā ar papildu informāciju kā atbildi uz lēmumu par procedūras uzsākšanu. Pārskatītais pārstrukturēšanas plāns tika atjaunināts 2009. gada 22. septembrī, un tika iesniegta papildu informācija. 2009. gada 11. un 17. septembrī notika Latvijas iestāžu un Komisijas tikšanās. |
| --- | --- |

(5)

Ar 2009. gada 12. augusta vēstuli Latvijas iestādes lūdza pagarināt lēmumā par procedūras uzsākšanu noteikto papildu informācijas iesniegšanas termiņu līdz 2009. gada 15. oktobrim. 2009. gada 4. septembrī tās iesniedza pārskatītu Parex bankas pārstrukturēšanas plānu kopā ar papildu informāciju kā atbildi uz lēmumu par procedūras uzsākšanu. Pārskatītais pārstrukturēšanas plāns tika atjaunināts 2009. gada 22. septembrī, un tika iesniegta papildu informācija. 2009. gada 11. un 17. septembrī notika Latvijas iestāžu un Komisijas tikšanās.

| (6) | Turklāt Latvija sniedza papildu informāciju un skaidrojumus 2009. gada 11. septembrī, 6. un 26. oktobrī, 9. un 23. decembrī un 2010. gada 19. februārī un 2. martā. |
| --- | --- |

(6)

Turklāt Latvija sniedza papildu informāciju un skaidrojumus 2009. gada 11. septembrī, 6. un 26. oktobrī, 9. un 23. decembrī un 2010. gada 19. februārī un 2. martā.

| (7) | 2009. gada 12. un 26. oktobrī Latvija iesniedza informāciju par iespējamo Parex bankas pārstrukturēšanas stratēģijas maiņu. 2010. gada 22. martā notika Latvijas iestāžu un Komisijas sanāksme. Ar 2010. gada 31. marta vēstuli Latvija iesniedza jaunu Parex bankas pārstrukturēšanas plāna variantu, datētu ar 2010. gada 31. martu, kurš tika vēlāk papildināts ar iesniegumiem 2010. gada 14. maijā, 9., 12., 17. un 21. jūnijā. |
| --- | --- |

(7)

2009. gada 12. un 26. oktobrī Latvija iesniedza informāciju par iespējamo Parex bankas pārstrukturēšanas stratēģijas maiņu. 2010. gada 22. martā notika Latvijas iestāžu un Komisijas sanāksme. Ar 2010. gada 31. marta vēstuli Latvija iesniedza jaunu Parex bankas pārstrukturēšanas plāna variantu, datētu ar 2010. gada 31. martu, kurš tika vēlāk papildināts ar iesniegumiem 2010. gada 14. maijā, 9., 12., 17. un 21. jūnijā.

| (8) | Komisija 2010. gada 10. maijā lūdza papildu informāciju. Latvija atbildēja ar vēstuli 2010. gada 7. jūlijā. Ar šo vēstuli Latvija iesniedza arī atjauninātu 2010. gada 31. marta pārstrukturēšanas plāna variantu. Pārstrukturēšanas plāns vēlāk tika grozīts 2010. gada 18. un 27. augustā (turpmāk tekstā “galīgais pārstrukturēšanas plāns”). |
| --- | --- |

(8)

Komisija 2010. gada 10. maijā lūdza papildu informāciju. Latvija atbildēja ar vēstuli 2010. gada 7. jūlijā. Ar šo vēstuli Latvija iesniedza arī atjauninātu 2010. gada 31. marta pārstrukturēšanas plāna variantu. Pārstrukturēšanas plāns vēlāk tika grozīts 2010. gada 18. un 27. augustā (turpmāk tekstā “galīgais pārstrukturēšanas plāns”).

| (9) | Ar vēstulēm 2010. gada 2., 18. un 27. augustā un 2. septembrī Latvija sniedza papildu precizējumus attiecībā uz tās saistībām. 2010. gada 3. septembrī Komisija saņēma saistību galīgo sarakstu. |
| --- | --- |

(9)

Ar vēstulēm 2010. gada 2., 18. un 27. augustā un 2. septembrī Latvija sniedza papildu precizējumus attiecībā uz tās saistībām. 2010. gada 3. septembrī Komisija saņēma saistību galīgo sarakstu.

| (10) | 2010. gada 2. septembrī Latvijas iestādes informēja Komisiju, ka tās izņēmuma kārtā akceptē, ka šis lēmums tiek pieņemts angļu valodā. |
| --- | --- |

(10)

2010. gada 2. septembrī Latvijas iestādes informēja Komisiju, ka tās izņēmuma kārtā akceptē, ka šis lēmums tiek pieņemts angļu valodā.

2.   APRAKSTS

2.1.   SAŅĒMĒJS UN TĀ GRŪTĪBAS

| (11) | 2008. gada 31. decembrīParex banka bija otrā lielākā banka Latvijā ar kopējiem aktīviem LVL 3,4 miljardu (EUR 4,9 miljardi) apmērā. 2007. gada beigās, t. i., pirms krīzes, bankai piederēja lielākais valsts noguldījumu tirgus īpatsvars (18 %) un trešais lielākais kreditēšanas tirgus īpatsvars (12 %) (6). Tāpēc Latvijas iestādes uzskatīja, ka tā ir sistēmiski svarīga finanšu sistēmai. |
| --- | --- |

(11)

2008. gada 31. decembrīParex banka bija otrā lielākā banka Latvijā ar kopējiem aktīviem LVL 3,4 miljardu (EUR 4,9 miljardi) apmērā. 2007. gada beigās, t. i., pirms krīzes, bankai piederēja lielākais valsts noguldījumu tirgus īpatsvars (18 %) un trešais lielākais kreditēšanas tirgus īpatsvars (12 %) (6). Tāpēc Latvijas iestādes uzskatīja, ka tā ir sistēmiski svarīga finanšu sistēmai.

| (12) | Parex banka piedāvāja plašu bankas produktu klāstu tieši un ar specializēto meitasuzņēmumu starpniecību, tostarp kreditēšanu, maksājumu karšu pakalpojumus, līzinga operācijas, aktīvu pārvaldību un vērtspapīru mākleru pakalpojumus. Papildus bankas operācijām Latvijā Parex bankai bija meitasuzņēmums Lietuvā un Šveicē (AP Anlage & Privatbank AG) un bankas filiāles Igaunijā, Vācijā un Zviedrijā, Baltijas aktīvu pārvaldītājs un vairākas līzinga sabiedrības, kas darbojās Neatkarīgo Valstu Sadraudzībā (turpmāk “NVS”). |
| --- | --- |

(12)

Parex banka piedāvāja plašu bankas produktu klāstu tieši un ar specializēto meitasuzņēmumu starpniecību, tostarp kreditēšanu, maksājumu karšu pakalpojumus, līzinga operācijas, aktīvu pārvaldību un vērtspapīru mākleru pakalpojumus. Papildus bankas operācijām Latvijā Parex bankai bija meitasuzņēmums Lietuvā un Šveicē (AP Anlage & Privatbank AG) un bankas filiāles Igaunijā, Vācijā un Zviedrijā, Baltijas aktīvu pārvaldītājs un vairākas līzinga sabiedrības, kas darbojās Neatkarīgo Valstu Sadraudzībā (turpmāk “NVS”).

| (13) | Parex banka dibināta 1992. gadā, un pirms valsts intervences tās vairākuma akcionāri bija divas fiziskas personas, kam piederēja 84,83 % no bankas akciju kapitāla. Tā kā Parex banka nonāca grūtībās, tā tika daļēji nacionalizēta, iegādājoties visas bijušajiem vairākuma akcionāriem piederošās akcijas par simbolisku kopējo iegādes cenu LVL 2 (aptuveni EUR 3) apmērā (7). 2009. gada aprīlī Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka (turpmāk “ERAB”) noslēdza akciju pirkšanas līgumu, iegādājoties 25 % no Parex bankas akciju kapitāla plus vienu akciju (8). |
| --- | --- |

(13)

Parex banka dibināta 1992. gadā, un pirms valsts intervences tās vairākuma akcionāri bija divas fiziskas personas, kam piederēja 84,83 % no bankas akciju kapitāla. Tā kā Parex banka nonāca grūtībās, tā tika daļēji nacionalizēta, iegādājoties visas bijušajiem vairākuma akcionāriem piederošās akcijas par simbolisku kopējo iegādes cenu LVL 2 (aptuveni EUR 3) apmērā (7). 2009. gada aprīlī Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka (turpmāk “ERAB”) noslēdza akciju pirkšanas līgumu, iegādājoties 25 % no Parex bankas akciju kapitāla plus vienu akciju (8).

| (14) | Lai gan Parex banka Latvijā vēsturiski ir bijusi rentabla institūcija ar spēcīgu bankas franšīzi, bankas vadība izvēlējās nepiemērotu uzņēmējdarbības stratēģiju un, saskaroties ar intensīvu daudz pieredzējušāku ārzemju banku meitasuzņēmumu konkurenci, pieņēma dažus augsta riska lēmumus. Jo īpaši Parex banka lielā apjomā iesaistījās NVS tirgos, pārlieku paļaujoties uz lieliem īstermiņa nerezidentu noguldījumiem. Finanšu krīze smagi skāra attīstības valstu tirgus, tostarp NVS valstis, un klīda baumas par Parex bankas spēju pārfinansēt tās sindicētos kredītus, kuru apmaksas termiņš bija 2009. gada februāris. Šo notikumu rezultātā tika zaudēta noguldītāju uzticība, jo īpaši starp klientiem nerezidentiem, un tas izraisīja strauju noguldīto līdzekļu aizplūšanu no bankas. Laikā, kad notika strauja noguldīto līdzekļu aizplūšana no bankas, izņemto līdzekļu maksimālais apjoms dienā sasniedza EUR 100 miljonus, un to neapturēja pat daļēja bankas nacionalizācija. Tā rezultātā noguldījumu apjoms samazinājās par 36 % salīdzinājumā ar 2007. gada beigām un izraisīja smagu likviditātes krīzi. Lai novērstu turpmāku noguldījumu aizplūšanu, Latvijas regulators, Finanšu un kapitāla tirgus komisija, naudas izņemšanai noteica ierobežojumus. |
| --- | --- |

(14)

Lai gan Parex banka Latvijā vēsturiski ir bijusi rentabla institūcija ar spēcīgu bankas franšīzi, bankas vadība izvēlējās nepiemērotu uzņēmējdarbības stratēģiju un, saskaroties ar intensīvu daudz pieredzējušāku ārzemju banku meitasuzņēmumu konkurenci, pieņēma dažus augsta riska lēmumus. Jo īpaši Parex banka lielā apjomā iesaistījās NVS tirgos, pārlieku paļaujoties uz lieliem īstermiņa nerezidentu noguldījumiem. Finanšu krīze smagi skāra attīstības valstu tirgus, tostarp NVS valstis, un klīda baumas par Parex bankas spēju pārfinansēt tās sindicētos kredītus, kuru apmaksas termiņš bija 2009. gada februāris. Šo notikumu rezultātā tika zaudēta noguldītāju uzticība, jo īpaši starp klientiem nerezidentiem, un tas izraisīja strauju noguldīto līdzekļu aizplūšanu no bankas. Laikā, kad notika strauja noguldīto līdzekļu aizplūšana no bankas, izņemto līdzekļu maksimālais apjoms dienā sasniedza EUR 100 miljonus, un to neapturēja pat daļēja bankas nacionalizācija. Tā rezultātā noguldījumu apjoms samazinājās par 36 % salīdzinājumā ar 2007. gada beigām un izraisīja smagu likviditātes krīzi. Lai novērstu turpmāku noguldījumu aizplūšanu, Latvijas regulators, Finanšu un kapitāla tirgus komisija, naudas izņemšanai noteica ierobežojumus.

| (15) | 2008. gadā konsolidētie zaudējumi bija LVL 131 miljons (EUR 185 miljoni) salīdzinājumā ar LVL 40 miljonu (EUR 58 miljonu) peļņu 2007. gadā. Līdz 2008. gada beigām kopējais pašu kapitāls bija par 65 % mazāks nekā iepriekšējā gadā un bija LVL 77 miljoni, galvenokārt tāpēc, ka palielinājās uzkrājumi nedrošiem parādiem un vērtspapīru portfeļa zaudējumi. Parex bankas kapitāla pietiekamības rādītājs (turpmāk tekstā “CAR”) individuālā un grupas līmenī (9) bija attiecīgi tikai 4,1 % un 3,1 %. Tādēļ Parex banka vairs nespēja izpildīt maksātspējas normatīvās prasības. |
| --- | --- |

(15)

2008. gadā konsolidētie zaudējumi bija LVL 131 miljons (EUR 185 miljoni) salīdzinājumā ar LVL 40 miljonu (EUR 58 miljonu) peļņu 2007. gadā. Līdz 2008. gada beigām kopējais pašu kapitāls bija par 65 % mazāks nekā iepriekšējā gadā un bija LVL 77 miljoni, galvenokārt tāpēc, ka palielinājās uzkrājumi nedrošiem parādiem un vērtspapīru portfeļa zaudējumi. Parex bankas kapitāla pietiekamības rādītājs (turpmāk tekstā “CAR”) individuālā un grupas līmenī (9) bija attiecīgi tikai 4,1 % un 3,1 %. Tādēļ Parex banka vairs nespēja izpildīt maksātspējas normatīvās prasības.

2.2.   JAU APSTIPRINĀTIE GLĀBŠANAS PASĀKUMI

| (16) | Parex banka lūdza valsts palīdzību 2008. gada novembra sākumā. Pēc bankas nacionalizācijas Latvija nolēma īstenot glābšanas pasākumus, kuri pagaidu kārtā stabilizēja Parex banku. Kopumā Eiropas Komisija pagaidu kārtā kā glābšanas atbalstu apstiprināja: i) likviditātes mehānismu līdz LVL 1,5 miljardiem; ii) valsts galvojumus esošajiem sindicētajiem kredītiem EUR 775 miljonu apmērā un jaunajiem kredītiem, kas izsniegti sindicēto kredītu refinansēšanai, EUR 275 miljonu apmērā; un iii) rekapitalizācijas pasākumus, kas Parex bankai glābšanas posma laikā ļauj sasniegt kapitāla pietiekamības rādītāju (CAR) 11 % apmērā (10). |
| --- | --- |

(16)

Parex banka lūdza valsts palīdzību 2008. gada novembra sākumā. Pēc bankas nacionalizācijas Latvija nolēma īstenot glābšanas pasākumus, kuri pagaidu kārtā stabilizēja Parex banku. Kopumā Eiropas Komisija pagaidu kārtā kā glābšanas atbalstu apstiprināja: i) likviditātes mehānismu līdz LVL 1,5 miljardiem; ii) valsts galvojumus esošajiem sindicētajiem kredītiem EUR 775 miljonu apmērā un jaunajiem kredītiem, kas izsniegti sindicēto kredītu refinansēšanai, EUR 275 miljonu apmērā; un iii) rekapitalizācijas pasākumus, kas Parex bankai glābšanas posma laikā ļauj sasniegt kapitāla pietiekamības rādītāju (CAR) 11 % apmērā (10).

2.3.   PĀRSTRUKTURĒŠANAS PLĀNI

2.3.1.   SĀKOTNĒJAIS PĀRSTRUKTURĒŠANAS PLĀNS

| (17) | 2009. gada 11. maijā Latvija saistībā ar pirmajiem rekapitalizācijas pasākumiem iesniedza Parex bankas pārstrukturēšanas plānu (turpmāk tekstā “sākotnējais pārstrukturēšanas plāns”), kura saturs sīkāk aprakstīts lēmuma par procedūras uzsākšanu 2.4. iedaļā. |
| --- | --- |

(17)

2009. gada 11. maijā Latvija saistībā ar pirmajiem rekapitalizācijas pasākumiem iesniedza Parex bankas pārstrukturēšanas plānu (turpmāk tekstā “sākotnējais pārstrukturēšanas plāns”), kura saturs sīkāk aprakstīts lēmuma par procedūras uzsākšanu 2.4. iedaļā.

| (18) | Plāns ietvēra Parex bankas komercdarbības sākotnējo analīzi, paredzētos pārstrukturēšanas atbalsta pasākumus, tās nākotnes komercdarbības stratēģiju un pasākumus dzīvotspējas atjaunošanai. |
| --- | --- |

(18)

Plāns ietvēra Parex bankas komercdarbības sākotnējo analīzi, paredzētos pārstrukturēšanas atbalsta pasākumus, tās nākotnes komercdarbības stratēģiju un pasākumus dzīvotspējas atjaunošanai.

| (19) | Plāns aptvēra laikposmu no 2009. gada līdz 2013. gadam. Korporatīvās, privātpersonu un ieguldījumu pārvaldības darbības (11) tika uzskatītas par Parex bankas nākotnes pamatsegmentiem. Plānā tika paredzēta Parex bankas jaunas stratēģijas īstenošana ar mērķi kļūt par visas Baltijas vadošo banku. Visas darbības, kas bija “ārpus Baltijas”, tika uzskatītas par blakusdarbībām. Tomēr plāns izslēdza to iespējamu pārdošanu īstermiņā vai vidējā termiņā. |
| --- | --- |

(19)

Plāns aptvēra laikposmu no 2009. gada līdz 2013. gadam. Korporatīvās, privātpersonu un ieguldījumu pārvaldības darbības (11) tika uzskatītas par Parex bankas nākotnes pamatsegmentiem. Plānā tika paredzēta Parex bankas jaunas stratēģijas īstenošana ar mērķi kļūt par visas Baltijas vadošo banku. Visas darbības, kas bija “ārpus Baltijas”, tika uzskatītas par blakusdarbībām. Tomēr plāns izslēdza to iespējamu pārdošanu īstermiņā vai vidējā termiņā.

| (20) | Plānotā komercdarbības stratēģija ietvēra pievilcīgas procentu likmes un agresīvu mārketinga stratēģiju, lai atbalstītu Parex bankas izaugsmi un atgūtu zaudēto noguldījumu bāzi. Plānā bija paredzēts, ka Parex banka paliek atkarīga no valsts likviditātes pasākumiem vēl pēc pārstrukturēšanas perioda beigām. |
| --- | --- |

(20)

Plānotā komercdarbības stratēģija ietvēra pievilcīgas procentu likmes un agresīvu mārketinga stratēģiju, lai atbalstītu Parex bankas izaugsmi un atgūtu zaudēto noguldījumu bāzi. Plānā bija paredzēts, ka Parex banka paliek atkarīga no valsts likviditātes pasākumiem vēl pēc pārstrukturēšanas perioda beigām.

2.3.2.   PĀRSKATĪTAIS PĀRSTRUKTURĒŠANAS PLĀNS

| (21) | 2009. gada 4. septembrī Latvija iesniedza pārskatītu pārstrukturēšanas plānu, kas tika grozīts 2009. gada 22. septembrī. Šis plāns bija vērsts uz to šaubu novēršanu, ko Komisija izteica lēmumā par procedūras uzsākšanu. |
| --- | --- |

(21)

2009. gada 4. septembrī Latvija iesniedza pārskatītu pārstrukturēšanas plānu, kas tika grozīts 2009. gada 22. septembrī. Šis plāns bija vērsts uz to šaubu novēršanu, ko Komisija izteica lēmumā par procedūras uzsākšanu.

| (22) | Pārskatītās Parex bankas stratēģijas pamatā joprojām bija spēcīgas darbības veidošana visā Baltijā korporatīvo, privātpersonu un ieguldījumu pārvaldības darījumu jomā. Pārskatītais plāns paredzēja, ka Parex banka līdz pārstrukturēšanas perioda beigām spēj atmaksāt visus valsts likviditātes pasākumus. |
| --- | --- |

(22)

Pārskatītās Parex bankas stratēģijas pamatā joprojām bija spēcīgas darbības veidošana visā Baltijā korporatīvo, privātpersonu un ieguldījumu pārvaldības darījumu jomā. Pārskatītais plāns paredzēja, ka Parex banka līdz pārstrukturēšanas perioda beigām spēj atmaksāt visus valsts likviditātes pasākumus.

| (23) | Tomēr atšķirībā no sākotnējā pārstrukturēšanas plāna pārskatītajā plānā bija ietverts Parex bankas bilances samazinājums, uzmanību vēršot uz pamatsegmentiem. Jo īpaši tajā tika paredzēts samazināt Parex bankas aizdevējdarbības. |
| --- | --- |

(23)

Tomēr atšķirībā no sākotnējā pārstrukturēšanas plāna pārskatītajā plānā bija ietverts Parex bankas bilances samazinājums, uzmanību vēršot uz pamatsegmentiem. Jo īpaši tajā tika paredzēts samazināt Parex bankas aizdevējdarbības.

| (24) | Turklāt plānā tika norādīts uz iespēju nodalīt blakusdarbības, izveidojot jaunu meitasuzņēmumu to veikšanai. Kad Latvija vēlāk apstiprināja šo stratēģisko virziena maiņu, bija jāsagatavo pārstrukturēšanas plāna jauna atbilstoša versija. |
| --- | --- |

(24)

Turklāt plānā tika norādīts uz iespēju nodalīt blakusdarbības, izveidojot jaunu meitasuzņēmumu to veikšanai. Kad Latvija vēlāk apstiprināja šo stratēģisko virziena maiņu, bija jāsagatavo pārstrukturēšanas plāna jauna atbilstoša versija.

2.3.3.   GALĪGAIS PĀRSTRUKTURĒŠANAS PLĀNS

| (25) | Saskaņā ar galīgo pārstrukturēšanas plānu primārais stratēģiskais mērķis ir atgriezt banku privātajā sektorā, pārdodot to stratēģiskam investoram, kas nodrošinātu valsts finansējuma atgūšanu, tajā pašā laikā nodrošinot bankas ilgtermiņa dzīvotspēju. Latvija jau ir piesaistījusi ERAB kā spēcīgu un cienījamu ārējo investoru ar pietiekamiem finanšu resursiem un ilgtermiņa saistībām (skatīt 13. apsvērumu). |
| --- | --- |

(25)

Saskaņā ar galīgo pārstrukturēšanas plānu primārais stratēģiskais mērķis ir atgriezt banku privātajā sektorā, pārdodot to stratēģiskam investoram, kas nodrošinātu valsts finansējuma atgūšanu, tajā pašā laikā nodrošinot bankas ilgtermiņa dzīvotspēju. Latvija jau ir piesaistījusi ERAB kā spēcīgu un cienījamu ārējo investoru ar pietiekamiem finanšu resursiem un ilgtermiņa saistībām (skatīt 13. apsvērumu).

| (26) | Galīgais pārstrukturēšanas plāns paredz sadalīt Parex bankas aktīvus jaunizveidotā bankā ar nosaukumu AS Citadele banka (turpmāk tekstā “Citadeles banka”), kas ir tā sauktā “labā banka”, kura nodarbotos ar tradicionālo bankas operāciju veikšanu, un tā sauktajā “sliktajā bankā” (Parex banka), [..] (12). |
| --- | --- |

(26)

Galīgais pārstrukturēšanas plāns paredz sadalīt Parex bankas aktīvus jaunizveidotā bankā ar nosaukumu AS Citadele banka (turpmāk tekstā “Citadeles banka”), kas ir tā sauktā “labā banka”, kura nodarbotos ar tradicionālo bankas operāciju veikšanu, un tā sauktajā “sliktajā bankā” (Parex banka), [..] (12).

| (27) | Lai atjaunotu ilgtermiņa dzīvotspēju, pamata banku atdala no blakusdarbības un ienākumus nenesošajiem aktīviem. Ieteiktās pārstrukturēšanas pamatā ir good-out scenārijs, kas balstīts uz bankas izveidi ar elastīgu kapitāla bāzi Latvijas regulatora pārraudzībā un ar Baltijas mēroga darbību. Visi pamata aktīvi un daži blakusdarbības aktīvi (jo īpaši NVS standarta aizdevumi) tiek pārnesti no Parex bankas uz jaunizveidoto banku. Atlikušie blakusdarbības un ienākumus nenesošie aktīvi (aizdevumi, vērtspapīri un pārņemtie nekustamie īpašumi) paliek Parex bankā, [..]. |
| --- | --- |

(27)

Lai atjaunotu ilgtermiņa dzīvotspēju, pamata banku atdala no blakusdarbības un ienākumus nenesošajiem aktīviem. Ieteiktās pārstrukturēšanas pamatā ir good-out scenārijs, kas balstīts uz bankas izveidi ar elastīgu kapitāla bāzi Latvijas regulatora pārraudzībā un ar Baltijas mēroga darbību. Visi pamata aktīvi un daži blakusdarbības aktīvi (jo īpaši NVS standarta aizdevumi) tiek pārnesti no Parex bankas uz jaunizveidoto banku. Atlikušie blakusdarbības un ienākumus nenesošie aktīvi (aizdevumi, vērtspapīri un pārņemtie nekustamie īpašumi) paliek Parex bankā, [..].

| (28) | 1. tabulā parādīta Citadeles bankas un Parex bankas uzbūve pēc sadalīšanas.

  1.   tabula


  Akcionāru struktūra pēc sadalīšanas. |
| --- | --- |

(28)

1. tabulā parādīta Citadeles bankas un Parex bankas uzbūve pēc sadalīšanas.

1.   tabula

Akcionāru struktūra pēc sadalīšanas.

Image

| (29) | Latvija jau ir veikusi pirmās darbības good-out scenārija īstenošanai. Jaunā banka, t. i., Citadeles banka, tika reģistrēta 2010. gada 30. jūnijā, un lielākā daļa aktīvu tika pārvietoti 2010. gada 1. augustā (13). Principā pilnīga Citadeles bankas un Parex bankas darbības atdalīšana ir jāpabeidz 12 mēnešu laikā no aktīvu nodošanas brīža. |
| --- | --- |

(29)

Latvija jau ir veikusi pirmās darbības good-out scenārija īstenošanai. Jaunā banka, t. i., Citadeles banka, tika reģistrēta 2010. gada 30. jūnijā, un lielākā daļa aktīvu tika pārvietoti 2010. gada 1. augustā (13). Principā pilnīga Citadeles bankas un Parex bankas darbības atdalīšana ir jāpabeidz 12 mēnešu laikā no aktīvu nodošanas brīža.

| (30) | Tādējādi Parex banka nodod Citadeles bankai šādus aktīvus un pasīvus:






  — | Baltijas standarta aizdevumus (LVL [no 300 līdz 800] miljonu apmērā); |
| --- | --- | --- |

(30)

Tādējādi Parex banka nodod Citadeles bankai šādus aktīvus un pasīvus:

—

Baltijas standarta aizdevumus (LVL [no 300 līdz 800] miljonu apmērā);

| — | NVS standarta aizdevumus (LVL [no 50 līdz 350] miljonu apmērā); |
| --- | --- |

—

NVS standarta aizdevumus (LVL [no 50 līdz 350] miljonu apmērā);

| — | filiāles Zviedrijā un Vācijā; |
| --- | --- |

—

filiāles Zviedrijā un Vācijā;

| — | ar ieguldījumu pārvaldības darbībām saistītus noguldījumus. |
| --- | --- |

—

ar ieguldījumu pārvaldības darbībām saistītus noguldījumus.

| (31) | Parex bankā paliek šādi aktīvi un pasīvi:






  — | Baltijas ienākumus nenesošie aizdevumi (LVL [no 200 līdz 800] miljonu apmērā) (14); |
| --- | --- | --- |

(31)

Parex bankā paliek šādi aktīvi un pasīvi:

—

Baltijas ienākumus nenesošie aizdevumi (LVL [no 200 līdz 800] miljonu apmērā) (14);

| — | aizdevumi sākotnējiem bankas akcionāriem (LVL [..] miljonu apmērā); |
| --- | --- |

—

aizdevumi sākotnējiem bankas akcionāriem (LVL [..] miljonu apmērā);

| — | NVS līzinga meitasuzņēmumi; |
| --- | --- |

—

NVS līzinga meitasuzņēmumi;

| — | NVS ienākumus nenesošie aizdevumi (LVL [no 50 līdz 350] miljonu apmērā). |
| --- | --- |

—

NVS ienākumus nenesošie aizdevumi (LVL [no 50 līdz 350] miljonu apmērā).

| (32) | 2. tabula rāda, kādi aktīvi ir nodoti Citadeles bankai un kādi ir atstāti Parex bankā, kā arī rāda bilances samazinājumu salīdzinājumā ar situāciju pirms krīzes, kā aplēsts galīgajā pārstrukturēšanas plānā, kurā grozījumi izdarīti 2010. gada 27. augustā.

  2.   tabula


  Aktīvu sadalījums starp Citadeles banku un Parex banku











  (LVL tūkstoši) |
| --- | --- |
| | Parex banka – 2008. | Parex banka – 2009. | Parex banka 31.7.2010. (15) | Citadeles banka | Parex banka pēc sadalīšanas (16) |
| Aktīvi |
| Naudas līdzekļi un noguldījumi centrālajās bankās | 79 154 | 136 769 | 131 693 | 119 783 | 30 876 |
| Kredītiestāžu veicamie maksājumi | 228 752 | 189 321 | 227 741 | 245 069 | 5 583 |
| Aizdevumi | 1 744 871 | 1 429 466 | 1 355 831 | 748 457 | 627 471 |
| Vērtspapīri | 941 293 | 405 800 | 356 439 | 224 735 | 130 936 |
| Ieguldījumi meitasuzņēmumos | 51 442 | 72 725 | 81 691 | 5 530 | 51 962 |
| Citi aktīvi | 323 797 | 220 097 | 75 584 | 45 604 | 52 747 |
| Aktīvi kopā | 3 369 309 | 2 484 501 | 2 228 978 | 1 389 179 | 899 576 |
| Saistības un pašu kapitāls |
| Latvijas Banka | 587 183 | 140 449 | — | — | — |
| Kredītinstitūcijas | 129 584 | 50 865 | 27 295 | 41 571 | 51 703 |
| Sindikāts | 544 673 | 381 271 | 163 402 | — | 163 402 |
| Valsts kase | 676 398 | 622 048 | 692 454 | 131 000 | 458 454 |
| Klientu noguldījumi | 1 225 488 | 911 318 | 1 006 202 | 928 686 | 75 314 |
| Eurobond | 88 712 | 87 489 | 113 136 | 109 244 | — |
| Subordinētais (sākotnējo turētāju) | 52 848 | 52 857 | 52 863 | — | 52 878 |
| Subordinētais (valsts) | — | 37 338 | 37 338 | 50 270 | — |
| Subordinētais (ERAB) | — | 12 932 | 12 932 |
| Citas saistības | 35 556 | 31 458 | 34 754 | 30 280 | 21 522 |
| Saistības kopā | 3 340 442 | 2 328 025 | 2 140 376 | 1 291 051 | 823 274 |
| Pašu kapitāls | 28 867 | 156 476 | 88 602 | 98 127
   (17) | 76 302 |
| Kopā | 3 369 309 | 2 484 501 | 2 228 978 | 1 389 179 | 899 576 |
| Sadalīšanas proporcija, ieskaitot ieguldījumu Lietuvas meitasuzņēmumā un AP Anlage & Privatbank AG un Vācijas filiāles noguldījumu pārvedumu (18) | | | | 64 % | 36 % |
| Attiecībā pret Parex bankas 2008. gada rādītājiem | | | | 44 % | |

(32)

2. tabula rāda, kādi aktīvi ir nodoti Citadeles bankai un kādi ir atstāti Parex bankā, kā arī rāda bilances samazinājumu salīdzinājumā ar situāciju pirms krīzes, kā aplēsts galīgajā pārstrukturēšanas plānā, kurā grozījumi izdarīti 2010. gada 27. augustā.

2.   tabula

Aktīvu sadalījums starp Citadeles banku un Parex banku

(LVL tūkstoši)

Parex banka – 2008.

Parex banka – 2009.

Parex banka 31.7.2010. (15)

Citadeles banka

Parex banka pēc sadalīšanas (16)

Aktīvi

Naudas līdzekļi un noguldījumi centrālajās bankās

79 154

136 769

131 693

119 783

30 876

Kredītiestāžu veicamie maksājumi

228 752

189 321

227 741

245 069

5 583

Aizdevumi

1 744 871

1 429 466

1 355 831

748 457

627 471

Vērtspapīri

941 293

405 800

356 439

224 735

130 936

Ieguldījumi meitasuzņēmumos

51 442

72 725

81 691

5 530

51 962

Citi aktīvi

323 797

220 097

75 584

45 604

52 747

Aktīvi kopā

3 369 309

2 484 501

2 228 978

1 389 179

899 576

Saistības un pašu kapitāls

Latvijas Banka

587 183

140 449

—

—

—

Kredītinstitūcijas

129 584

50 865

27 295

41 571

51 703

Sindikāts

544 673

381 271

163 402

—

163 402

Valsts kase

676 398

622 048

692 454

131 000

458 454

Klientu noguldījumi

1 225 488

911 318

1 006 202

928 686

75 314

Eurobond

88 712

87 489

113 136

109 244

—

Subordinētais (sākotnējo turētāju)

52 848

52 857

52 863

—

52 878

Subordinētais (valsts)

—

37 338

37 338

50 270

—

Subordinētais (ERAB)

—

12 932

12 932

Citas saistības

35 556

31 458

34 754

30 280

21 522

Saistības kopā

3 340 442

2 328 025

2 140 376

1 291 051

823 274

Pašu kapitāls

28 867

156 476

88 602

98 127
   (17)

76 302

Kopā

3 369 309

2 484 501

2 228 978

1 389 179

899 576

Sadalīšanas proporcija, ieskaitot ieguldījumu Lietuvas meitasuzņēmumā un AP Anlage & Privatbank AG un Vācijas filiāles noguldījumu pārvedumu (18)

64 %

36 %

Attiecībā pret Parex bankas 2008. gada rādītājiem

44 %

| (33) | Citadeles bankas stratēģija nodrošināt ilgtermiņa dzīvotspēju ir balstīta uz spēcīgas darbības izveidi Baltijā, Latvijā uzmanību koncentrējot trīs galvenajos komercdarbības segmentos: korporatīvās, privātpersonu un ieguldījumu pārvaldības darbības (19). Tomēr ieguldījumu pārvaldības darījumi Citadeles bankā paliks kā pamatdarbība tikai tad, ja tā tiek pārdota līdz [..]. Ja šī pārdošana nenotiek, ieguldījumu pārvaldības darījumi līdz norādītajam datumam jāpārdod atsevišķi. |
| --- | --- |

(33)

Citadeles bankas stratēģija nodrošināt ilgtermiņa dzīvotspēju ir balstīta uz spēcīgas darbības izveidi Baltijā, Latvijā uzmanību koncentrējot trīs galvenajos komercdarbības segmentos: korporatīvās, privātpersonu un ieguldījumu pārvaldības darbības (19). Tomēr ieguldījumu pārvaldības darījumi Citadeles bankā paliks kā pamatdarbība tikai tad, ja tā tiek pārdota līdz [..]. Ja šī pārdošana nenotiek, ieguldījumu pārvaldības darījumi līdz norādītajam datumam jāpārdod atsevišķi.

| (34) | Citadeles banka neveiks aizdevumu piešķiršanu NVS, un NVS standarta aizdevumu portfelis līdz ar to tiek uzskatīts par blakusdarbību. Jauni aizdevumi šajā segmentā netiks izsniegti, un esošo portfeli ir paredzēts atsavināt līdz [..]. |
| --- | --- |

(34)

Citadeles banka neveiks aizdevumu piešķiršanu NVS, un NVS standarta aizdevumu portfelis līdz ar to tiek uzskatīts par blakusdarbību. Jauni aizdevumi šajā segmentā netiks izsniegti, un esošo portfeli ir paredzēts atsavināt līdz [..].

| (35) | Parex bankas klātbūtne Lietuvā un Igaunijā bija ievērojami mazāka nekā Latvijā. Arī Citadeles banka nākotnē plāno saglabāt ierobežotu klātbūtni šajos tirgos. |
| --- | --- |

(35)

Parex bankas klātbūtne Lietuvā un Igaunijā bija ievērojami mazāka nekā Latvijā. Arī Citadeles banka nākotnē plāno saglabāt ierobežotu klātbūtni šajos tirgos.

| (36) | Attiecībā uz abām filiālēm, kuras pieņem noguldījumus Zviedrijā un Vācijā un kuras tiek nodotas Citadeles bankai, Latvija paskaidroja, ka straujās noguldīto līdzekļu aizplūšanas rezultātā bankas Baltijas finansējuma ievērojama daļa ir izsmelta. Turklāt pašreizējā Latvijas makroekonomiskā situācija apgrūtina ārēja finansējuma piesaisti. Baltijas valstu iedzīvotāju kopējie noguldījumi ir ievērojami mazāki nekā to kredītportfelis, savukārt Parex bankas galvenie konkurenti finansējumu saņem no to mātesuzņēmumiem, kas atrodas citās valstīs (galvenokārt Zviedrijā). Tādējādi Citadeles bankai ir jāsaglabā zināma finansējuma bāze ārzemēs (Zviedrijā un Vācijā). |
| --- | --- |

(36)

Attiecībā uz abām filiālēm, kuras pieņem noguldījumus Zviedrijā un Vācijā un kuras tiek nodotas Citadeles bankai, Latvija paskaidroja, ka straujās noguldīto līdzekļu aizplūšanas rezultātā bankas Baltijas finansējuma ievērojama daļa ir izsmelta. Turklāt pašreizējā Latvijas makroekonomiskā situācija apgrūtina ārēja finansējuma piesaisti. Baltijas valstu iedzīvotāju kopējie noguldījumi ir ievērojami mazāki nekā to kredītportfelis, savukārt Parex bankas galvenie konkurenti finansējumu saņem no to mātesuzņēmumiem, kas atrodas citās valstīs (galvenokārt Zviedrijā). Tādējādi Citadeles bankai ir jāsaglabā zināma finansējuma bāze ārzemēs (Zviedrijā un Vācijā).

| (37) | Citadeles banka plāno risināt problemātiskos jautājumus, kas lika Parex bankai lūgt valsts atbalstu, un atjaunot ilgtermiņa dzīvotspēju, izmantojot šādus galvenos pasākumus: |
| --- | --- |

(37)

Citadeles banka plāno risināt problemātiskos jautājumus, kas lika Parex bankai lūgt valsts atbalstu, un atjaunot ilgtermiņa dzīvotspēju, izmantojot šādus galvenos pasākumus:

| (38) | Vadības stila un korporatīvās pārvaldības maiņa. Pirms nacionalizācijas Parex bankas lēmumus centralizēti pieņēma tās galvenie īpašnieki. Citadeles banka stingri ievēros nesen pieņemto, uzlaboto korporatīvās pārvaldības pieeju. Tā īstenos bankas valdes un uzraudzības padomes procedūru kopumu ar mērķi nodrošināt augstus korporatīvās pārvaldības standartus. Citadeles bankas galvenie korporatīvās pārvaldības principi ir: strikta īpašumtiesību un pārvaldības nodalīšana; akcionāru tiesību nodrošināšana; atklātums un caurspīdīgums; valdes atbildība un struktūra; ētisku un atbildīgu lēmumu pieņemšanas veicināšana. |
| --- | --- |

(38)

Vadības stila un korporatīvās pārvaldības maiņa. Pirms nacionalizācijas Parex bankas lēmumus centralizēti pieņēma tās galvenie īpašnieki. Citadeles banka stingri ievēros nesen pieņemto, uzlaboto korporatīvās pārvaldības pieeju. Tā īstenos bankas valdes un uzraudzības padomes procedūru kopumu ar mērķi nodrošināt augstus korporatīvās pārvaldības standartus. Citadeles bankas galvenie korporatīvās pārvaldības principi ir: strikta īpašumtiesību un pārvaldības nodalīšana; akcionāru tiesību nodrošināšana; atklātums un caurspīdīgums; valdes atbildība un struktūra; ētisku un atbildīgu lēmumu pieņemšanas veicināšana.

| (39) | Uzlabota risku pārvaldība. Parex bankas vadība ir pārskatījusi un pastiprinājusi riska pārvaldību un kontroli bankā gan uzņēmuma, gan operatīvajā līmenī visās lielākajās riska kategorijās (tirgus, kredītrisks un darbības risks). Tas nozīmē, ka Citadeles bankā tiks būtiski pārskatīta kredītriska kontrole, lai mainītu Parex bankas iepriekšējo pieeju, proti, uz nodrošinājumu balstītu kreditēšanu ar nekonkrētu vērtējumu, pārejot uz aizņēmēja parāda apkalpošanas spējas novērtējumu, kura pamatā ir naudas plūsma. Riska pārvaldība ir būtisks Citadeles bankas pārvaldības procesa elements. Riska pārvaldību Citadeles bankā kontrolē neatkarīga struktūra. Turklāt Citadeles bankas uzraudzības padome piedalās riska pārvaldības pārraudzībā un ir ievēlējusi vienu no tās locekļiem par atbildīgo riska pārvaldības, iekšējā audita un atbilstības ievērošanas funkcijas uzraudzībai. Uzraudzības padomei tiek iesniegts ikmēneša pārskats par risku, ietverot atjauninātu informāciju par kredītriskiem un bankas darbības atbilstību. |
| --- | --- |

(39)

Uzlabota risku pārvaldība. Parex bankas vadība ir pārskatījusi un pastiprinājusi riska pārvaldību un kontroli bankā gan uzņēmuma, gan operatīvajā līmenī visās lielākajās riska kategorijās (tirgus, kredītrisks un darbības risks). Tas nozīmē, ka Citadeles bankā tiks būtiski pārskatīta kredītriska kontrole, lai mainītu Parex bankas iepriekšējo pieeju, proti, uz nodrošinājumu balstītu kreditēšanu ar nekonkrētu vērtējumu, pārejot uz aizņēmēja parāda apkalpošanas spējas novērtējumu, kura pamatā ir naudas plūsma. Riska pārvaldība ir būtisks Citadeles bankas pārvaldības procesa elements. Riska pārvaldību Citadeles bankā kontrolē neatkarīga struktūra. Turklāt Citadeles bankas uzraudzības padome piedalās riska pārvaldības pārraudzībā un ir ievēlējusi vienu no tās locekļiem par atbildīgo riska pārvaldības, iekšējā audita un atbilstības ievērošanas funkcijas uzraudzībai. Uzraudzības padomei tiek iesniegts ikmēneša pārskats par risku, ietverot atjauninātu informāciju par kredītriskiem un bankas darbības atbilstību.

| (40) | Mazāka bilance, kuras uzmanība vērsta uz pamatdarbību. Citadeles bankas pamatdarbība notiks Baltijas valstīs, un vadības uzdevums būs atjaunot Citadeles bankas rentabilitāti šajā reģionā. Blakusdarbības NVS standarta aizdevumu portfelis tiks nodots Citadeles bankai, bet tas jāpārdod līdz [..]. Pievēršot uzmanību tikai pamatdarbībai un būtiski samazinot aktīvās bilances apjomu, Citadeles banka kļūs rentabla ilgtspējīgā veidā. |
| --- | --- |

(40)

Mazāka bilance, kuras uzmanība vērsta uz pamatdarbību. Citadeles bankas pamatdarbība notiks Baltijas valstīs, un vadības uzdevums būs atjaunot Citadeles bankas rentabilitāti šajā reģionā. Blakusdarbības NVS standarta aizdevumu portfelis tiks nodots Citadeles bankai, bet tas jāpārdod līdz [..]. Pievēršot uzmanību tikai pamatdarbībai un būtiski samazinot aktīvās bilances apjomu, Citadeles banka kļūs rentabla ilgtspējīgā veidā.

| (41) | Likviditātes pozīcijas stabilizēšana. Citadeles bankas stratēģija ir attīstīt ilgtspējīgu, zema riska finansēšanas modeli, samazinot atkarību no finansējuma no lielapjoma avotiem, pagarinot aizdevumu atmaksas profilu un diversificējot finansējuma avotus, palielinot klientu ilgtermiņa noguldījumu īpatsvaru Citadeles bankas finansējuma bāzē. Noguldījumiem Citadeles bankā nepiemēro izņemšanas ierobežojumus, kurus ir noteicis Latvijas regulators. |
| --- | --- |

(41)

Likviditātes pozīcijas stabilizēšana. Citadeles bankas stratēģija ir attīstīt ilgtspējīgu, zema riska finansēšanas modeli, samazinot atkarību no finansējuma no lielapjoma avotiem, pagarinot aizdevumu atmaksas profilu un diversificējot finansējuma avotus, palielinot klientu ilgtermiņa noguldījumu īpatsvaru Citadeles bankas finansējuma bāzē. Noguldījumiem Citadeles bankā nepiemēro izņemšanas ierobežojumus, kurus ir noteicis Latvijas regulators.

| (42) | Atgriešanās pie rentabilitātes pamatsegmentā līdz 2011. gadam. Citadeles banka plāno samazināt administratīvās izmaksas un personāla izdevumus, kā arī citas administratīvās izmaksas. Parex bankas administratīvās izmaksas 2009. gadā jau ir samazinātas par 39 % jeb LVL 32 miljoniem. Tiek plānots, ka Citadeles bankas izmaksu/ienākumu attiecība samazināsies vēl vairāk un 2014. gadā sasniegs [no 35 līdz 55] %. Šo samazinājumu sasniegs, piemērojot [..] samazinājumu personāla izdevumos, kā arī pārskatot dažādus procesus Citadeles bankā. Lai samazinātu darbības izmaksas un kļūtu finansiāli stabila, Citadeles banka turpinās Parex bankas iesākto – pārveidot izmaksu struktūru, optimizējot filiāļu tīklu, [..] un veicot citus pasākumus izmaksu samazināšanai. Izmaksu samazināšana tiks papildināta ar dažādām ienākumus veicinošām iniciatīvām, un uzmanība tiks pievērsta aktīvu kvalitātes pārvaldībai, lai uzlabotu pašu kapitāla peļņu (turpmāk tekstā – “ROE”). |
| --- | --- |

(42)

Atgriešanās pie rentabilitātes pamatsegmentā līdz 2011. gadam. Citadeles banka plāno samazināt administratīvās izmaksas un personāla izdevumus, kā arī citas administratīvās izmaksas. Parex bankas administratīvās izmaksas 2009. gadā jau ir samazinātas par 39 % jeb LVL 32 miljoniem. Tiek plānots, ka Citadeles bankas izmaksu/ienākumu attiecība samazināsies vēl vairāk un 2014. gadā sasniegs [no 35 līdz 55] %. Šo samazinājumu sasniegs, piemērojot [..] samazinājumu personāla izdevumos, kā arī pārskatot dažādus procesus Citadeles bankā. Lai samazinātu darbības izmaksas un kļūtu finansiāli stabila, Citadeles banka turpinās Parex bankas iesākto – pārveidot izmaksu struktūru, optimizējot filiāļu tīklu, [..] un veicot citus pasākumus izmaksu samazināšanai. Izmaksu samazināšana tiks papildināta ar dažādām ienākumus veicinošām iniciatīvām, un uzmanība tiks pievērsta aktīvu kvalitātes pārvaldībai, lai uzlabotu pašu kapitāla peļņu (turpmāk tekstā – “ROE”).

| (43) | Saskaņā ar aplēsēm, kas iekļautas galīgajā pārstrukturēšanas plānā, pamatscenārija gadījumā paredzēts, ka Citadeles banka kļūst rentabla jau 2011. gadā un turpina uzlabot rezultātus līdz 2015. gadam. 2014. gadā Citadeles banka sasniegtu ROE [no 18 līdz 28] % apmērā. Turpmāk 3. tabulā parādīti Citadeles bankas galvenie finanšu darbības rādītāji 2010.–2014. gadam. Bankas vadības īstenoto pārstrukturēšanas darbību ietekme ir redzama 2014. gada galvenajos rādītājos, kad izmaksu/ienākumu proporcijai jābūt [no 35 līdz 55] % un ROE [no 18 līdz 28] %. Tiks izveidota stabilāka kapitāla struktūra, lai 2015. gadā pašu kapitāla/kopējo aktīvu proporcija sasniegtu [no 8 līdz 14] %.

  3.   tabula


  Galvenie Citadeles bankas finanšu darbības rādītāji pamatscenārija gadījumā 2010.–2014. gadam | 2010. gada augusts–decembris (plānots) | 2011 (plānots) | 2012 (plānots) | 2013 (plānots) | 2014 (plānots) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Izmaksu analīze |
| Darbības izdevumi/kopējie ienākumi | [..] % | [..] % | [] % | [..] % | [35–55] % |
| Vērtības samazināšanās/tīrie aizdevumi | [..] % | [..] % | [..] % | [..] % | [1–3] % |
| Rentabilitāte |
| Tīrie ienākumi (zaudējumi), LVL miljoni | [zaudējumi] | [peļņa] | [peļņa] | [peļņa] | [peļņa] |
| ROE | [..] % | [..] % | [..] % | [..] % | [18–28] % |
| Bilance |
| Kopējie aktīvi (LVL, miljoni) | [..] | [..] | [..] | [..] | [1400–1650] |
| Noguldījumi/kopējie aktīvi | [..] % | [..] % | [..] % | [..] % | [..] % |
| Aizdevumi/klientu noguldījumi | [..] % | [..] % | [..] % | [..] % | [50–80] % |
| Pašu kapitāls/kopējie aktīvi | [..] % | [..] % | [..] % | [..] % | [9–13] % |
| CAR | [10–14] % | [11–15] % | [12–16] % | [14–19] % | [16–20] % |

(43)

Saskaņā ar aplēsēm, kas iekļautas galīgajā pārstrukturēšanas plānā, pamatscenārija gadījumā paredzēts, ka Citadeles banka kļūst rentabla jau 2011. gadā un turpina uzlabot rezultātus līdz 2015. gadam. 2014. gadā Citadeles banka sasniegtu ROE [no 18 līdz 28] % apmērā. Turpmāk 3. tabulā parādīti Citadeles bankas galvenie finanšu darbības rādītāji 2010.–2014. gadam. Bankas vadības īstenoto pārstrukturēšanas darbību ietekme ir redzama 2014. gada galvenajos rādītājos, kad izmaksu/ienākumu proporcijai jābūt [no 35 līdz 55] % un ROE [no 18 līdz 28] %. Tiks izveidota stabilāka kapitāla struktūra, lai 2015. gadā pašu kapitāla/kopējo aktīvu proporcija sasniegtu [no 8 līdz 14] %.

3.   tabula

Galvenie Citadeles bankas finanšu darbības rādītāji pamatscenārija gadījumā 2010.–2014. gadam

2010. gada augusts–decembris (plānots)

2011 (plānots)

2012 (plānots)

2013 (plānots)

2014 (plānots)

Izmaksu analīze

Darbības izdevumi/kopējie ienākumi

[..] %

[..] %

[] %

[..] %

[35–55] %

Vērtības samazināšanās/tīrie aizdevumi

[..] %

[..] %

[..] %

[..] %

[1–3] %

Rentabilitāte

Tīrie ienākumi (zaudējumi), LVL miljoni

[zaudējumi]

[peļņa]

[peļņa]

[peļņa]

[peļņa]

ROE

[..] %

[..] %

[..] %

[..] %

[18–28] %

Bilance

Kopējie aktīvi (LVL, miljoni)

[..]

[..]

[..]

[..]

[1400–1650]

Noguldījumi/kopējie aktīvi

[..] %

[..] %

[..] %

[..] %

[..] %

Aizdevumi/klientu noguldījumi

[..] %

[..] %

[..] %

[..] %

[50–80] %

Pašu kapitāls/kopējie aktīvi

[..] %

[..] %

[..] %

[..] %

[9–13] %

CAR

[10–14] %

[11–15] %

[12–16] %

[14–19] %

[16–20] %

| (44) | Negatīva iznākuma scenārijā paredzēts, ka Citadeles banka atkal kļūst rentabla 2013. gadā un 2014. gadā tās darbības rādītāji turpina uzlaboties. 2014. gadā bankas ROE sasniegtu [> 0] % (20). Plāns rāda, ka negatīva iznākuma scenārijā Citadeles bankas un visas konsolidētās grupas kapitāla segums saglabājas virs minimālā normatīvo prasību līmeņa. 4. tabula rāda galvenos Citadeles bankas finanšu darbības rādītājus 2010.–2014. gadam negatīva iznākuma scenārijā.

  4.   tabula


  Galvenie Citadeles bankas finanšu darbības rādītāji negatīva iznākuma scenārijā 2010.–2014. gadam | 2010. gada augusts– decembris (plānots) | 2011 (plānots) | 2012 (plānots) | 2013 (plānots) | 2014 (plānots) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Izmaksu analīze |
| Darbības izdevumi/kopējie ienākumi | [..] % | [..] % | [..] % | [..] % | [45–60] % |
| Rentabilitāte |
| Tīrie ienākumi (zaudējumi), LVL miljoni | [zaudējumi] | [zaudējumi] | [zaudējumi] | [peļņa] | [peļņa] |
| ROE | | — | | [...] % | [> 0] % |
| Bilance |
| Aizdevumi/klientu noguldījumi | [..] % | [..] % | [..] % | [..] % | [40–60] % |
| CAR | [> 8] % | [> 8] % | [> 8] % | [> 8] % | [> 8] % |

(44)

Negatīva iznākuma scenārijā paredzēts, ka Citadeles banka atkal kļūst rentabla 2013. gadā un 2014. gadā tās darbības rādītāji turpina uzlaboties. 2014. gadā bankas ROE sasniegtu [> 0] % (20). Plāns rāda, ka negatīva iznākuma scenārijā Citadeles bankas un visas konsolidētās grupas kapitāla segums saglabājas virs minimālā normatīvo prasību līmeņa. 4. tabula rāda galvenos Citadeles bankas finanšu darbības rādītājus 2010.–2014. gadam negatīva iznākuma scenārijā.

4.   tabula

Galvenie Citadeles bankas finanšu darbības rādītāji negatīva iznākuma scenārijā 2010.–2014. gadam

2010. gada augusts– decembris (plānots)

2011 (plānots)

2012 (plānots)

2013 (plānots)

2014 (plānots)

Izmaksu analīze

Darbības izdevumi/kopējie ienākumi

[..] %

[..] %

[..] %

[..] %

[45–60] %

Rentabilitāte

Tīrie ienākumi (zaudējumi), LVL miljoni

[zaudējumi]

[zaudējumi]

[zaudējumi]

[peļņa]

[peļņa]

ROE

—

[...] %

[> 0] %

Bilance

Aizdevumi/klientu noguldījumi

[..] %

[..] %

[..] %

[..] %

[40–60] %

CAR

[> 8] %

[> 8] %

[> 8] %

[> 8] %

[> 8] %

| (45) | Saskaņā ar Latvijas centrālās bankas veiktās Citadeles bankas stresa testēšanas rezultātiem (skatīt 5. tabulu) nav nepieciešams papildu kapitāls, lai Citadeles banka līdz 2015. gada beigām izpildītu minimālā kapitāla prasības ar kapitāla pietiekamības rādītāju [> 8 %].

  5.   tabula


  Citadeles bankas stresa testēšanas rezultāti









  Jaunā banka | Pamatscenārijs |
| --- | --- | --- |
| Papildus nepieciešamais nodrošinājums, miljoni LVL | Papildus nepieciešamais kapitāls, miljoni LVL | CAR, % |
| 2010 | [..] | [..] | [..] |
| 2011 | [..] | [..] | [..] |
| 2012 | [..] | [..] | [..] |
| 2013 | [..] | [..] | [..] |
| 2014 | [..] | [..] | [..] |

(45)

Saskaņā ar Latvijas centrālās bankas veiktās Citadeles bankas stresa testēšanas rezultātiem (skatīt 5. tabulu) nav nepieciešams papildu kapitāls, lai Citadeles banka līdz 2015. gada beigām izpildītu minimālā kapitāla prasības ar kapitāla pietiekamības rādītāju [> 8 %].

5.   tabula

Citadeles bankas stresa testēšanas rezultāti

Jaunā banka

Pamatscenārijs

Papildus nepieciešamais nodrošinājums, miljoni LVL

Papildus nepieciešamais kapitāls, miljoni LVL

CAR, %

2010

[..]

[..]

[..]

2011

[..]

[..]

[..]

2012

[..]

[..]

[..]

2013

[..]

[..]

[..]

2014

[..]

[..]

[..]

| (46) | Pēc sadalīšanas Parex banka (ar tās meitasuzņēmumiem) būs [..]. Tā pārdos visus savus aktīvus un atbrīvosies no tiem laikposmā no 2010. gada līdz 2017. gadam. Galvenais Parex bankas uzdevums būs atgūt maksimālo summu no aktīviem, kas tai piešķirti tās pastāvēšanas laikā, kurš plānošanas nolūkos pieņemts kā astoņi gadi. Tādējādi Parex banka var izvairīties no nepieciešamības paātrināti pārdot tās portfeli vai īsā laikā realizēt nodrošinājumu. Parex banka koncentrēsies uz ienākumus nenesošajiem aizdevumiem un jau atgūtajiem nekustamā īpašuma aktīviem. Tādējādi Parex banka galvenokārt veiks procedūras aktīvu atgūšanai un pēc tam tos pārvaldīs un secīgi izpārdos pēc iespējas ātri un ar saprātīgiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

(46)

Pēc sadalīšanas Parex banka (ar tās meitasuzņēmumiem) būs [..]. Tā pārdos visus savus aktīvus un atbrīvosies no tiem laikposmā no 2010. gada līdz 2017. gadam. Galvenais Parex bankas uzdevums būs atgūt maksimālo summu no aktīviem, kas tai piešķirti tās pastāvēšanas laikā, kurš plānošanas nolūkos pieņemts kā astoņi gadi. Tādējādi Parex banka var izvairīties no nepieciešamības paātrināti pārdot tās portfeli vai īsā laikā realizēt nodrošinājumu. Parex banka koncentrēsies uz ienākumus nenesošajiem aizdevumiem un jau atgūtajiem nekustamā īpašuma aktīviem. Tādējādi Parex banka galvenokārt veiks procedūras aktīvu atgūšanai un pēc tam tos pārvaldīs un secīgi izpārdos pēc iespējas ātri un ar saprātīgiem nosacījumiem.

| (47) | Pēc sadalīšanas ne Parex banka, ne tās meitasuzņēmumi neiesaistīsies jaunās ekonomiskās darbībās, ja vien tas nebūs nepieciešams tās primārā uzdevuma veikšanai – pārvaldīt nodotos aktīvus un pārdot tos. Jo īpaši Parex banka pārtrauks jaunu aizdevumu izsniegšanu. Tomēr tā var sadalīt aktīvus atsevišķos meitasuzņēmumos pārvaldīšanas (pārdošanas) nolūkā. |
| --- | --- |

(47)

Pēc sadalīšanas ne Parex banka, ne tās meitasuzņēmumi neiesaistīsies jaunās ekonomiskās darbībās, ja vien tas nebūs nepieciešams tās primārā uzdevuma veikšanai – pārvaldīt nodotos aktīvus un pārdot tos. Jo īpaši Parex banka pārtrauks jaunu aizdevumu izsniegšanu. Tomēr tā var sadalīt aktīvus atsevišķos meitasuzņēmumos pārvaldīšanas (pārdošanas) nolūkā.

| (48) | Attiecībā uz NVS līzinga sabiedrību finansēšanu Parex centīsies atsavināt šīs darbības. Kā jau minēts iepriekš, netiks izsniegti jauni aizdevumi, tostarp līzings, un paredzams, ka, ja netiek atrasti pircēji, darbības ar esošajiem līzinga portfeļiem tiks pilnībā pārtrauktas līdz [..]. Ievērojama daļa līzinga portfeļu ir [..]. |
| --- | --- |

(48)

Attiecībā uz NVS līzinga sabiedrību finansēšanu Parex centīsies atsavināt šīs darbības. Kā jau minēts iepriekš, netiks izsniegti jauni aizdevumi, tostarp līzings, un paredzams, ka, ja netiek atrasti pircēji, darbības ar esošajiem līzinga portfeļiem tiks pilnībā pārtrauktas līdz [..]. Ievērojama daļa līzinga portfeļu ir [..].

| (49) | Paredzēts, ka šo visu darbību kopuma rezultātā Parex bankas likviditāte palielināsies, un tādējādi tā sāks atmaksāt valsts noguldījumus. Tomēr saskaņā ar finanšu prognozēm valsts neatgūs bankā ieguldīto kapitālu. |
| --- | --- |

(49)

Paredzēts, ka šo visu darbību kopuma rezultātā Parex bankas likviditāte palielināsies, un tādējādi tā sāks atmaksāt valsts noguldījumus. Tomēr saskaņā ar finanšu prognozēm valsts neatgūs bankā ieguldīto kapitālu.

| (50) | Pārstrukturēšanas plānā paredzēts, ka Parex banka ievēro kapitāla prasības tikai līdz [..]. |
| --- | --- |

(50)

Pārstrukturēšanas plānā paredzēts, ka Parex banka ievēro kapitāla prasības tikai līdz [..].

| (51) | Parex banka ir cietusi no nepārtrauktas noguldījumu aizplūšanas. Tā rezultātā noguldījumu bāze ir ievērojami zemāka nekā pirms krīzes. Finansējuma trūkuma dēļ tika ievērojami samazinātas arī aizdevējdarbības. Latvijas iestādes ir apņēmušās noteikt maksimālo līmeni Citadeles bankas kreditēšanas un noguldījumu pieņemšanas operācijām attiecīgajos ģeogrāfiskajos segmentos (skatīt 2.5. iedaļu turpmāk). Aizdevumu un noguldījumu pieņemšanas operācijām noteiktā maksimālā līmeņa dēļ pieaugums nav plānots lielāks par [no 9 līdz 13] % gadā no jau tā samazinātās klātbūtnes tirgū. |
| --- | --- |

(51)

Parex banka ir cietusi no nepārtrauktas noguldījumu aizplūšanas. Tā rezultātā noguldījumu bāze ir ievērojami zemāka nekā pirms krīzes. Finansējuma trūkuma dēļ tika ievērojami samazinātas arī aizdevējdarbības. Latvijas iestādes ir apņēmušās noteikt maksimālo līmeni Citadeles bankas kreditēšanas un noguldījumu pieņemšanas operācijām attiecīgajos ģeogrāfiskajos segmentos (skatīt 2.5. iedaļu turpmāk). Aizdevumu un noguldījumu pieņemšanas operācijām noteiktā maksimālā līmeņa dēļ pieaugums nav plānots lielāks par [no 9 līdz 13] % gadā no jau tā samazinātās klātbūtnes tirgū.

| (52) | Pārstrukturēšanas plānā paredzēta Citadeles bankas komercdarbības samazināšana salīdzinājumā ar Parex bankas darbību pirms krīzes. Šis samazinājums daļēji tiks panākts, pārdodot konkrētus aktīvus (standarta NVS aizdevumus un ieguldījumu pārvaldības darbības, ja tās pārdos atsevišķi no Citadeles bankas). Turklāt Latvija ir apņēmusies privatizēt Citadeles banku līdz 2014. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

(52)

Pārstrukturēšanas plānā paredzēta Citadeles bankas komercdarbības samazināšana salīdzinājumā ar Parex bankas darbību pirms krīzes. Šis samazinājums daļēji tiks panākts, pārdodot konkrētus aktīvus (standarta NVS aizdevumus un ieguldījumu pārvaldības darbības, ja tās pārdos atsevišķi no Citadeles bankas). Turklāt Latvija ir apņēmusies privatizēt Citadeles banku līdz 2014. gada 31. decembrim.

| (53) | Nacionalizēšanas rezultātā bijušie Parex bankas vairākuma akcionāri tika izslēgti (skatīt 13. apsvērumu). Tai sekojošās Parex bankas rekapitalizācijas rezultātā, ko veica valsts un ERAB, mazākuma akcionāru ietekme samazinājās (no iepriekšējiem 15,2 % uz 3,7 % 2010. gada 7. jūlijā). |
| --- | --- |

(53)

Nacionalizēšanas rezultātā bijušie Parex bankas vairākuma akcionāri tika izslēgti (skatīt 13. apsvērumu). Tai sekojošās Parex bankas rekapitalizācijas rezultātā, ko veica valsts un ERAB, mazākuma akcionāru ietekme samazinājās (no iepriekšējiem 15,2 % uz 3,7 % 2010. gada 7. jūlijā).

2.4.   PĀRSTRUKTURĒŠANAS ATBALSTA PASĀKUMI

| (54) | Galīgajā pārstrukturēšanas plānā norādīts, ka esošais glābšanas atbalsts tiek pagarināts uz visu pārstrukturēšanas periodu un sadalīts starp jaunizveidoto Citadeles banku un Parex banku. Papildus jau saņemtajam valsts atbalstam tiek plānots saņemt papildu valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(54)

Galīgajā pārstrukturēšanas plānā norādīts, ka esošais glābšanas atbalsts tiek pagarināts uz visu pārstrukturēšanas periodu un sadalīts starp jaunizveidoto Citadeles banku un Parex banku. Papildus jau saņemtajam valsts atbalstam tiek plānots saņemt papildu valsts atbalstu.

| (55) | Plānotais likviditātes atbalsts valsts noguldījumu veidā gan Citadeles bankai, gan Parex bankai nepārsniegs LVL 1,5 miljardus, kas tika apstiprināts kā maksimālais glābšanas atbalsts likviditātes atbalsta veidā Parex bankai pirms sadalīšanas (21). Pamatscenārija un negatīva iznākuma scenārija gadījumā valsts noguldījumi Citadeles bankā tiktu atmaksāti līdz 2012. gadam. Pozitīva iznākuma scenārija gadījumā valsts noguldījumi tiktu pilnībā atmaksāti līdz 2011. gadam. Valsts noguldījumi Parex bankā pārstrukturēšanas perioda beigās paliek kā saistības gan pamatscenārija, gan negatīva iznākuma scenārija gadījumā. Nesamaksātās summas ir no LVL [0–100] miljoniem (pamatscenārija gadījumā) līdz LVL [100–200] miljoniem (negatīva iznākuma scenārija gadījumā). Atmaksāšana var notikt agrāk, ja saņēmēji vai to aktīvi tiek pārdoti. Nenomaksātie atlikumi dažādu scenāriju gadījumā parādīti 6. tabulā.

  6.   tabula


  Valsts likviditātes pasākumi (nenomaksātie atlikumi gada beigās)

  Citadeles banka











  (LVL miljoni) |
| --- | --- |
| | 1.8.10. | 31.12.10. | 31.12.11. | 31.12.12. | 31.12.13. | 31.12.14. |
| Pamatscenārijs | 131 | 143 | 36 | 0 | — | — |
| Pozitīva iznākuma scenārijs | 131 | 143 | — | — | — | — |
| Negatīva iznākuma scenārijs | 131 | 143 | 36 | 0 | — | — |

(55)

Plānotais likviditātes atbalsts valsts noguldījumu veidā gan Citadeles bankai, gan Parex bankai nepārsniegs LVL 1,5 miljardus, kas tika apstiprināts kā maksimālais glābšanas atbalsts likviditātes atbalsta veidā Parex bankai pirms sadalīšanas (21). Pamatscenārija un negatīva iznākuma scenārija gadījumā valsts noguldījumi Citadeles bankā tiktu atmaksāti līdz 2012. gadam. Pozitīva iznākuma scenārija gadījumā valsts noguldījumi tiktu pilnībā atmaksāti līdz 2011. gadam. Valsts noguldījumi Parex bankā pārstrukturēšanas perioda beigās paliek kā saistības gan pamatscenārija, gan negatīva iznākuma scenārija gadījumā. Nesamaksātās summas ir no LVL [0–100] miljoniem (pamatscenārija gadījumā) līdz LVL [100–200] miljoniem (negatīva iznākuma scenārija gadījumā). Atmaksāšana var notikt agrāk, ja saņēmēji vai to aktīvi tiek pārdoti. Nenomaksātie atlikumi dažādu scenāriju gadījumā parādīti 6. tabulā.

6.   tabula

Valsts likviditātes pasākumi (nenomaksātie atlikumi gada beigās)

Citadeles banka

(LVL miljoni)

1.8.10.

31.12.10.

31.12.11.

31.12.12.

31.12.13.

31.12.14.

Pamatscenārijs

131

143

36

0

—

—

Pozitīva iznākuma scenārijs

131

143

—

—

—

—

Negatīva iznākuma scenārijs

131

143

36

0

—

—

Parex banka

| (LVL miljoni) |
| --- |
| | 1.8.10. | 31.12.10. | 31.12.11. | 31.12.12. | 31.12.13. | 31.12.14. | 31.12.15. | 31.12.16. | 31.12.17. |
| Pamatscenārijs | [400–550] | [400–550] | [400–550] | [250–400] | [250–400] | [150–400] | [150–400] | [100–250] | [0–100] |
| Pozitīva iznākuma scenārijs | [400–550] | [400–550] | [400–550] | [250–400] | [250–400] | [150–400] | [150–400] | [100–250] | 0 |
| Negatīva iznākuma scenārijs | [400–550] | [400–550] | [400–550] | [250–400] | [250–400] | [150–400] | [150–400] | [100–250] | [100–200] |

(LVL miljoni)

1.8.10.

31.12.10.

31.12.11.

31.12.12.

31.12.13.

31.12.14.

31.12.15.

31.12.16.

31.12.17.

Pamatscenārijs

[400–550]

[400–550]

[400–550]

[250–400]

[250–400]

[150–400]

[150–400]

[100–250]

[0–100]

Pozitīva iznākuma scenārijs

[400–550]

[400–550]

[400–550]

[250–400]

[250–400]

[150–400]

[150–400]

[100–250]

0

Negatīva iznākuma scenārijs

[400–550]

[400–550]

[400–550]

[250–400]

[250–400]

[150–400]

[150–400]

[100–250]

[100–200]

| (56) | Likviditātes atbalsta atlīdzība tika noteikta otrajā glābšanas lēmumā, pamatojoties uz Eiropas Centrālās bankas 2008. gada 20. oktobra ieteikumu par valdības garantijām banku parādiem. Saskaņā ar pārstrukturēšanas plānu gan Citadeles bankas, gan Parex bankas cena tiks noteikta kā valsts finansējuma izmaksas (22), kam pieskaitīts uzcenojums 50 bāzes punktu apmērā. Turklāt Citadeles bankai tiks noteikta motivācijas maksa – no 2011. gada aprīļa tā tiks palielināta par maksimāli 15 bāzes punktiem katru ceturksni kā motivācija bankai refinansēt sevi tirgos. |
| --- | --- |

(56)

Likviditātes atbalsta atlīdzība tika noteikta otrajā glābšanas lēmumā, pamatojoties uz Eiropas Centrālās bankas 2008. gada 20. oktobra ieteikumu par valdības garantijām banku parādiem. Saskaņā ar pārstrukturēšanas plānu gan Citadeles bankas, gan Parex bankas cena tiks noteikta kā valsts finansējuma izmaksas (22), kam pieskaitīts uzcenojums 50 bāzes punktu apmērā. Turklāt Citadeles bankai tiks noteikta motivācijas maksa – no 2011. gada aprīļa tā tiks palielināta par maksimāli 15 bāzes punktiem katru ceturksni kā motivācija bankai refinansēt sevi tirgos.

| (57) | Valsts likviditātes atbalsta plānotās izmaksas salīdzinājumā ar klientu noguldījumu izmaksām Citadeles bankā parādītas 7. tabulā.

  7.   tabula


  Valsts noguldījumu izmaksas Citadeles bankā, salīdzinot ar klientu noguldījumu izmaksām










  (%) |
| --- | --- |
| | 2010 (plānots) | 2011 (plānots) | 2012 (plānots) | 2013 (plānots) |
| Likviditātes atbalsta izmaksas | 9,6 % | 5,4 % | 6,5 % | 7,9 % |
| Klientu noguldījumu izmaksas | [..] | [..] | [..] | [..] |

(57)

Valsts likviditātes atbalsta plānotās izmaksas salīdzinājumā ar klientu noguldījumu izmaksām Citadeles bankā parādītas 7. tabulā.

7.   tabula

Valsts noguldījumu izmaksas Citadeles bankā, salīdzinot ar klientu noguldījumu izmaksām

(%)

2010 (plānots)

2011 (plānots)

2012 (plānots)

2013 (plānots)

Likviditātes atbalsta izmaksas

9,6 %

5,4 %

6,5 %

7,9 %

Klientu noguldījumu izmaksas

[..]

[..]

[..]

[..]

| (58) | Pēc sadalīšanas esošie galvojumi Parex bankas sindicētajiem kreditoriem, kā apstiprināts saskaņā ar pirmo un otro glābšanas lēmumu, paliks Parex bankā kopā ar sindicētajiem kredītiem. Pārstrukturēšanas plānā paredzēts, ka tie tiek izbeigti līdz 2011. gada 31. decembrim, neprasot valdībai pildīt tās galvojumu. |
| --- | --- |

(58)

Pēc sadalīšanas esošie galvojumi Parex bankas sindicētajiem kreditoriem, kā apstiprināts saskaņā ar pirmo un otro glābšanas lēmumu, paliks Parex bankā kopā ar sindicētajiem kredītiem. Pārstrukturēšanas plānā paredzēts, ka tie tiek izbeigti līdz 2011. gada 31. decembrim, neprasot valdībai pildīt tās galvojumu.

| (59) | 2010. gada martā Parex banka parakstīja līgumu ar Eiropas Investīciju banku (turpmāk tekstā “EIB”), kas nodrošina kredītlīniju līdz EUR 100 miljonu apmērā mazo un vidējo uzņēmumu finansēšanai. Kredītlīnija tiks nodota Citadeles bankai. Kamēr Citadeles bankai piešķirtais reitings būs zemāks par ieguldījumu kategorijas reitingu, EIB prasa, lai tās finansējumam būtu valsts galvojums. |
| --- | --- |

(59)

2010. gada martā Parex banka parakstīja līgumu ar Eiropas Investīciju banku (turpmāk tekstā “EIB”), kas nodrošina kredītlīniju līdz EUR 100 miljonu apmērā mazo un vidējo uzņēmumu finansēšanai. Kredītlīnija tiks nodota Citadeles bankai. Kamēr Citadeles bankai piešķirtais reitings būs zemāks par ieguldījumu kategorijas reitingu, EIB prasa, lai tās finansējumam būtu valsts galvojums.

| (60) | Citadeles bankai var būt nepieciešami arī papildu valsts galvojumi vai likviditātes atbalsts līdz LVL 88 miljoniem (EUR 126 miljoni) attiecībā uz euroobligāciju saistībām, kuru termiņš ir 2011. gada maijs. |
| --- | --- |

(60)

Citadeles bankai var būt nepieciešami arī papildu valsts galvojumi vai likviditātes atbalsts līdz LVL 88 miljoniem (EUR 126 miljoni) attiecībā uz euroobligāciju saistībām, kuru termiņš ir 2011. gada maijs.

| (61) | Valsts galvojumu cenas noteikšanai izmanto otrajā glābšanas lēmumā (23) apstiprināto valsts galvojumu cenu. Attiecībā uz cenas noteikšanu pārstrukturēšanas plānā iekļautajiem iespējamiem papildu valsts galvojumiem par standartu izmantos esošos valsts galvojumus (1,048 %), kam pieskaita pieaugošu uzcenojumu 12,5 bāzes punktu apmērā, kas tiks palielināts par 12,5 bāzes punktiem katra ceturkšņa beigās. |
| --- | --- |

(61)

Valsts galvojumu cenas noteikšanai izmanto otrajā glābšanas lēmumā (23) apstiprināto valsts galvojumu cenu. Attiecībā uz cenas noteikšanu pārstrukturēšanas plānā iekļautajiem iespējamiem papildu valsts galvojumiem par standartu izmantos esošos valsts galvojumus (1,048 %), kam pieskaita pieaugošu uzcenojumu 12,5 bāzes punktu apmērā, kas tiks palielināts par 12,5 bāzes punktiem katra ceturkšņa beigās.

| (62) | Pārstrukturēšanas plānā pieņemts, ka pašu kapitāls (1. līmenis), kas jau ir iepludināts Parex bankā glābšanas periodā, paliek Parex bankā. |
| --- | --- |

(62)

Pārstrukturēšanas plānā pieņemts, ka pašu kapitāls (1. līmenis), kas jau ir iepludināts Parex bankā glābšanas periodā, paliek Parex bankā.

| (63) | Saskaņā ar pārstrukturēšanas plānu no valsts nebūs nepieciešams papildu kapitāls, izņemot:






  a) | LVL 103 miljonu kapitalizāciju, pārvēršot valsts noguldījumus pašu kapitālā Citadeles bankā sadalīšanas brīdī. Atlīdzība par šo kapitālu būtu jāiegūst, pārdodot Citadeles banku, ko Latvija ir apņēmusies veikt līdz 2014. gada beigām; |
| --- | --- | --- |

(63)

Saskaņā ar pārstrukturēšanas plānu no valsts nebūs nepieciešams papildu kapitāls, izņemot:

a)

LVL 103 miljonu kapitalizāciju, pārvēršot valsts noguldījumus pašu kapitālā Citadeles bankā sadalīšanas brīdī. Atlīdzība par šo kapitālu būtu jāiegūst, pārdodot Citadeles banku, ko Latvija ir apņēmusies veikt līdz 2014. gada beigām;

| b) | kapitalizāciju, pārvēršot dažus valsts noguldījumus un šo noguldījumu procentus Parex bankā 2010.–2013. gadā līdz maksimālajai summai LVL 210,7 miljonu apmērā pamatscenārija gadījumā un LVL 218,7 miljonu apmērā negatīva iznākuma scenārija gadījumā. Ir paredzēts, ka Parex banka līdz 2013. gada 31. decembrim maksā [..] % gadā kā procentus par valsts noguldījumiem, kas kapitalizēti pēc sadalīšanas. No 2014. gada un turpmāk kapitalizētie valsts noguldījumi tiek iekļauti peļņas/zaudējumu aprēķinā ar [..] % likmi. |
| --- | --- |

b)

kapitalizāciju, pārvēršot dažus valsts noguldījumus un šo noguldījumu procentus Parex bankā 2010.–2013. gadā līdz maksimālajai summai LVL 210,7 miljonu apmērā pamatscenārija gadījumā un LVL 218,7 miljonu apmērā negatīva iznākuma scenārija gadījumā. Ir paredzēts, ka Parex banka līdz 2013. gada 31. decembrim maksā [..] % gadā kā procentus par valsts noguldījumiem, kas kapitalizēti pēc sadalīšanas. No 2014. gada un turpmāk kapitalizētie valsts noguldījumi tiek iekļauti peļņas/zaudējumu aprēķinā ar [..] % likmi.

| (64) | Attiecīgās 1. līmeņa kapitāla summas, ko valsts nodrošina Parex bankai saskaņā ar dažādiem scenārijiem, ir parādītas 8. un 9. tabulā.

  8.   tabula


  Paredzētā valsts noguldījumu kapitalizācija Parex bankā















  (LVL miljoni) |
| --- | --- |
| | 31.7.10. | 31.12.10. | 31.12.11. | 31.12.12. | 31.12.13. | 31.12.14. | 31.12.15. | 31.12.16. | 31.12.17. |
| Pamatscenārijs | — | — | [10–30] | [30–60] | [0–20] | — | — | — | — |
| Pozitīva iznākuma scenārijs | — | — | [10–30] | [30–60] | [0–20] | — | — | — | — |
| Negatīva iznākuma scenārijs | — | — | [10–30] | [30–60] | [0–20] | — | — | — | — |

(64)

Attiecīgās 1. līmeņa kapitāla summas, ko valsts nodrošina Parex bankai saskaņā ar dažādiem scenārijiem, ir parādītas 8. un 9. tabulā.

8.   tabula

Paredzētā valsts noguldījumu kapitalizācija Parex bankā

(LVL miljoni)

31.7.10.

31.12.10.

31.12.11.

31.12.12.

31.12.13.

31.12.14.

31.12.15.

31.12.16.

31.12.17.

Pamatscenārijs

—

—

[10–30]

[30–60]

[0–20]

—

—

—

—

Pozitīva iznākuma scenārijs

—

—

[10–30]

[30–60]

[0–20]

—

—

—

—

Negatīva iznākuma scenārijs

—

—

[10–30]

[30–60]

[0–20]

—

—

—

—

9.   tabula

Atliktie/kapitalizētie Valsts kases procenti Parex bankā

| (LVL miljoni) |
| --- |
| | 31.7.10. | 31.12.10. | 31.12.11. | 31.12.12. | 31.12.13. | 31.12.14. | 31.12.15. | 31.12.16. | 31.12.17. |
| Pamatscenārijs | — | [0–10] | [20–40] | [20–40] | [20–40] | — | — | — | — |
| Pozitīva iznākuma scenārijs | — | [0–10] | [20–40] | [20–40] | [20–40] | — | — | — | — |
| Negatīva iznākuma scenārijs | — | [0–10] | [20–40] | [20–40] | [20–40] | — | — | — | — |

(LVL miljoni)

31.7.10.

31.12.10.

31.12.11.

31.12.12.

31.12.13.

31.12.14.

31.12.15.

31.12.16.

31.12.17.

Pamatscenārijs

—

[0–10]

[20–40]

[20–40]

[20–40]

—

—

—

—

Pozitīva iznākuma scenārijs

—

[0–10]

[20–40]

[20–40]

[20–40]

—

—

—

—

Negatīva iznākuma scenārijs

—

[0–10]

[20–40]

[20–40]

[20–40]

—

—

—

—

| (65) | Latvija ir apņēmusies, ka maksimālā kopējā kapitāla summa, ko piešķir Parex bankai, nedrīkst pārsniegt LVL 218,7 miljonus un ka pēc [..] beigām tā nenodrošinās Parex bankai tiešu vai netiešu papildu kapitālu jebkādā formā. |
| --- | --- |

(65)

Latvija ir apņēmusies, ka maksimālā kopējā kapitāla summa, ko piešķir Parex bankai, nedrīkst pārsniegt LVL 218,7 miljonus un ka pēc [..] beigām tā nenodrošinās Parex bankai tiešu vai netiešu papildu kapitālu jebkādā formā.

| (66) | Valsts noguldījumu pamatsummas un procentu plānotā atmaksa, kas jāveic Parex bankai, parādīta 10. tabulā.

  10.   tabula


  Valsts noguldījumu pamatsummas un procentu plānotā atmaksa, kas jāveic Parex bankai








  (LVL miljoni) |
| --- | --- |
| | Pamatscenārijs | Negatīva iznākuma scenārijs |
| Valsts noguldījuma pamatsummas atmaksa | [..] | [..] |
| Valsts noguldījuma procentu atmaksa | [..] | [..] |
| Kopā | [..] | [..] |

(66)

Valsts noguldījumu pamatsummas un procentu plānotā atmaksa, kas jāveic Parex bankai, parādīta 10. tabulā.

10.   tabula

Valsts noguldījumu pamatsummas un procentu plānotā atmaksa, kas jāveic Parex bankai

(LVL miljoni)

Pamatscenārijs

Negatīva iznākuma scenārijs

Valsts noguldījuma pamatsummas atmaksa

[..]

[..]

Valsts noguldījuma procentu atmaksa

[..]

[..]

Kopā

[..]

[..]

| (67) | Glābšanas atbalsts subordinēta aizdevuma veidā (2. līmeņa kapitāls) tiks nodots Citadeles bankai. Atlīdzība tika noteikta otrajā un trešajā glābšanas lēmumā (24), pamatojoties uz Eiropas Centrālās bankas 2008. gada 20. novembra ieteikumu par cenu noteikšanu rekapitalizācijas instrumentiem. No 2009. gada decembra subordinētā aizdevuma fiksētā procentu likme bija [..] %, bet pēc 2010. gada februāra tā tika palielināta uz [..] %. |
| --- | --- |

(67)

Glābšanas atbalsts subordinēta aizdevuma veidā (2. līmeņa kapitāls) tiks nodots Citadeles bankai. Atlīdzība tika noteikta otrajā un trešajā glābšanas lēmumā (24), pamatojoties uz Eiropas Centrālās bankas 2008. gada 20. novembra ieteikumu par cenu noteikšanu rekapitalizācijas instrumentiem. No 2009. gada decembra subordinētā aizdevuma fiksētā procentu likme bija [..] %, bet pēc 2010. gada februāra tā tika palielināta uz [..] %.

| (68) | Valsts nenodrošināja un nenodrošinās Parex bankai 2. līmeņa kapitālu sadalīšanas brīdī vai pēc sadalīšanas. |
| --- | --- |

(68)

Valsts nenodrošināja un nenodrošinās Parex bankai 2. līmeņa kapitālu sadalīšanas brīdī vai pēc sadalīšanas.

| (69) | Kā aprakstīts 27.–32. apsvērumā, Parex banka nodos konkrētus aktīvus Citadeles bankai, kura turpinās dažas Parex bankas darbības, bet blakusdarbības un ienākumus nenesoši aktīvi paliks Parex bankā. Attiecībā uz to aktīvu vērtību, kas paliek Parex bankā, veicot novērtējumu uz konservatīviem pamatiem balstītā negatīva iznākuma scenārija gadījumā, iegūst zaudējumus valstij LVL [200–400] miljonu apmērā un zaudējumus LVL [50–300] miljonu apmērā pamatscenārija gadījumā. Zaudējumi atbilstu apmēram [20–50] % no aktīvu uzskaites vērtības (LVL 814 miljoni) negatīva iznākuma scenārija gadījumā un aptuveni [..] pamatscenārija gadījumā. Ja tiktu ņemti vērā uzkrājumu veidošanas rādītāji, aktīvu nominālvērtības diskonts būtu vēl lielāks. |
| --- | --- |

(69)

Kā aprakstīts 27.–32. apsvērumā, Parex banka nodos konkrētus aktīvus Citadeles bankai, kura turpinās dažas Parex bankas darbības, bet blakusdarbības un ienākumus nenesoši aktīvi paliks Parex bankā. Attiecībā uz to aktīvu vērtību, kas paliek Parex bankā, veicot novērtējumu uz konservatīviem pamatiem balstītā negatīva iznākuma scenārija gadījumā, iegūst zaudējumus valstij LVL [200–400] miljonu apmērā un zaudējumus LVL [50–300] miljonu apmērā pamatscenārija gadījumā. Zaudējumi atbilstu apmēram [20–50] % no aktīvu uzskaites vērtības (LVL 814 miljoni) negatīva iznākuma scenārija gadījumā un aptuveni [..] pamatscenārija gadījumā. Ja tiktu ņemti vērā uzkrājumu veidošanas rādītāji, aktīvu nominālvērtības diskonts būtu vēl lielāks.

| (70) | Attiecīgās aplēses par nenokārtotajām saistībām un zaudēto valsts kapitālu pēc aktīvu likvidācijas Parex bankā parādītas 11. tabulā.

  11.   tabula


  Nenokārtotās saistības un zaudētais valsts kapitāls pēc aktīvu likvidācijas Parex bankā







  (LVL miljoni) |
| --- | --- |
| Pamatscenārijs |
| Valsts noguldījumu nenokārtotās saistības | [0–100] |
| Rekapitalizācija, ko veic valsts | [..] |
| Kopā | [50–300] |
| Negatīva iznākuma scenārijs |
| Valsts noguldījumu nenokārtotās saistības | [100–200] |
| Rekapitalizācija, ko veic valsts | [..] |
| Kopā | [200–400] |

(70)

Attiecīgās aplēses par nenokārtotajām saistībām un zaudēto valsts kapitālu pēc aktīvu likvidācijas Parex bankā parādītas 11. tabulā.

11.   tabula

Nenokārtotās saistības un zaudētais valsts kapitāls pēc aktīvu likvidācijas Parex bankā

(LVL miljoni)

Pamatscenārijs

Valsts noguldījumu nenokārtotās saistības

[0–100]

Rekapitalizācija, ko veic valsts

[..]

Kopā

[50–300]

Negatīva iznākuma scenārijs

Valsts noguldījumu nenokārtotās saistības

[100–200]

Rekapitalizācija, ko veic valsts

[..]

Kopā

[200–400]

2.5.   LATVIJAS SAISTĪBAS

| (71) | Lai pārstrukturēšanas atbalstu Citadeles bankai un Parex bankai Komisija varētu atzīt par saderīgu ar iekšējo tirgu, 2010. gada 3. septembrī Latvija iesniedza “Saistību apstiprinājumu Eiropas Komisijai”. Dokumentā, kuru parakstījusi Latvija, Citadeles banka un Parex banka, ir uzskaitītas saistības, kuru mērķis ir pilnībā izpildīt pārstrukturēšanas plānu un ierobežot konkurences kropļojumus, kas rodas pārstrukturēšanas atbalsta rezultātā (turpmāk tekstā “saistības”). Galvenās saistības ir aprakstītas turpmāk. |
| --- | --- |

(71)

Lai pārstrukturēšanas atbalstu Citadeles bankai un Parex bankai Komisija varētu atzīt par saderīgu ar iekšējo tirgu, 2010. gada 3. septembrī Latvija iesniedza “Saistību apstiprinājumu Eiropas Komisijai”. Dokumentā, kuru parakstījusi Latvija, Citadeles banka un Parex banka, ir uzskaitītas saistības, kuru mērķis ir pilnībā izpildīt pārstrukturēšanas plānu un ierobežot konkurences kropļojumus, kas rodas pārstrukturēšanas atbalsta rezultātā (turpmāk tekstā “saistības”). Galvenās saistības ir aprakstītas turpmāk.

2.5.1.   SAISTĪBAS ATTIECĪBĀ UZ CITADELES BANKU

| (72) | Saistības atbrīvoties no NVS aizdevumiem. Citadeles banka atsavina NVS aizdevumus vai uztic to atsavināšanu līdz [..], nododot tos pircējam ar Komisijas apstiprinātiem pārdošanas noteikumiem. Lai veiktu atsavināšanu, Citadeles bankai jāatrod pircējs un jānoslēdz galīgs un saistošs pirkšanas un pārdošanas līgums par NVS aizdevumu pārdošanu ne vēlāk kā līdz [..]. Ja Citadeles banka nav noslēgusi šādu līgumu līdz norādītajam datumam, tā piešķir atsavināšanas pilnvarniekam ekskluzīvu mandātu pārdot NVS aizdevumus līdz [..]. |
| --- | --- |

(72)

Saistības atbrīvoties no NVS aizdevumiem. Citadeles banka atsavina NVS aizdevumus vai uztic to atsavināšanu līdz [..], nododot tos pircējam ar Komisijas apstiprinātiem pārdošanas noteikumiem. Lai veiktu atsavināšanu, Citadeles bankai jāatrod pircējs un jānoslēdz galīgs un saistošs pirkšanas un pārdošanas līgums par NVS aizdevumu pārdošanu ne vēlāk kā līdz [..]. Ja Citadeles banka nav noslēgusi šādu līgumu līdz norādītajam datumam, tā piešķir atsavināšanas pilnvarniekam ekskluzīvu mandātu pārdot NVS aizdevumus līdz [..].

| (73) | Apņemšanās atsavināt ieguldījumu pārvaldības darījumus. Ieguldījumu pārvaldības darījumus atsavina līdz [..] saskaņā ar darbības turpināšanas pieņēmumu attiecībā uz pircēju un atbilstīgi Komisijas apstiprinātiem pārdošanas noteikumiem. Šajā sakarā ne vēlāk kā līdz [..]:






  a) | Latvijai jāatrod pircējs un jānoslēdz galīgs un saistošs pirkšanas un pārdošanas līgums par 100 % dalības Citadeles bankā, ieskaitot ieguldījumu pārvaldības darījumus, pārdošanu, vai |
| --- | --- | --- |

(73)

Apņemšanās atsavināt ieguldījumu pārvaldības darījumus. Ieguldījumu pārvaldības darījumus atsavina līdz [..] saskaņā ar darbības turpināšanas pieņēmumu attiecībā uz pircēju un atbilstīgi Komisijas apstiprinātiem pārdošanas noteikumiem. Šajā sakarā ne vēlāk kā līdz [..]:

a)

Latvijai jāatrod pircējs un jānoslēdz galīgs un saistošs pirkšanas un pārdošanas līgums par 100 % dalības Citadeles bankā, ieskaitot ieguldījumu pārvaldības darījumus, pārdošanu, vai

| b) | Citadeles bankai jāatrod pircējs un jānoslēdz galīgs un saistošs pirkšanas un pārdošanas līgums ieguldījumu pārvaldības darījumu pārdošanai atsevišķi no pārējās Citadeles bankas. |
| --- | --- |

b)

Citadeles bankai jāatrod pircējs un jānoslēdz galīgs un saistošs pirkšanas un pārdošanas līgums ieguldījumu pārvaldības darījumu pārdošanai atsevišķi no pārējās Citadeles bankas.

Ja ieguldījumu pārvaldības darījumus nepārdod kopā ar Citadeles banku vai atsevišķi līdz [..], Citadeles bankai jāpiešķir atsavināšanas pilnvarniekam ekskluzīvs mandāts pārdot ieguldījumu pārvaldības darījumus atsevišķi no pārējās Citadeles bankas līdz [..].

| (74) | Dzīvotspējas, tirgspējas un konkurētspējas saglabāšana. Līdz ieguldījumu pārvaldības darījumu pārdošanas brīdim Citadeles banka saglabā ieguldījumu pārvaldības darījumu dzīvotspēju, tirgspēju un konkurētspēju atbilstoši labai komercdarbības praksei un cik vien iespējams samazina jebkurus to konkurētspējas potenciāla zaudējumu riskus. |
| --- | --- |

(74)

Dzīvotspējas, tirgspējas un konkurētspējas saglabāšana. Līdz ieguldījumu pārvaldības darījumu pārdošanas brīdim Citadeles banka saglabā ieguldījumu pārvaldības darījumu dzīvotspēju, tirgspēju un konkurētspēju atbilstoši labai komercdarbības praksei un cik vien iespējams samazina jebkurus to konkurētspējas potenciāla zaudējumu riskus.

| (75) | Darbību nodalīšanas saistības. Līdz ieguldījumu pārvaldības darījumu pārdošanas brīdim Citadeles banka nodala ieguldījumu pārvaldības darījumus atsevišķi no darījumiem, kurus tā patur, un nodrošina, ka galvenie ieguldījumu pārvaldības darījumu darbinieki netiek iesaistīti nevienā citā komercdarbības jomā, kuru banka saglabā, un otrādi. Citadeles banka ieceļ vadītāju, kurš atbild par darbību nodalīšanu un pārraudzības pilnvarnieka uzraudzībā ir atbildīgs par ieguldījumu pārvaldības darbību pārraudzību. Par darbību nodalīšanu atbildīgais vadītājs vada ieguldījumu pārvaldības darbības neatkarīgi un šo darbību labākajās interesēs, ar mērķi nodrošināt to ekonomisko dzīvotspēju, tirgspēju un konkurētspēju un neatkarību no Citadeles bankā atstājamās komercdarbības. |
| --- | --- |

(75)

Darbību nodalīšanas saistības. Līdz ieguldījumu pārvaldības darījumu pārdošanas brīdim Citadeles banka nodala ieguldījumu pārvaldības darījumus atsevišķi no darījumiem, kurus tā patur, un nodrošina, ka galvenie ieguldījumu pārvaldības darījumu darbinieki netiek iesaistīti nevienā citā komercdarbības jomā, kuru banka saglabā, un otrādi. Citadeles banka ieceļ vadītāju, kurš atbild par darbību nodalīšanu un pārraudzības pilnvarnieka uzraudzībā ir atbildīgs par ieguldījumu pārvaldības darbību pārraudzību. Par darbību nodalīšanu atbildīgais vadītājs vada ieguldījumu pārvaldības darbības neatkarīgi un šo darbību labākajās interesēs, ar mērķi nodrošināt to ekonomisko dzīvotspēju, tirgspēju un konkurētspēju un neatkarību no Citadeles bankā atstājamās komercdarbības.

| (76) | Apņemšanās pārdot Citadeles banku. Latvija pārdod vai uztic Citadeles bankas pārdošanu līdz 2015. gada 31. decembrim atbilstoši Komisijas apstiprinātiem pārdošanas noteikumiem. Lai veiktu pārdošanu, Latvijai jāatrod pircējs un jānoslēdz galīgs un saistošs pirkšanas un pārdošanas līgums par Citadeles bankas pārdošanu ne vēlāk kā līdz 2014. gada 31. decembrim. Lai īstenotu šo apņemšanos, Latvijai jāpārdod visas akcijas, kas tai tieši vai netieši (tostarp caur valsts uzņēmumiem) pieder Citadeles bankā. Ja Latvija nenoslēdz šādu līgumu līdz 2014. gada 31. decembrim, Latvija piešķir atsavināšanas pilnvarniekam ekskluzīvu mandātu pārdot Citadeles banku līdz 2015. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

(76)

Apņemšanās pārdot Citadeles banku. Latvija pārdod vai uztic Citadeles bankas pārdošanu līdz 2015. gada 31. decembrim atbilstoši Komisijas apstiprinātiem pārdošanas noteikumiem. Lai veiktu pārdošanu, Latvijai jāatrod pircējs un jānoslēdz galīgs un saistošs pirkšanas un pārdošanas līgums par Citadeles bankas pārdošanu ne vēlāk kā līdz 2014. gada 31. decembrim. Lai īstenotu šo apņemšanos, Latvijai jāpārdod visas akcijas, kas tai tieši vai netieši (tostarp caur valsts uzņēmumiem) pieder Citadeles bankā. Ja Latvija nenoslēdz šādu līgumu līdz 2014. gada 31. decembrim, Latvija piešķir atsavināšanas pilnvarniekam ekskluzīvu mandātu pārdot Citadeles banku līdz 2015. gada 31. decembrim.

| (77) | Maksimālie ierobežojumi jauniem aizdevumiem un noguldījumiem Baltijas valstīs. Latvijā, Lietuvā un Igaunijā Citadeles bankai un tās meitasuzņēmumiem nosaka maksimālo līmeni:






  a) | to bruto jaunajiem aizdevumiem to apjoma un tirgus daļu izteiksmē attiecībā uz Citadeles bankas un AB “Citadele” bankas (25) kopējo aizdevumu portfeli; un |
| --- | --- | --- |

(77)

Maksimālie ierobežojumi jauniem aizdevumiem un noguldījumiem Baltijas valstīs. Latvijā, Lietuvā un Igaunijā Citadeles bankai un tās meitasuzņēmumiem nosaka maksimālo līmeni:

a)

to bruto jaunajiem aizdevumiem to apjoma un tirgus daļu izteiksmē attiecībā uz Citadeles bankas un AB “Citadele” bankas (25) kopējo aizdevumu portfeli; un

| b) | to noguldījumu atlikumiem apjoma un tirgus daļas izteiksmē |
| --- | --- |

b)

to noguldījumu atlikumiem apjoma un tirgus daļas izteiksmē

līdz maksimāli pieļaujamiem apjomiem, kas norādīti 12.–17. tabulā.

Latvijas tirgus

12.   tabula

Maksimālais līmenis aizdevumiem Latvijā

| | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bruto jaunie pamataizdevumi (miljoni LVL) | [28–40] | [115–165] | [120–175] | [130–190] | [145–210] | [160–230] |
| Pamataizdevumu tirgus daļa (izņemot NVS aizdevumus), ko izsaka kā aizdevumu portfeļa īpatsvaru kopējos aizdevumos Latvijā (%) | [< 5] % | [< 6] % | [< 6] % | [< 6] % | [< 7] % | [< 7] % |
| Bruto jaunie privātā kapitāla pārvaldības (PCM) (26) aizdevumi (miljoni LVL) | [0–4] | [9–13] | [9,5–14] | [10–15] | [11–17] | [12,5–18] |

2010

2011

2012

2013

2014

2015

Bruto jaunie pamataizdevumi (miljoni LVL)

[28–40]

[115–165]

[120–175]

[130–190]

[145–210]

[160–230]

Pamataizdevumu tirgus daļa (izņemot NVS aizdevumus), ko izsaka kā aizdevumu portfeļa īpatsvaru kopējos aizdevumos Latvijā (%)

[< 5] %

[< 6] %

[< 6] %

[< 6] %

[< 7] %

[< 7] %

Bruto jaunie privātā kapitāla pārvaldības (PCM) (26) aizdevumi (miljoni LVL)

[0–4]

[9–13]

[9,5–14]

[10–15]

[11–17]

[12,5–18]

13.   tabula

Noguldījumu maksimālais atlikumu līmenis Latvijā

| | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pamatnoguldījumu atlikumi (izņemot PCM noguldījumus) (miljoni LVL) | [550–790] | [600–860] | [660–950] | [720–1045] | [795–1150] | [875–1260] |
| Pamatnoguldījumu tirgus daļa (%) | [< 7] % | [< 8] % | [< 8] % | [< 8] % | [< 8] % | [< 8] % |
| PCM noguldījumu atlikumi (miljoni LVL) | [340–490] | [405–585] | [375–540] | [410–590] | [440–630] | [475–685] |
| PCM noguldījumu tirgus daļa (%) | [< 5] % | [< 5] % | [< 5] % | [< 5] % | [< 5] % | [< 5] % |

2010

2011

2012

2013

2014

2015

Pamatnoguldījumu atlikumi (izņemot PCM noguldījumus) (miljoni LVL)

[550–790]

[600–860]

[660–950]

[720–1045]

[795–1150]

[875–1260]

Pamatnoguldījumu tirgus daļa (%)

[< 7] %

[< 8] %

[< 8] %

[< 8] %

[< 8] %

[< 8] %

PCM noguldījumu atlikumi (miljoni LVL)

[340–490]

[405–585]

[375–540]

[410–590]

[440–630]

[475–685]

PCM noguldījumu tirgus daļa (%)

[< 5] %

[< 5] %

[< 5] %

[< 5] %

[< 5] %

[< 5] %

Lietuvas tirgus

14.   tabula

Maksimālais līmenis aizdevumiem Lietuvā

| | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bruto jaunie aizdevumi (miljoni LVL) | [19–27] | [36,5–53] | [40–58] | [44–63] | [48–70] | [53–76] |
| Tirgus daļa, ko izsaka kā aizdevumu portfeļa īpatsvaru kopējos aizdevumos Lietuvā (%) | [< 2,5] % | [< 2,5] % | [< 2,5] % | [< 3] % | [< 3] % | [< 3] % |

2010

2011

2012

2013

2014

2015

Bruto jaunie aizdevumi (miljoni LVL)

[19–27]

[36,5–53]

[40–58]

[44–63]

[48–70]

[53–76]

Tirgus daļa, ko izsaka kā aizdevumu portfeļa īpatsvaru kopējos aizdevumos Lietuvā (%)

[< 2,5] %

[< 2,5] %

[< 2,5] %

[< 3] %

[< 3] %

[< 3] %

15.   tabula

Kopējo noguldījumu atlikumu maksimālais līmenis Lietuvā

| | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopējie noguldījumu atlikumi (miljoni LVL) | [115–170] | [130–185] | [140–205] | [155–225] | [170–245] | [190–270] |
| Tirgus daļa (%) | [< 3] % | [< 3] % | [< 3] % | [< 4] % | [< 4] % | [< 4] % |

2010

2011

2012

2013

2014

2015

Kopējie noguldījumu atlikumi (miljoni LVL)

[115–170]

[130–185]

[140–205]

[155–225]

[170–245]

[190–270]

Tirgus daļa (%)

[< 3] %

[< 3] %

[< 3] %

[< 4] %

[< 4] %

[< 4] %

Igaunijas tirgus

16.   tabula

Aizdevumu maksimālais līmenis Igaunijā

| | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bruto jaunie aizdevumi (miljoni LVL) | [3,2–4,6] | [7–10] | [7,6–11] | [8–12] | [9–13] | [10–14] |
| Tirgus daļa, ko izsaka kā aizdevumu portfeļa īpatsvaru kopējos aizdevumos Igaunijā (%) | [< 1,5] % | [< 1,5] % | [< 1,5] % | [< 1,5] % | [< 1,5] % | [< 1,5] % |

2010

2011

2012

2013

2014

2015

Bruto jaunie aizdevumi (miljoni LVL)

[3,2–4,6]

[7–10]

[7,6–11]

[8–12]

[9–13]

[10–14]

Tirgus daļa, ko izsaka kā aizdevumu portfeļa īpatsvaru kopējos aizdevumos Igaunijā (%)

[< 1,5] %

[< 1,5] %

[< 1,5] %

[< 1,5] %

[< 1,5] %

[< 1,5] %

17.   tabula

Kopējo noguldījumu atlikumu maksimālais līmenis Igaunijā

| | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopējais noguldījumu atlikums (miljoni LVL) | [85–125] | [95–135] | [105–150] | [115–165] | [125–180] | [135–195] |
| Tirgus daļa (%) | [< 1] % | [< 1,5] % | [< 2,5] % | [< 2,5] % | [< 2,5] % | [< 2,5] % |

2010

2011

2012

2013

2014

2015

Kopējais noguldījumu atlikums (miljoni LVL)

[85–125]

[95–135]

[105–150]

[115–165]

[125–180]

[135–195]

Tirgus daļa (%)

[< 1] %

[< 1,5] %

[< 2,5] %

[< 2,5] %

[< 2,5] %

[< 2,5] %

| (78) | Maksimālais līmenis noguldījumiem Vācijas un Zviedrijas filiālēs. Citadeles banka nosaka maksimālo līmeni tās noguldījumu atlikumiem Vācijas un Zviedrijas filiālēs apjoma un attiecīgo tirgus daļu izteiksmē līdz maksimāli pieļautajiem apjomiem, kas parādīti 18. un 19. tabulā.

  18.   tabula


  Kopējo noguldījumu atlikumu maksimālais līmenis Vācijas filiālē | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopējie noguldījumu atlikumi (miljoni LVL) | [47–69] | [50–75] | [60–85] | [65–90] | [70–100] | [80–110] |
| Tirgus daļa (%) | [< 0,5] % | [< 0,5] % | [< 0,5] % | [< 0,5] % | [< 0,5] % | [< 0,5] % |

(78)

Maksimālais līmenis noguldījumiem Vācijas un Zviedrijas filiālēs. Citadeles banka nosaka maksimālo līmeni tās noguldījumu atlikumiem Vācijas un Zviedrijas filiālēs apjoma un attiecīgo tirgus daļu izteiksmē līdz maksimāli pieļautajiem apjomiem, kas parādīti 18. un 19. tabulā.

18.   tabula

Kopējo noguldījumu atlikumu maksimālais līmenis Vācijas filiālē

2010

2011

2012

2013

2014

2015

Kopējie noguldījumu atlikumi (miljoni LVL)

[47–69]

[50–75]

[60–85]

[65–90]

[70–100]

[80–110]

Tirgus daļa (%)

[< 0,5] %

[< 0,5] %

[< 0,5] %

[< 0,5] %

[< 0,5] %

[< 0,5] %

19.   tabula

Kopējo noguldījumu atlikumu maksimālais līmenis Zviedrijas filiālē

| | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopējie noguldījumu atlikumi (miljoni LVL) | [35–50] | [40–55] | [40–60] | [45–70] | [50–75] | [55–80] |
| Tirgus daļa (%) | [< 0,5] % | [< 0,5] % | [< 0,5] % | [< 0,5] % | [< 0,5] % | [< 0,5] % |

2010

2011

2012

2013

2014

2015

Kopējie noguldījumu atlikumi (miljoni LVL)

[35–50]

[40–55]

[40–60]

[45–70]

[50–75]

[55–80]

Tirgus daļa (%)

[< 0,5] %

[< 0,5] %

[< 0,5] %

[< 0,5] %

[< 0,5] %

[< 0,5] %

| (79) | Filiāļu skaita nepalielināšana. Citadeles banka nepalielina tās filiāļu kopskaitu. Tomēr tas neliedz Citadeles bankai reorganizēt dažas no tās filiālēm. |
| --- | --- |

(79)

Filiāļu skaita nepalielināšana. Citadeles banka nepalielina tās filiāļu kopskaitu. Tomēr tas neliedz Citadeles bankai reorganizēt dažas no tās filiālēm.

| (80) | Saistības, kas uzskaitītas 77.–79. apsvērumā, piemēro, līdz izpildīti divi šādi nosacījumi – pilnībā atmaksāts valsts atbalsts, ko Latvija piešķīra Citadeles bankai likviditātes pasākumu veidā, un ir pilnīgi pabeigta Citadeles bankas pārdošana, un vismaz līdz [..]. Ja ieguldījumu pārvaldības darbības tiek pārdotas atsevišķi no pārējās Citadeles bankas, ierobežojumus attiecībā uz PCM (kas ir daļa no ieguldījumu pārvaldības darbības) aizdevumiem un noguldījumiem, kas minēti 77. apsvērumā, nepiemēro pēc ieguldījumu pārvaldības darbības atsevišķās pārdošanas pabeigšanas. |
| --- | --- |

(80)

Saistības, kas uzskaitītas 77.–79. apsvērumā, piemēro, līdz izpildīti divi šādi nosacījumi – pilnībā atmaksāts valsts atbalsts, ko Latvija piešķīra Citadeles bankai likviditātes pasākumu veidā, un ir pilnīgi pabeigta Citadeles bankas pārdošana, un vismaz līdz [..]. Ja ieguldījumu pārvaldības darbības tiek pārdotas atsevišķi no pārējās Citadeles bankas, ierobežojumus attiecībā uz PCM (kas ir daļa no ieguldījumu pārvaldības darbības) aizdevumiem un noguldījumiem, kas minēti 77. apsvērumā, nepiemēro pēc ieguldījumu pārvaldības darbības atsevišķās pārdošanas pabeigšanas.

| (81) | Atlīdzība attiecībā uz aktīvu glābšanas pasākumu. Par aktīvu glābšanu Citadeles banka atlīdzina Latvijai summu, kas atbilst aplēstajiem Latvijas zaudējumiem saskaņā ar negatīva iznākuma scenāriju un ko veido Latvijas nodrošinātie likviditātes pasākumi, kas tiks potenciāli zaudēti aktīvu realizācijas perioda beigās (LVL [100–200] miljoni), un kopējais plānotais kapitāls, ko Parex bankai nodrošinās nodošanas dienā ([..] milj. LVL). Atlīdzība izpaužas kā izmaksas peļņas un zaudējuma aprēķinā, t. i., pirms gada tīrā ienākuma noteikšanas. Šī atlīdzība jāmaksā katru gadu, kurā Citadeles bankas kapitāla pietiekamības rādītājs individuāli nav zemāks par 12 % un kapitāla pietiekamības rādītājs grupas līmenī nav zemāks par 8 %, ja vien attiecīgās summas dēļ Citadeles banka attiecīgajā gadā necieš zaudējumus. Šīs saistības ir spēkā līdz Citadeles bankas pārdošanas pabeigšanas dienai. |
| --- | --- |

(81)

Atlīdzība attiecībā uz aktīvu glābšanas pasākumu. Par aktīvu glābšanu Citadeles banka atlīdzina Latvijai summu, kas atbilst aplēstajiem Latvijas zaudējumiem saskaņā ar negatīva iznākuma scenāriju un ko veido Latvijas nodrošinātie likviditātes pasākumi, kas tiks potenciāli zaudēti aktīvu realizācijas perioda beigās (LVL [100–200] miljoni), un kopējais plānotais kapitāls, ko Parex bankai nodrošinās nodošanas dienā ([..] milj. LVL). Atlīdzība izpaužas kā izmaksas peļņas un zaudējuma aprēķinā, t. i., pirms gada tīrā ienākuma noteikšanas. Šī atlīdzība jāmaksā katru gadu, kurā Citadeles bankas kapitāla pietiekamības rādītājs individuāli nav zemāks par 12 % un kapitāla pietiekamības rādītājs grupas līmenī nav zemāks par 8 %, ja vien attiecīgās summas dēļ Citadeles banka attiecīgajā gadā necieš zaudējumus. Šīs saistības ir spēkā līdz Citadeles bankas pārdošanas pabeigšanas dienai.

| (82) | Iegādes aizliegums. Citadeles banka neveic ne finanšu, ne nefinanšu institūciju iegādi, līdz ir pilnībā atmaksāts pārstrukturēšanas atbalsts, ko Latvija nodrošināja Citadeles bankai likviditātes pasākumu veidā, un ir pabeigta Citadeles bankas pārdošana. |
| --- | --- |

(82)

Iegādes aizliegums. Citadeles banka neveic ne finanšu, ne nefinanšu institūciju iegādi, līdz ir pilnībā atmaksāts pārstrukturēšanas atbalsts, ko Latvija nodrošināja Citadeles bankai likviditātes pasākumu veidā, un ir pabeigta Citadeles bankas pārdošana.

| (83) | Nekādu jaunu NVS aizdevumu. Līdz NVS aizdevumu pārdošanas beigām Citadeles banka nepiešķir jaunus aizdevumus klientiem no NVS valstīm un klientiem, kuru galīgie labuma guvēji ir no NVS valstīm. Citadeles banka un tās meitasuzņēmumi drīkst līdzekļus izmaksāt tikai tad, ja oficiāls aizdevuma līgums ir parakstīts pirms nodošanas datuma. Citadeles banka pārtrauc piešķirt avansus esošiem aizdevumiem, izņemot situācijās, kad tas ir nepieciešams, lai saglabātu vai palielinātu iespēju, ka Citadeles bankai vai tās meitasuzņēmumiem atmaksā vēl neatmaksātus aizdevumus. Turklāt šādi avansa maksājumi nedrīkst pārsniegt 2 % no iepriekšējā gada aizdevumu portfeļa. |
| --- | --- |

(83)

Nekādu jaunu NVS aizdevumu. Līdz NVS aizdevumu pārdošanas beigām Citadeles banka nepiešķir jaunus aizdevumus klientiem no NVS valstīm un klientiem, kuru galīgie labuma guvēji ir no NVS valstīm. Citadeles banka un tās meitasuzņēmumi drīkst līdzekļus izmaksāt tikai tad, ja oficiāls aizdevuma līgums ir parakstīts pirms nodošanas datuma. Citadeles banka pārtrauc piešķirt avansus esošiem aizdevumiem, izņemot situācijās, kad tas ir nepieciešams, lai saglabātu vai palielinātu iespēju, ka Citadeles bankai vai tās meitasuzņēmumiem atmaksā vēl neatmaksātus aizdevumus. Turklāt šādi avansa maksājumi nedrīkst pārsniegt 2 % no iepriekšējā gada aizdevumu portfeļa.

2.5.2.   SAISTĪBAS ATTIECĪBĀ UZ PAREX BANKU

| (84) | Nekādu jaunu darbību. Parex banka un tās meitasuzņēmumi neiesaistās nekādās jaunās darbībās, kas nav nepieciešamas tās primārā uzdevuma – aktīvu pārvaldības un to turpmākas pārdošanas – īstenošanai. |
| --- | --- |

(84)

Nekādu jaunu darbību. Parex banka un tās meitasuzņēmumi neiesaistās nekādās jaunās darbībās, kas nav nepieciešamas tās primārā uzdevuma – aktīvu pārvaldības un to turpmākas pārdošanas – īstenošanai.

| (85) | Parex banka un tās meitasuzņēmumi pārtrauc:






  a) | piešķirt jaunus aizdevumus, tostarp līzinga aizdevumus, korporatīviem vai privātiem klientiem; Parex bankai un tās meitasuzņēmumiem atļauts izmaksāt līdzekļus tikai tad, ja oficiāls aizdevuma līgums ir parakstīts pirms nodošanas dienas vai ja nav runa par jauniem naudas līdzekļiem un aizdevums tiek veikts, lai pārstrukturētu aizņēmumu, kas saistīts ar aktīviem pārstrukturēšanai. Parex banka var izsniegt jaunus aizdevumus tās meitasuzņēmumiem, lai pārvaldītu atgūtos nodrošinājumus; |
| --- | --- | --- |

(85)

Parex banka un tās meitasuzņēmumi pārtrauc:

a)

piešķirt jaunus aizdevumus, tostarp līzinga aizdevumus, korporatīviem vai privātiem klientiem; Parex bankai un tās meitasuzņēmumiem atļauts izmaksāt līdzekļus tikai tad, ja oficiāls aizdevuma līgums ir parakstīts pirms nodošanas dienas vai ja nav runa par jauniem naudas līdzekļiem un aizdevums tiek veikts, lai pārstrukturētu aizņēmumu, kas saistīts ar aktīviem pārstrukturēšanai. Parex banka var izsniegt jaunus aizdevumus tās meitasuzņēmumiem, lai pārvaldītu atgūtos nodrošinājumus;

| b) | piešķirt avansus esošiem aizdevumiem, izņemot situācijās, kad tas ir nepieciešams, lai saglabātu vai palielinātu iespēju, ka Parex bankai vai tās meitasuzņēmumiem atmaksā vēl neatmaksātus aizdevumus, un lai finansētu remontdarbus un uzlabojumus, kas ir būtiski nodrošināta īpašuma strukturālajai integritātei. Turklāt šādi avansa maksājumi nedrīkst pārsniegt 5 % no iepriekšējā gada aizdevumu portfeļa; |
| --- | --- |

b)

piešķirt avansus esošiem aizdevumiem, izņemot situācijās, kad tas ir nepieciešams, lai saglabātu vai palielinātu iespēju, ka Parex bankai vai tās meitasuzņēmumiem atmaksā vēl neatmaksātus aizdevumus, un lai finansētu remontdarbus un uzlabojumus, kas ir būtiski nodrošināta īpašuma strukturālajai integritātei. Turklāt šādi avansa maksājumi nedrīkst pārsniegt 5 % no iepriekšējā gada aizdevumu portfeļa;

| c) | pieņemt jaunus noguldījumus no iedzīvotājiem. |
| --- | --- |

c)

pieņemt jaunus noguldījumus no iedzīvotājiem.

| (86) | Parex banka un tās meitasuzņēmumi pakāpeniski izbeidz vai pārdod visas līzinga operācijas līdz [..]. |
| --- | --- |

(86)

Parex banka un tās meitasuzņēmumi pakāpeniski izbeidz vai pārdod visas līzinga operācijas līdz [..].

| (87) | Maksimālā kopējā kapitāla summa, ko Latvija jebkādā veidā tieši vai netieši piešķir Parex bankai, nepārsniedz LVL 218,7 miljonus. Pēc [..] Latvija Parex bankai ne tieši, ne netieši nepiešķir nekāda veida kapitālu. |
| --- | --- |

(87)

Maksimālā kopējā kapitāla summa, ko Latvija jebkādā veidā tieši vai netieši piešķir Parex bankai, nepārsniedz LVL 218,7 miljonus. Pēc [..] Latvija Parex bankai ne tieši, ne netieši nepiešķir nekāda veida kapitālu.

2.5.3.   CITAS SAISTĪBAS

| (88) | Aizliegums uz dividendēm un kuponiem. Citadeles banka, Parex banka un to meitasuzņēmumi neizmaksā ieguldītājiem dividendes vai kuponus par esošiem kapitāla instrumentiem (tostarp priekšrocību akcijām, B kategorijas akcijām un augstāka un zemāka 2. līmeņa instrumentiem) un neizmanto nekādas pirkšanas tiesības saistībā ar minētajām dividendēm vai kuponiem, ja vien nepastāv likumisks pienākums to darīt. Šīs saistības tomēr nepiemēro kapitālam, kas tieši vai netieši pieder Latvijai, un kapitālam, kas Citadeles bankai un Parex bankai pieder to meitasuzņēmumos. |
| --- | --- |

(88)

Aizliegums uz dividendēm un kuponiem. Citadeles banka, Parex banka un to meitasuzņēmumi neizmaksā ieguldītājiem dividendes vai kuponus par esošiem kapitāla instrumentiem (tostarp priekšrocību akcijām, B kategorijas akcijām un augstāka un zemāka 2. līmeņa instrumentiem) un neizmanto nekādas pirkšanas tiesības saistībā ar minētajām dividendēm vai kuponiem, ja vien nepastāv likumisks pienākums to darīt. Šīs saistības tomēr nepiemēro kapitālam, kas tieši vai netieši pieder Latvijai, un kapitālam, kas Citadeles bankai un Parex bankai pieder to meitasuzņēmumos.

| (89) | Neatsaukšanās uz valsts atbalstu reklāmā. Citadeles banka un Parex banka reklamēšanas nolūkiem neizmanto valsts atbalsta piešķiršanas faktu, piederību valstij vai jebkuru citu konkurences priekšrocību, kas jebkādā veidā rodas no šā atbalsta vai tā, ka banka pieder valstij. |
| --- | --- |

(89)

Neatsaukšanās uz valsts atbalstu reklāmā. Citadeles banka un Parex banka reklamēšanas nolūkiem neizmanto valsts atbalsta piešķiršanas faktu, piederību valstij vai jebkuru citu konkurences priekšrocību, kas jebkādā veidā rodas no šā atbalsta vai tā, ka banka pieder valstij.

| (90) | 88.–89. apsvērumā uzskaitītās saistības piemēro Citadeles bankai, līdz ir izpildīti divi šādi nosacījumi – pilnībā atmaksāts valsts atbalsts, ko Latvija piešķīra Citadeles bankai likviditātes pasākumu veidā, un ir pilnīgi pabeigta Citadeles bankas pārdošana. |
| --- | --- |

(90)

88.–89. apsvērumā uzskaitītās saistības piemēro Citadeles bankai, līdz ir izpildīti divi šādi nosacījumi – pilnībā atmaksāts valsts atbalsts, ko Latvija piešķīra Citadeles bankai likviditātes pasākumu veidā, un ir pilnīgi pabeigta Citadeles bankas pārdošana.

| (91) | Citadeles bankas un Parex bankas nodalīšana. Citadeles bankas un Parex bankas darbība pilnībā jānodala ne vēlāk kā 2011. gada 1. augustā, izņemot dažas IT darbības un NVS aizdevumu pārvaldību un administrēšanu. Atlīdzība par pēdējo minēto pakalpojumu veicama saskaņā ar tirgū noteiktu cenu. |
| --- | --- |

(91)

Citadeles bankas un Parex bankas nodalīšana. Citadeles bankas un Parex bankas darbība pilnībā jānodala ne vēlāk kā 2011. gada 1. augustā, izņemot dažas IT darbības un NVS aizdevumu pārvaldību un administrēšanu. Atlīdzība par pēdējo minēto pakalpojumu veicama saskaņā ar tirgū noteiktu cenu.

| (92) | Pilnvarnieki. Saistību F iedaļā uzskaitīto funkciju veikšanai ieceļ pārraudzības pilnvarnieku. |
| --- | --- |

(92)

Pilnvarnieki. Saistību F iedaļā uzskaitīto funkciju veikšanai ieceļ pārraudzības pilnvarnieku.

| (93) | Ja attiecīgi Latvija vai Citadeles banka nav noslēgusi saistošu pirkšanas un pārdošanas līgumu vienu mēnesi pirms 72., 73. un 76. apsvērumā norādītā perioda beigām, saistību F iedaļā uzskaitīto funkciju veikšanai ieceļ atsavināšanas pilnvarnieku. |
| --- | --- |

(93)

Ja attiecīgi Latvija vai Citadeles banka nav noslēgusi saistošu pirkšanas un pārdošanas līgumu vienu mēnesi pirms 72., 73. un 76. apsvērumā norādītā perioda beigām, saistību F iedaļā uzskaitīto funkciju veikšanai ieceļ atsavināšanas pilnvarnieku.

| (94) | Pilnvarniekiem ir jābūt neatkarīgiem no Citadeles bankas, Parex bankas un Latvijas, tiem ir jābūt nepieciešamajai kvalifikācija veikt uzticētos pienākumus, un tie nedrīkst būt interešu konflikta situācijā un nedrīkst būt tai iespējami pakļauti. |
| --- | --- |

(94)

Pilnvarniekiem ir jābūt neatkarīgiem no Citadeles bankas, Parex bankas un Latvijas, tiem ir jābūt nepieciešamajai kvalifikācija veikt uzticētos pienākumus, un tie nedrīkst būt interešu konflikta situācijā un nedrīkst būt tai iespējami pakļauti.

| (95) | Komisijai ir tiesības apstiprināt vai noraidīt ieteiktos pilnvarniekus un apstiprināt ieteikto mandātu ar izmaiņām, kuras tā uzskata par nepieciešamām pilnvarniekiem saistību pildīšanai. |
| --- | --- |

(95)

Komisijai ir tiesības apstiprināt vai noraidīt ieteiktos pilnvarniekus un apstiprināt ieteikto mandātu ar izmaiņām, kuras tā uzskata par nepieciešamām pilnvarniekiem saistību pildīšanai.

| (96) | Pilnvarnieks(-i) apņemas veikt uzticētos uzdevumus tā, lai nodrošinātu saistību izpildi. Komisija pēc savas iniciatīvas vai pēc pilnvarnieka, Latvijas, Citadeles bankas vai Parex bankas lūguma var izdot rīkojumu vai instrukcijas pilnvarniekam, lai nodrošinātu atbilstību šā lēmuma nosacījumiem un saistībām un valsts uzņemtajām saistībām. |
| --- | --- |

(96)

Pilnvarnieks(-i) apņemas veikt uzticētos uzdevumus tā, lai nodrošinātu saistību izpildi. Komisija pēc savas iniciatīvas vai pēc pilnvarnieka, Latvijas, Citadeles bankas vai Parex bankas lūguma var izdot rīkojumu vai instrukcijas pilnvarniekam, lai nodrošinātu atbilstību šā lēmuma nosacījumiem un saistībām un valsts uzņemtajām saistībām.

3.   OFICIĀLĀS IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRAS UZSĀKŠANAS PAMATOJUMS

| (97) | Šajā lietā Komisija uzsāka oficiālu izmeklēšanas procedūru attiecībā uz sākotnējo pārstrukturēšanas plānu, kas tika iesniegts 2009. gada 11. maijā, jo tai inter alia radās šaubas par to, ka sākotnējais pārstrukturēšanas plāns ir piemērots, lai nodrošinātu bankas ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu bez turpmāka valsts atbalsta. |
| --- | --- |

(97)

Šajā lietā Komisija uzsāka oficiālu izmeklēšanas procedūru attiecībā uz sākotnējo pārstrukturēšanas plānu, kas tika iesniegts 2009. gada 11. maijā, jo tai inter alia radās šaubas par to, ka sākotnējais pārstrukturēšanas plāns ir piemērots, lai nodrošinātu bankas ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu bez turpmāka valsts atbalsta.

| (98) | Konkrētāk, nebija skaidrs, kā un kad Parex banka var atjaunot atbilstību attiecīgajām normatīvajām prasībām. Sākotnējā plānā arī nebija pienācīgi ņemti vērā riska faktori (tostarp aizņēmēji, kas nav ESAO valstu aizņēmēji), kas bija noteikti padziļinātās pārbaudes ziņojumā, kurš tika iesniegts kopā ar pārstrukturēšanas plānu. Turklāt šķita, ka sākotnējais plāns balstās uz visai optimistiskiem pieņēmumiem attiecībā uz nākotnes darbības nosacījumiem. Komisijai bija šaubas par to, kā banka būtu bijusi spējīga tikt galā ar situāciju pēc noguldījumu izņemšanas ierobežojuma atcelšanas. Neraugoties uz likviditātes problēmām, sākotnējais plāns šķita esam veidots, izmantojot komercdarbības paplašināšanas stratēģiju visos aizdevumu segmentos, un neparedzēja apturēšanu vai ievērojamu samazināšanu tādām riskantākām darbībām kā aizdevumi finansiāli nodrošinātām privātpersonām NVS valstīs. Attiecībā uz toreiz plānoto noguldījumu apjomu palielināšanu un noguldījumu piesaistes darbībām pastāvēja šaubas par to, vai plāns ir reāls un rentabls. Turklāt Latvijas iestādes tajā brīdī nebija iesniegušas stresa testa rezultātus. Tādēļ lēmumā par procedūras uzsākšanu Komisija aicināja Latvijas iestādes pārskatīt vispārējo ieteikto Parex bankas komercdarbības stratēģiju. |
| --- | --- |

(98)

Konkrētāk, nebija skaidrs, kā un kad Parex banka var atjaunot atbilstību attiecīgajām normatīvajām prasībām. Sākotnējā plānā arī nebija pienācīgi ņemti vērā riska faktori (tostarp aizņēmēji, kas nav ESAO valstu aizņēmēji), kas bija noteikti padziļinātās pārbaudes ziņojumā, kurš tika iesniegts kopā ar pārstrukturēšanas plānu. Turklāt šķita, ka sākotnējais plāns balstās uz visai optimistiskiem pieņēmumiem attiecībā uz nākotnes darbības nosacījumiem. Komisijai bija šaubas par to, kā banka būtu bijusi spējīga tikt galā ar situāciju pēc noguldījumu izņemšanas ierobežojuma atcelšanas. Neraugoties uz likviditātes problēmām, sākotnējais plāns šķita esam veidots, izmantojot komercdarbības paplašināšanas stratēģiju visos aizdevumu segmentos, un neparedzēja apturēšanu vai ievērojamu samazināšanu tādām riskantākām darbībām kā aizdevumi finansiāli nodrošinātām privātpersonām NVS valstīs. Attiecībā uz toreiz plānoto noguldījumu apjomu palielināšanu un noguldījumu piesaistes darbībām pastāvēja šaubas par to, vai plāns ir reāls un rentabls. Turklāt Latvijas iestādes tajā brīdī nebija iesniegušas stresa testa rezultātus. Tādēļ lēmumā par procedūras uzsākšanu Komisija aicināja Latvijas iestādes pārskatīt vispārējo ieteikto Parex bankas komercdarbības stratēģiju.

| (99) | Plāns paredzēja komercdarbības paplašināšanas stratēģiju, kura šķita balstīta galvenokārt uz agresīvu cenu un mārketinga politiku, lai atgūtu zaudēto tirgus daļu, izmantojot bankas konkurētspējas priekšrocības saņemtā valsts atbalsta dēļ. Tomēr tajā nebija ietverti pienācīgi pasākumi konkurences kropļojumu mazināšanai. |
| --- | --- |

(99)

Plāns paredzēja komercdarbības paplašināšanas stratēģiju, kura šķita balstīta galvenokārt uz agresīvu cenu un mārketinga politiku, lai atgūtu zaudēto tirgus daļu, izmantojot bankas konkurētspējas priekšrocības saņemtā valsts atbalsta dēļ. Tomēr tajā nebija ietverti pienācīgi pasākumi konkurences kropļojumu mazināšanai.

| (100) | Attiecībā uz izmaksu sloga dalīšanu/pašu ieguldījumu sākotnējā plānā nebija skaidras informācijas par visu nepieciešamā valsts atbalsta apjomu un Parex bankas pašu ieguldījumu. Komisijai bija šaubas, vai sākotnējais plāns ir veidots tā, lai atbalstu samazinātu līdz minimumam. Visu scenāriju gadījumā pat pārstrukturēšanas perioda beigās banka palika atkarīga no valsts likviditātes mehānisma vai galvojumiem. Šajā sakarā Komisijai arī vajadzēja izpētīt, kādā mērā Parex bankas finansējuma nepieciešamību varētu samazināt, lielāku uzmanību vēršot uz pamatdarbību un vispārēju turpmāku bankas lieluma samazināšanu. |
| --- | --- |

(100)

Attiecībā uz izmaksu sloga dalīšanu/pašu ieguldījumu sākotnējā plānā nebija skaidras informācijas par visu nepieciešamā valsts atbalsta apjomu un Parex bankas pašu ieguldījumu. Komisijai bija šaubas, vai sākotnējais plāns ir veidots tā, lai atbalstu samazinātu līdz minimumam. Visu scenāriju gadījumā pat pārstrukturēšanas perioda beigās banka palika atkarīga no valsts likviditātes mehānisma vai galvojumiem. Šajā sakarā Komisijai arī vajadzēja izpētīt, kādā mērā Parex bankas finansējuma nepieciešamību varētu samazināt, lielāku uzmanību vēršot uz pamatdarbību un vispārēju turpmāku bankas lieluma samazināšanu.

4.   IEINTERESĒTO PERSONU PIEZĪMES

| (101) | Noteiktajā termiņā nekādas ieinteresēto trešo personu piezīmes par lēmumu par procedūras uzsākšanu netika saņemtas. |
| --- | --- |

(101)

Noteiktajā termiņā nekādas ieinteresēto trešo personu piezīmes par lēmumu par procedūras uzsākšanu netika saņemtas.

5.   LATVIJAS PIEZĪMES

| (102) | Atbildot uz lēmumu par procedūras uzsākšanu, Latvijas iestādes iesniedza pārskatītu pārstrukturēšanas plānu, kas datēts ar 2009. gada 4. septembri un kurā tās centās mazināt virkni Komisijas izteikto šaubu, mainot Parex bankas pārstrukturēšanas stratēģiju. Plāna saturs aprakstīts 3.2. iedaļā. Tomēr pēc galīgā lēmuma sadalīt Parex banku šo plānu aizstāja galīgais pārstrukturēšanas plāns, kas tika iesniegts 2010. gada 7. jūlijā. |
| --- | --- |

(102)

Atbildot uz lēmumu par procedūras uzsākšanu, Latvijas iestādes iesniedza pārskatītu pārstrukturēšanas plānu, kas datēts ar 2009. gada 4. septembri un kurā tās centās mazināt virkni Komisijas izteikto šaubu, mainot Parex bankas pārstrukturēšanas stratēģiju. Plāna saturs aprakstīts 3.2. iedaļā. Tomēr pēc galīgā lēmuma sadalīt Parex banku šo plānu aizstāja galīgais pārstrukturēšanas plāns, kas tika iesniegts 2010. gada 7. jūlijā.

6.   CITAS PIEZĪMES

| (103) | Pēc noteiktā termiņa Komisija saņēma vēstules, datētas ar 2010. gada 15. jūniju un 13. jūliju, no bijušajiem Parex bankas vairākuma akcionāriem. Turklāt Komisija saņēma vēstules no Saiemas deputātiem, datētas ar 2010. gada 22. jūniju un 1. jūliju. Galvenais jautājums 2010. gada 15. jūnija un 13. jūlija vēstulēs attiecās uz izvēli starp good-out un bad-out scenārijiem attiecībā uz bankas pārstrukturēšanu. 22. jūnija un 1. jūlija vēstules koncentrējās uz ietekmi, kādu Parex bankai izvēlētā stratēģija un turpmākās likumdošanas iniciatīvas varētu radīt, ņemot vērā Latvijas tiesisko sistēmu. |
| --- | --- |

(103)

Pēc noteiktā termiņa Komisija saņēma vēstules, datētas ar 2010. gada 15. jūniju un 13. jūliju, no bijušajiem Parex bankas vairākuma akcionāriem. Turklāt Komisija saņēma vēstules no Saiemas deputātiem, datētas ar 2010. gada 22. jūniju un 1. jūliju. Galvenais jautājums 2010. gada 15. jūnija un 13. jūlija vēstulēs attiecās uz izvēli starp good-out un bad-out scenārijiem attiecībā uz bankas pārstrukturēšanu. 22. jūnija un 1. jūlija vēstules koncentrējās uz ietekmi, kādu Parex bankai izvēlētā stratēģija un turpmākās likumdošanas iniciatīvas varētu radīt, ņemot vērā Latvijas tiesisko sistēmu.

| (104) | Komisija norāda, ka, izvērtējot galīgo pārstrukturēšanas plānu, tā attiecīgā gadījumā ir ņēmusi vērā minētajās vēstulēs aplūkotos jautājumus – tiktāl, ciktāl tie ir bijuši būtiski un tās kompetencē. |
| --- | --- |

(104)

Komisija norāda, ka, izvērtējot galīgo pārstrukturēšanas plānu, tā attiecīgā gadījumā ir ņēmusi vērā minētajās vēstulēs aplūkotos jautājumus – tiktāl, ciktāl tie ir bijuši būtiski un tās kompetencē.

7.   ATBALSTA NOVĒRTĒJUMS

7.1.   ATBALSTA ESĪBA

| (105) | Komisijai jāizvērtē, vai attiecīgie pasākumi ir uzskatāmi par valsts atbalstu. LESD 107. panta 1. punktā paredzēts, ka ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalsts vai ko jebkādā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(105)

Komisijai jāizvērtē, vai attiecīgie pasākumi ir uzskatāmi par valsts atbalstu. LESD 107. panta 1. punktā paredzēts, ka ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalsts vai ko jebkādā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm.

| (106) | Komisija atzīmē, ka attiecībā uz tiem glābšanas pasākumiem, kas galvojuma, likviditātes atbalsta un rekapitalizācijas veidā piešķirti Parex bankai un kas tiek saglabāti pēc Parex bankas sadalīšanas pārstrukturēšanas laikā, tā jau pirmajā glābšanas lēmumā (27) konstatēja, ka šie pasākumi ir valsts atbalsts. Komisijai šajā jautājumā nav iemesla mainīt tās iepriekšējo vērtējumu. Turklāt, tā kā šie pasākumi ir par labu ievērojamai daļai komercdarbības, ko iepriekš veica Parex banka un ko turpina Citadeles banka, tie ir uzskatāmi par valsts atbalstu Citadeles bankai. |
| --- | --- |

(106)

Komisija atzīmē, ka attiecībā uz tiem glābšanas pasākumiem, kas galvojuma, likviditātes atbalsta un rekapitalizācijas veidā piešķirti Parex bankai un kas tiek saglabāti pēc Parex bankas sadalīšanas pārstrukturēšanas laikā, tā jau pirmajā glābšanas lēmumā (27) konstatēja, ka šie pasākumi ir valsts atbalsts. Komisijai šajā jautājumā nav iemesla mainīt tās iepriekšējo vērtējumu. Turklāt, tā kā šie pasākumi ir par labu ievērojamai daļai komercdarbības, ko iepriekš veica Parex banka un ko turpina Citadeles banka, tie ir uzskatāmi par valsts atbalstu Citadeles bankai.

| (107) | Attiecībā uz atbalsta pasākumiem, kas aprakstīti 63. un 69. apsvērumā, Latvija tos īsteno Parex bankas pārstrukturēšanai, kura bija un daļēji paliek iesaistīta pārrobežu un starptautiskās darbībās. Arī Citadeles banka, kura pārņem ekonomiskās darbības no Parex bankas, ir un būs aktīva tirgos, kas atvērti starptautiskajai konkurencei. Tādēļ jebkurš labums no valsts līdzekļiem ietekmētu konkurenci banku sektorā un Eiropas Savienības iekšējo tirdzniecību. Turklāt apskatāmie pasākumi ir selektīvi, jo tie ir tikai un vienīgi Citadeles bankas un Parex bankas labā un tiek finansēti no valsts līdzekļiem. Pašreizējās finanšu krīzes apstākļos un ņemot vērā Parex bankas finanšu grūtības, neviens tirgus ekonomikas ieguldītājs nebūtu veicis šādus pasākumus ar salīdzināmiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

(107)

Attiecībā uz atbalsta pasākumiem, kas aprakstīti 63. un 69. apsvērumā, Latvija tos īsteno Parex bankas pārstrukturēšanai, kura bija un daļēji paliek iesaistīta pārrobežu un starptautiskās darbībās. Arī Citadeles banka, kura pārņem ekonomiskās darbības no Parex bankas, ir un būs aktīva tirgos, kas atvērti starptautiskajai konkurencei. Tādēļ jebkurš labums no valsts līdzekļiem ietekmētu konkurenci banku sektorā un Eiropas Savienības iekšējo tirdzniecību. Turklāt apskatāmie pasākumi ir selektīvi, jo tie ir tikai un vienīgi Citadeles bankas un Parex bankas labā un tiek finansēti no valsts līdzekļiem. Pašreizējās finanšu krīzes apstākļos un ņemot vērā Parex bankas finanšu grūtības, neviens tirgus ekonomikas ieguldītājs nebūtu veicis šādus pasākumus ar salīdzināmiem nosacījumiem.

| (108) | Bez tam attiecībā uz kapitalizācijas pasākumiem tiek uzskatīts, ka jebkurš tirgus ekonomikas ieguldītājs cer uz atdevi, kas ir samērā ar attiecīgā ieguldījuma šķietamo risku. Tas jo īpaši attiecas uz Citadeles banku, kurai nav kredītvērtējuma un kura ir radusies grūtībās nonākušas bankas pārstrukturēšanas procesā. |
| --- | --- |

(108)

Bez tam attiecībā uz kapitalizācijas pasākumiem tiek uzskatīts, ka jebkurš tirgus ekonomikas ieguldītājs cer uz atdevi, kas ir samērā ar attiecīgā ieguldījuma šķietamo risku. Tas jo īpaši attiecas uz Citadeles banku, kurai nav kredītvērtējuma un kura ir radusies grūtībās nonākušas bankas pārstrukturēšanas procesā.

| (109) | Uzskatāms, ka aktīvu nodošana no Parex bankas Citadeles bankai, kas tiek īstenota saskaņā ar good-out scenāriju (skatīt 69. apsvērumu), ir aktīvu glābšanas pasākums, jo jaunizveidotā banka (Citadeles banka) tiek atbrīvota no sloga, ko radītu iespējamie zaudējumi no blakusdarbībām un ienākumus nenesošiem aktīviem, kas tiek atstāti Parex bankā. Šī glābšana savukārt palīdz Citadeles bankai izvairīties no attiecīgas tās kapitāla samazināšanās. Tādējādi aplūkojamais pasākums rada Citadeles bankai priekšrocību. |
| --- | --- |

(109)

Uzskatāms, ka aktīvu nodošana no Parex bankas Citadeles bankai, kas tiek īstenota saskaņā ar good-out scenāriju (skatīt 69. apsvērumu), ir aktīvu glābšanas pasākums, jo jaunizveidotā banka (Citadeles banka) tiek atbrīvota no sloga, ko radītu iespējamie zaudējumi no blakusdarbībām un ienākumus nenesošiem aktīviem, kas tiek atstāti Parex bankā. Šī glābšana savukārt palīdz Citadeles bankai izvairīties no attiecīgas tās kapitāla samazināšanās. Tādējādi aplūkojamais pasākums rada Citadeles bankai priekšrocību.

| (110) | Aktīvu glābšanas pasākums tiek finansēts no valsts līdzekļiem, ņemot vērā, ka saskaņā ar galīgo pārstrukturēšanas plānu Latvija nodrošinās kapitālu Parex bankai līdz LVL 218,7 miljonu apmērā līdz [..], kas kopā ar noguldījumu saistībām LVL [100–200] miljonu apmērā potenciāli netiks atmaksāts līdz plānotā [..] perioda beigām (skatīt 11. tabulu iepriekš). |
| --- | --- |

(110)

Aktīvu glābšanas pasākums tiek finansēts no valsts līdzekļiem, ņemot vērā, ka saskaņā ar galīgo pārstrukturēšanas plānu Latvija nodrošinās kapitālu Parex bankai līdz LVL 218,7 miljonu apmērā līdz [..], kas kopā ar noguldījumu saistībām LVL [100–200] miljonu apmērā potenciāli netiks atmaksāts līdz plānotā [..] perioda beigām (skatīt 11. tabulu iepriekš).

| (111) | Ņemot vērā iepriekš minēto, uzskatāms, ka turpmāka rekapitalizācija sadalīšanas brīdī kapitāla ieguldīšanas veidā Citadeles bankā LVL 103 miljonu apmērā, valsts noguldījumu un šo noguldījumu procentu pārvēršana Parex bankā, veicot sadalīšanu un pēc tās (skatīt 63. apsvērumu), un aktīvu glābšanas pasākums (skatīt 69. apsvērumu iepriekš) arī ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(111)

Ņemot vērā iepriekš minēto, uzskatāms, ka turpmāka rekapitalizācija sadalīšanas brīdī kapitāla ieguldīšanas veidā Citadeles bankā LVL 103 miljonu apmērā, valsts noguldījumu un šo noguldījumu procentu pārvēršana Parex bankā, veicot sadalīšanu un pēc tās (skatīt 63. apsvērumu), un aktīvu glābšanas pasākums (skatīt 69. apsvērumu iepriekš) arī ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē.

7.2.   ATBALSTA SADERĪBA

7.2.1.   SADERĪGUMA NOVĒRTĒJUMA JURIDISKAIS PAMATS

| (112) | LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunkts dod Komisijai iespēju atzīt, ka atbalsts ir saderīgs ar iekšējo tirgu, ja tā mērķis ir “novērst nopietnus traucējumus kādas dalībvalsts tautsaimniecībā”. Kā jau norādīts lēmumā par procedūras uzsākšanu, Komisija uzskata, ka Parex bankas sistēmiskā svarīguma dēļ šajā gadījumā var piemērot LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu un ka paziņotie atbalsta pasākumi ir jāvērtē uz šā pamata. |
| --- | --- |

(112)

LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunkts dod Komisijai iespēju atzīt, ka atbalsts ir saderīgs ar iekšējo tirgu, ja tā mērķis ir “novērst nopietnus traucējumus kādas dalībvalsts tautsaimniecībā”. Kā jau norādīts lēmumā par procedūras uzsākšanu, Komisija uzskata, ka Parex bankas sistēmiskā svarīguma dēļ šajā gadījumā var piemērot LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu un ka paziņotie atbalsta pasākumi ir jāvērtē uz šā pamata.

| (113) | Pamatojoties uz trīs paziņojumiem (28), kas pieņemti pašreizējās finanšu krīzes kontekstā un kas bija spēkā laikā, kad tika pieņemts lēmums, lēmumā par procedūras uzsākšanu gadījums tika sākotnēji novērtēts saskaņā ar pamatnostādnēm par valsts atbalstu grūtības nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (29), ņemot vērā finanšu tirgus krīzes īpašos apstākļus. |
| --- | --- |

(113)

Pamatojoties uz trīs paziņojumiem (28), kas pieņemti pašreizējās finanšu krīzes kontekstā un kas bija spēkā laikā, kad tika pieņemts lēmums, lēmumā par procedūras uzsākšanu gadījums tika sākotnēji novērtēts saskaņā ar pamatnostādnēm par valsts atbalstu grūtības nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (29), ņemot vērā finanšu tirgus krīzes īpašos apstākļus.

| (114) | Lai gan lēmumā par procedūras uzsākšanu bija atsauce uz pamatnostādnēm par valsts atbalstu grūtības nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai, Komisija paziņojuma par finanšu nozares dzīvotspējas atjaunošanu un tās pārstrukturēšanas pasākumu novērtējumu pašreizējās krīzes apstākļos atbilstīgi valsts atbalsta noteikumiem (turpmāk tekstā – “Pārstrukturēšanas paziņojums”) (30) 49. punktā ir precizējusi, ka atbalsta pasākumi, par kuriem attiecībā uz finanšu iestādēm Komisijai ir paziņots līdz 2010. gada 31. decembrim, tiks vērtēti kā pārstrukturēšanas atbalsts bankām saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojumu, nevis ar Pamatnostādnēm par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai. |
| --- | --- |

(114)

Lai gan lēmumā par procedūras uzsākšanu bija atsauce uz pamatnostādnēm par valsts atbalstu grūtības nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai, Komisija paziņojuma par finanšu nozares dzīvotspējas atjaunošanu un tās pārstrukturēšanas pasākumu novērtējumu pašreizējās krīzes apstākļos atbilstīgi valsts atbalsta noteikumiem (turpmāk tekstā – “Pārstrukturēšanas paziņojums”) (30) 49. punktā ir precizējusi, ka atbalsta pasākumi, par kuriem attiecībā uz finanšu iestādēm Komisijai ir paziņots līdz 2010. gada 31. decembrim, tiks vērtēti kā pārstrukturēšanas atbalsts bankām saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojumu, nevis ar Pamatnostādnēm par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai.

| (115) | Attiecībā uz aktīvu glābšanas pasākumu tas ir jāizvērtē, pamatojoties uz Komisijas paziņojumu par samazinātas vērtības aktīviem piemērojamo režīmu Kopienas banku nozarē (31) (turpmāk tekstā – “Samazinātas vērtības aktīvu paziņojums”). |
| --- | --- |

(115)

Attiecībā uz aktīvu glābšanas pasākumu tas ir jāizvērtē, pamatojoties uz Komisijas paziņojumu par samazinātas vērtības aktīviem piemērojamo režīmu Kopienas banku nozarē (31) (turpmāk tekstā – “Samazinātas vērtības aktīvu paziņojums”).

| (116) | Saistībā ar pirmo glābšanas lēmumu (un kā vēlāk cita starpā apstiprināts lēmumā par procedūras uzsākšanu) jau tika noteikts, ka Parex banka ir grūtībās nonākusi iestāde un līdz ar to ir nepieciešama padziļināta bankas pārstrukturēšana. |
| --- | --- |

(116)

Saistībā ar pirmo glābšanas lēmumu (un kā vēlāk cita starpā apstiprināts lēmumā par procedūras uzsākšanu) jau tika noteikts, ka Parex banka ir grūtībās nonākusi iestāde un līdz ar to ir nepieciešama padziļināta bankas pārstrukturēšana.

7.2.2.   PASĀKUMU ATBILSTĪBA SAMAZINĀTAS VĒRTĪBAS AKTĪVU PAZIŅOJUMAM

| (117) | Kā iepriekš norādīts 109., 108. un 111. apsvērumā, darījumu attiecībā uz Parex bankas aktīvu nodošanu Citadeles bankai var uzskatīt par aktīvu glābšanas pasākumu. Valsts uzņemsies ievērojamu zaudējumu daļu no blakusdarbībām un ienākumus nenesošajiem aktīviem. |
| --- | --- |

(117)

Kā iepriekš norādīts 109., 108. un 111. apsvērumā, darījumu attiecībā uz Parex bankas aktīvu nodošanu Citadeles bankai var uzskatīt par aktīvu glābšanas pasākumu. Valsts uzņemsies ievērojamu zaudējumu daļu no blakusdarbībām un ienākumus nenesošajiem aktīviem.

| (118) | Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumā ir noteikti īpaši nosacījumi, kas attiecas uz aktīvu glābšanas pasākumiem. Saskaņā ar šā paziņojuma 5.2. iedaļu aktīvu glābšanas pasākumam jānodrošina ex ante caurspīdīgums un piemērots izmaksu sloga sadalījums, kam seko atbilstīgo aktīvu pareizs novērtējums un pareiza valsts atlīdzība, lai aktīvu glābšanas pasākums nodrošinātu akcionāru atbildību un neradītu pārmērīgu konkurences kropļojumu. |
| --- | --- |

(118)

Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumā ir noteikti īpaši nosacījumi, kas attiecas uz aktīvu glābšanas pasākumiem. Saskaņā ar šā paziņojuma 5.2. iedaļu aktīvu glābšanas pasākumam jānodrošina ex ante caurspīdīgums un piemērots izmaksu sloga sadalījums, kam seko atbilstīgo aktīvu pareizs novērtējums un pareiza valsts atlīdzība, lai aktīvu glābšanas pasākums nodrošinātu akcionāru atbildību un neradītu pārmērīgu konkurences kropļojumu.

| (119) | Kopumā tiktāl, ciktāl šis gadījums atšķiras no līdzīgiem darījumiem (32), tas notiek pozitīvā veidā, jo Latvija nesegs visus samazinātās vērtības portfeļa zaudējumus. Tā vietā segums ir paredzēts tikai līdz noteiktai maksimālajai summai un tādā mērā, lai Parex bankas kapitāla prasības būtu izpildītas līdz [..]. Aktīvu sadalīšanas scenārijos, kur ir izvēlēta good-out metode, kā pašreizējā gadījumā, zaudējumu slogu no blakusdarbībām un ienākumus nenesošajiem aktīviem daļēji uzņemas arī bijušie vairākuma akcionāri un iepriekšējās bankas mazākuma akcionāri. Šī metode no valsts atbalsta viedokļa tiek uzskatīta par pozitīvu, jo tā zināmā mērā ierobežo nepieciešamību veikt pilnīgu vērtības samazināšanās apjoma novērtēšanu. |
| --- | --- |

(119)

Kopumā tiktāl, ciktāl šis gadījums atšķiras no līdzīgiem darījumiem (32), tas notiek pozitīvā veidā, jo Latvija nesegs visus samazinātās vērtības portfeļa zaudējumus. Tā vietā segums ir paredzēts tikai līdz noteiktai maksimālajai summai un tādā mērā, lai Parex bankas kapitāla prasības būtu izpildītas līdz [..]. Aktīvu sadalīšanas scenārijos, kur ir izvēlēta good-out metode, kā pašreizējā gadījumā, zaudējumu slogu no blakusdarbībām un ienākumus nenesošajiem aktīviem daļēji uzņemas arī bijušie vairākuma akcionāri un iepriekšējās bankas mazākuma akcionāri. Šī metode no valsts atbalsta viedokļa tiek uzskatīta par pozitīvu, jo tā zināmā mērā ierobežo nepieciešamību veikt pilnīgu vērtības samazināšanās apjoma novērtēšanu.

| (120) | Saskaņā ar Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumu ir jānovērtē nodošanas cenas un atlīdzības piemērotība. Šajā gadījumā ir skaidrs, ka Parex bankā paliekošo aktīvu uzskaites vērtība ir augstāka nekā to tirgus vērtība, un tādējādi ir konstatējams valsts atbalsts Citadeles bankas labā, kā jau noteikts 109.–111. apsvērumā. |
| --- | --- |

(120)

Saskaņā ar Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumu ir jānovērtē nodošanas cenas un atlīdzības piemērotība. Šajā gadījumā ir skaidrs, ka Parex bankā paliekošo aktīvu uzskaites vērtība ir augstāka nekā to tirgus vērtība, un tādējādi ir konstatējams valsts atbalsts Citadeles bankas labā, kā jau noteikts 109.–111. apsvērumā.

| (121) | Saskaņā ar Samazinātas vērtības aktīvu paziņojuma 23. un 41. punktu aktīvu nodošanas vērtībai aktīvu iegādes pasākumos jābalstās uz to ilgtermiņa ekonomisko vērtību. Tādēļ good-out scenārija gadījumā labajai bankai principā ir jāsedz starpība starp aktīvu nodošanas vērtību un reālo ekonomisko vērtību. Ja tas nav iespējams, lai izvairītos no tehniskas maksātnespējas, šī starpība būtu jāatgūst, piemēram, izmantojot zaudējumu apvērsi. |
| --- | --- |

(121)

Saskaņā ar Samazinātas vērtības aktīvu paziņojuma 23. un 41. punktu aktīvu nodošanas vērtībai aktīvu iegādes pasākumos jābalstās uz to ilgtermiņa ekonomisko vērtību. Tādēļ good-out scenārija gadījumā labajai bankai principā ir jāsedz starpība starp aktīvu nodošanas vērtību un reālo ekonomisko vērtību. Ja tas nav iespējams, lai izvairītos no tehniskas maksātnespējas, šī starpība būtu jāatgūst, piemēram, izmantojot zaudējumu apvērsi.

| (122) | Šajā gadījumā un kā jau noteikts 69. apsvērumā, konservatīva pieeja, kas balstīta uz “negatīva iznākuma” scenāriju, radītu valstij zaudējumus LVL [no 100 līdz 400] miljonu apmērā, bet pamatscenārija gadījumā zaudējumi valstij būtu LVL [..] miljonu apmērā. Ņemot vērā, ka aizdevumi ir nodrošināti, aktīvu ilgtermiņa ekonomiskās vērtības novērtējumi finanšu aplēsēs nešķiet pārāk optimistiski. Ja Citadeles banka būtu spējīga pilnībā segt šos zaudējumus, pasākums būtu līdzvērtīgs aktīvu nodošanai par faktisko ekonomisko vērtību. |
| --- | --- |

(122)

Šajā gadījumā un kā jau noteikts 69. apsvērumā, konservatīva pieeja, kas balstīta uz “negatīva iznākuma” scenāriju, radītu valstij zaudējumus LVL [no 100 līdz 400] miljonu apmērā, bet pamatscenārija gadījumā zaudējumi valstij būtu LVL [..] miljonu apmērā. Ņemot vērā, ka aizdevumi ir nodrošināti, aktīvu ilgtermiņa ekonomiskās vērtības novērtējumi finanšu aplēsēs nešķiet pārāk optimistiski. Ja Citadeles banka būtu spējīga pilnībā segt šos zaudējumus, pasākums būtu līdzvērtīgs aktīvu nodošanai par faktisko ekonomisko vērtību.

| (123) | Turklāt saskaņā ar Samazinātas vērtības aktīvu paziņojuma 5.2. iedaļu Komisija uzskata, ka Citadeles bankai jāmaksā atbilstoša atlīdzība par kapitāla glābšanu, ko nodrošināja samazinātās vērtības aktīvu pasākumi. |
| --- | --- |

(123)

Turklāt saskaņā ar Samazinātas vērtības aktīvu paziņojuma 5.2. iedaļu Komisija uzskata, ka Citadeles bankai jāmaksā atbilstoša atlīdzība par kapitāla glābšanu, ko nodrošināja samazinātās vērtības aktīvu pasākumi.

| (124) | Atlīdzības (tostarp, vajadzības gadījumā arī zaudējumu apvērses) pieprasīšanas mērķis ir divējāds: nodrošināt sloga dalījumu un nodrošināt vienlīdzīgas iespējas (t.i., samazināt konkurences kropļojumus). |
| --- | --- |

(124)

Atlīdzības (tostarp, vajadzības gadījumā arī zaudējumu apvērses) pieprasīšanas mērķis ir divējāds: nodrošināt sloga dalījumu un nodrošināt vienlīdzīgas iespējas (t.i., samazināt konkurences kropļojumus).

| (125) | Ņemot vērā aplēsto aktīvu glābšanas pasākuma ietekmi un aplēstos tīros ienākumus (skatīt 3. un 4. tabulu iepriekš), Komisija uzskata, ka Citadeles banka nespēs maksāt nepieciešamo atlīdzību (tostarp pilnu zaudējumu apvērsi) par aktīvu glābšanu, vienlaikus atjaunojot dzīvotspēju. Tomēr plānotajam tīrajam ienākumam vajadzētu dot tai iespēju samaksāt vismaz daļu atlīdzības pēc tam, kad tā būs atjaunojusi rentabilitāti un tās kapitāla bāze būs kļuvusi atbilstīga. |
| --- | --- |

(125)

Ņemot vērā aplēsto aktīvu glābšanas pasākuma ietekmi un aplēstos tīros ienākumus (skatīt 3. un 4. tabulu iepriekš), Komisija uzskata, ka Citadeles banka nespēs maksāt nepieciešamo atlīdzību (tostarp pilnu zaudējumu apvērsi) par aktīvu glābšanu, vienlaikus atjaunojot dzīvotspēju. Tomēr plānotajam tīrajam ienākumam vajadzētu dot tai iespēju samaksāt vismaz daļu atlīdzības pēc tam, kad tā būs atjaunojusi rentabilitāti un tās kapitāla bāze būs kļuvusi atbilstīga.

| (126) | Tādēļ Komisija atzinīgi vērtē saistības, kuras Latvija uzņēmās un saskaņā ar kurām par aktīvu glābšanu Citadeles banka atlīdzina valstij summu, kas atbilst aplēstajiem zaudējumiem saskaņā ar negatīva iznākuma scenāriju un ko veido valsts noguldījumu, kas tiks zaudēti aktīvu realizācijas beigās (LVL [no 100 līdz 200] miljoni), un valsts rekapitalizācijas pasākumu (LVL [..] miljoni) kopsumma. Atlīdzības maksājums izpaudīsies kā izdevumi peļņas un zaudējumu aprēķinā, t. i., pirms ikgadējā tīrā ienākuma noteikšanas, un tas jāmaksā katru gadu, kurā Citadeles bankas kapitāla pietiekamības rādītājs nav zemāks par 12 %, tādā apmērā, lai attiecīgās summas dēļ Citadeles banka attiecīgajā gadā neciestu zaudējumus. Šīs saistības tiek piemērotas līdz Citadeles bankas pārdošanas datumam (skatīt 81. apsvērumu). Kopumā Komisija uzskata, ka šis mehānisms cik vien iespējams nodrošina Citadeles bankas ieguldījumu izmaksās, kuras izriet no [..]. |
| --- | --- |

(126)

Tādēļ Komisija atzinīgi vērtē saistības, kuras Latvija uzņēmās un saskaņā ar kurām par aktīvu glābšanu Citadeles banka atlīdzina valstij summu, kas atbilst aplēstajiem zaudējumiem saskaņā ar negatīva iznākuma scenāriju un ko veido valsts noguldījumu, kas tiks zaudēti aktīvu realizācijas beigās (LVL [no 100 līdz 200] miljoni), un valsts rekapitalizācijas pasākumu (LVL [..] miljoni) kopsumma. Atlīdzības maksājums izpaudīsies kā izdevumi peļņas un zaudējumu aprēķinā, t. i., pirms ikgadējā tīrā ienākuma noteikšanas, un tas jāmaksā katru gadu, kurā Citadeles bankas kapitāla pietiekamības rādītājs nav zemāks par 12 %, tādā apmērā, lai attiecīgās summas dēļ Citadeles banka attiecīgajā gadā neciestu zaudējumus. Šīs saistības tiek piemērotas līdz Citadeles bankas pārdošanas datumam (skatīt 81. apsvērumu). Kopumā Komisija uzskata, ka šis mehānisms cik vien iespējams nodrošina Citadeles bankas ieguldījumu izmaksās, kuras izriet no [..].

| (127) | Tomēr, tā kā atlīdzība un zaudējumu apvērse var nesasniegt Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumā paredzēto līmeni, Samazinātas vērtības aktīvu paziņojuma 41. punktā noteikta prasība veikt tālejošu pārstrukturēšanu. Šāda pārstrukturēšana jo īpaši nozīmē ievērojamu problēmās nonākušu banku lieluma samazināšanu, lai kompensētu faktu, ka Citadeles banka pilnībā neuzņemas zaudējumus un nemaksā pilnībā adekvātu atlīdzību. |
| --- | --- |

(127)

Tomēr, tā kā atlīdzība un zaudējumu apvērse var nesasniegt Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumā paredzēto līmeni, Samazinātas vērtības aktīvu paziņojuma 41. punktā noteikta prasība veikt tālejošu pārstrukturēšanu. Šāda pārstrukturēšana jo īpaši nozīmē ievērojamu problēmās nonākušu banku lieluma samazināšanu, lai kompensētu faktu, ka Citadeles banka pilnībā neuzņemas zaudējumus un nemaksā pilnībā adekvātu atlīdzību.

| (128) | Lai secinātu, vai pārstrukturēšana ir pietiekama, tā jāizvērtē, ņemot vērā atlīdzības un zaudējumu apvērses mērķus, t. i., izmaksu sloga sadalījumu un konkurences kropļošanas mazinājumu. Tas nozīmē, ka jāpārliecinās, vai, izmantojot citus līdzekļus, ir panākts pietiekams izmaksu sloga sadalījums, un, ievērojot Citadeles bankas tirgus pozīciju un lielumu, jānosaka, vai konkurences kropļojumi ir ierobežoti. Šajā novērtējumā jāņem vērā pārējie atbalsta pasākumi, ko izmantojušas Parex banka un Citadeles banka, un tas atspoguļots šā lēmuma daļā, kurā analizēta atbalsta pasākumu atbilstība Pārstrukturēšanas paziņojumam (skatīt 144. un turpmākos apsvērumus). |
| --- | --- |

(128)

Lai secinātu, vai pārstrukturēšana ir pietiekama, tā jāizvērtē, ņemot vērā atlīdzības un zaudējumu apvērses mērķus, t. i., izmaksu sloga sadalījumu un konkurences kropļošanas mazinājumu. Tas nozīmē, ka jāpārliecinās, vai, izmantojot citus līdzekļus, ir panākts pietiekams izmaksu sloga sadalījums, un, ievērojot Citadeles bankas tirgus pozīciju un lielumu, jānosaka, vai konkurences kropļojumi ir ierobežoti. Šajā novērtējumā jāņem vērā pārējie atbalsta pasākumi, ko izmantojušas Parex banka un Citadeles banka, un tas atspoguļots šā lēmuma daļā, kurā analizēta atbalsta pasākumu atbilstība Pārstrukturēšanas paziņojumam (skatīt 144. un turpmākos apsvērumus).

| (129) | Parex banka pēc sadalīšanas būs atsevišķa un organizatoriski neatkarīga no Citadeles bankas, tādējādi ievērojot Samazinātas vērtības aktīvu paziņojuma 5.6. iedaļu. |
| --- | --- |

(129)

Parex banka pēc sadalīšanas būs atsevišķa un organizatoriski neatkarīga no Citadeles bankas, tādējādi ievērojot Samazinātas vērtības aktīvu paziņojuma 5.6. iedaļu.

| (130) | Līdz ar to Komisija uzskata, ka šis gadījums ir atbilstošs Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumam. |
| --- | --- |

(130)

Līdz ar to Komisija uzskata, ka šis gadījums ir atbilstošs Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumam.

7.2.3.   SADERĪBA AR PĀRSTRUKTURĒŠANAS PAZIŅOJUMU

| (131) | Pārstrukturēšanas paziņojumā ir noteikti valsts atbalsta noteikumi, ko piemēro finanšu iestāžu pārstrukturēšanai pašreizējā krīzes situācijā. Lai finanšu iestādes pārstrukturēšana pašreizējās krīzes situācijā būtu saderīga ar LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu, tai:






  i) | jānodrošina bankas dzīvotspējas atjaunošana ilgtermiņā; |
| --- | --- | --- |

(131)

Pārstrukturēšanas paziņojumā ir noteikti valsts atbalsta noteikumi, ko piemēro finanšu iestāžu pārstrukturēšanai pašreizējā krīzes situācijā. Lai finanšu iestādes pārstrukturēšana pašreizējās krīzes situācijā būtu saderīga ar LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu, tai:

i)

jānodrošina bankas dzīvotspējas atjaunošana ilgtermiņā;

| ii) | jāietver pietiekams saņēmēja paša ieguldījums (izmaksu sloga sadalījums); |
| --- | --- |

ii)

jāietver pietiekams saņēmēja paša ieguldījums (izmaksu sloga sadalījums);

| iii) | jāietver pietiekami pasākumi konkurences kropļojumu ierobežošanai. |
| --- | --- |

iii)

jāietver pietiekami pasākumi konkurences kropļojumu ierobežošanai.

| (132) | Pārstrukturēšanas paziņojuma 2. iedaļā noteikts, ka dalībvalstij jāiesniedz sistematizēts, visaptverošs un sīki izstrādāts pārstrukturēšanas plāns. Šajā plānā ir uzskatāmi jāparāda, kā banka iespējami īsā laikā bez valsts atbalsta grasās atjaunot ilgtermiņa dzīvotspēju. Pārstrukturēšanas plānā skaidri jānorāda minētās bankas grūtību iemesli un tās trūkumi, kā arī jāizklāsta, kā ierosinātie pārstrukturēšanas pasākumi likvidēs konkrētās bankas problēmas. |
| --- | --- |

(132)

Pārstrukturēšanas paziņojuma 2. iedaļā noteikts, ka dalībvalstij jāiesniedz sistematizēts, visaptverošs un sīki izstrādāts pārstrukturēšanas plāns. Šajā plānā ir uzskatāmi jāparāda, kā banka iespējami īsā laikā bez valsts atbalsta grasās atjaunot ilgtermiņa dzīvotspēju. Pārstrukturēšanas plānā skaidri jānorāda minētās bankas grūtību iemesli un tās trūkumi, kā arī jāizklāsta, kā ierosinātie pārstrukturēšanas pasākumi likvidēs konkrētās bankas problēmas.

| (133) | Saskaņā ar prasībām, kas noteiktas Pārstrukturēšanas paziņojuma 11. punktā, galīgais pārstrukturēšanas plāns, ko iesniedza Latvija, ir sistematizēts, visaptverošs un sīki izstrādāts. Tajā sniegta detalizēta informācija par uzņēmējdarbības modeli, pamata pieņēmumiem un no tiem izrietošajām finanšu aplēsēm. Saskaņā ar minētā paziņojuma 10. punktu plānā arī norādīti iemesli grūtībām, ar kurām saskārās Parex banka, konkrēti, vadības neadekvāti izvēlētā komercdarbības stratēģija un daži augsta riska lēmumi (skatīt šā lēmuma 2.1. iedaļu un 38.–42. apsvērumu). Galīgajā plānā norādītās pārstrukturēšanas darbības ir adekvāti vērstas uz bankas darbības trūkumu novēršanu. Tādējādi galīgajā pārstrukturēšanas plānā ir novērstas bažas par sākotnēji paziņoto pārstrukturēšanas plānu, kas tika norādītas lēmumā par procedūras uzsākšanu. |
| --- | --- |

(133)

Saskaņā ar prasībām, kas noteiktas Pārstrukturēšanas paziņojuma 11. punktā, galīgais pārstrukturēšanas plāns, ko iesniedza Latvija, ir sistematizēts, visaptverošs un sīki izstrādāts. Tajā sniegta detalizēta informācija par uzņēmējdarbības modeli, pamata pieņēmumiem un no tiem izrietošajām finanšu aplēsēm. Saskaņā ar minētā paziņojuma 10. punktu plānā arī norādīti iemesli grūtībām, ar kurām saskārās Parex banka, konkrēti, vadības neadekvāti izvēlētā komercdarbības stratēģija un daži augsta riska lēmumi (skatīt šā lēmuma 2.1. iedaļu un 38.–42. apsvērumu). Galīgajā plānā norādītās pārstrukturēšanas darbības ir adekvāti vērstas uz bankas darbības trūkumu novēršanu. Tādējādi galīgajā pārstrukturēšanas plānā ir novērstas bažas par sākotnēji paziņoto pārstrukturēšanas plānu, kas tika norādītas lēmumā par procedūras uzsākšanu.

| (134) | Konkrētāk, attiecībā uz uzņēmējdarbības modeli, saistībā ar kuru bija vienas no galvenajām bažām lēmumā par procedūras uzsākšanu, Citadeles banka saskaņā ar galīgo pārstrukturēšanas plānu pievērsīsies tradicionālajām banku uzņēmējdarbības aktivitātēm Baltijā. Tādējādi Citadeles banka koncentrēsies uz tās pamatdarbību, aizejot no jomām, kas saasināja tās finanšu grūtības. Jo īpaši pozitīvi tiek vērtēts, ka visas NVS līzinga aktivitātes (tostarp meitasuzņēmumos) un ienākumus nenesošie NVS aizdevumi tiek atstāti Parex bankā. Attiecībā uz standarta NVS aizdevumiem, lai gan tie tika nodoti Citadeles bankai, Latvija ir apņēmusies tos atsavināt, un jebkurā gadījumā nekādi jauni aizdevumi netiks izsniegti (skatīt 72. un 83. apsvērumu). Turklāt ieguldījumu pārvaldības darbību plānots pārdot vai nu atsevišķi no Citadeles bankas līdz [..], vai kopā ar Citadeles banku, ja līdz šim datumam tiek atrasts investors visai bankai (skatīt šā lēmuma 73. apsvērumu). |
| --- | --- |

(134)

Konkrētāk, attiecībā uz uzņēmējdarbības modeli, saistībā ar kuru bija vienas no galvenajām bažām lēmumā par procedūras uzsākšanu, Citadeles banka saskaņā ar galīgo pārstrukturēšanas plānu pievērsīsies tradicionālajām banku uzņēmējdarbības aktivitātēm Baltijā. Tādējādi Citadeles banka koncentrēsies uz tās pamatdarbību, aizejot no jomām, kas saasināja tās finanšu grūtības. Jo īpaši pozitīvi tiek vērtēts, ka visas NVS līzinga aktivitātes (tostarp meitasuzņēmumos) un ienākumus nenesošie NVS aizdevumi tiek atstāti Parex bankā. Attiecībā uz standarta NVS aizdevumiem, lai gan tie tika nodoti Citadeles bankai, Latvija ir apņēmusies tos atsavināt, un jebkurā gadījumā nekādi jauni aizdevumi netiks izsniegti (skatīt 72. un 83. apsvērumu). Turklāt ieguldījumu pārvaldības darbību plānots pārdot vai nu atsevišķi no Citadeles bankas līdz [..], vai kopā ar Citadeles banku, ja līdz šim datumam tiek atrasts investors visai bankai (skatīt šā lēmuma 73. apsvērumu).

| (135) | Turklāt, kā Komisija norādīja lēmumā par procedūras uzsākšanu, jaunizveidotā Citadeles banka būs daudz mazāka nekā Parex banka pirms krīzes. Tā būs mazāka, jo plānots veikt sadalīšanu un atsavināšanu. Agresīvā izplešanās aizdevumu un noguldījumu tirgos, kas bija paredzēta sākotnējā pārstrukturēšanas plānā, galīgajā pārstrukturēšanas plānā ir konservatīvi pārskatīta, samazinot tās apmērus, un saskaņā ar saistībām, ko uzņēmusies Latvija, tai noteikts maksimālais līmenis (skatīt šā lēmuma 77. un 78. apsvērumu). |
| --- | --- |

(135)

Turklāt, kā Komisija norādīja lēmumā par procedūras uzsākšanu, jaunizveidotā Citadeles banka būs daudz mazāka nekā Parex banka pirms krīzes. Tā būs mazāka, jo plānots veikt sadalīšanu un atsavināšanu. Agresīvā izplešanās aizdevumu un noguldījumu tirgos, kas bija paredzēta sākotnējā pārstrukturēšanas plānā, galīgajā pārstrukturēšanas plānā ir konservatīvi pārskatīta, samazinot tās apmērus, un saskaņā ar saistībām, ko uzņēmusies Latvija, tai noteikts maksimālais līmenis (skatīt šā lēmuma 77. un 78. apsvērumu).

| (136) | Citadeles bankas vadības stila (lielākie akcionāri un valdes locekļi jau ir nomainīti) un korporatīvās pārvaldības maiņa, kā arī pastiprināta risku pārvaldība un kontrole bankā tiek vērtētas pozitīvi. Parex banka jau ir samazinājusi administratīvās izmaksas par 39 %. Citadeles bankas paredzamā izmaksu/ienākumu attiecība 2014. gadā samazināsies līdz [no 35 līdz 55] % galvenokārt filiāļu tīkla un personāla izmaksu optimizācijas rezultātā. |
| --- | --- |

(136)

Citadeles bankas vadības stila (lielākie akcionāri un valdes locekļi jau ir nomainīti) un korporatīvās pārvaldības maiņa, kā arī pastiprināta risku pārvaldība un kontrole bankā tiek vērtētas pozitīvi. Parex banka jau ir samazinājusi administratīvās izmaksas par 39 %. Citadeles bankas paredzamā izmaksu/ienākumu attiecība 2014. gadā samazināsies līdz [no 35 līdz 55] % galvenokārt filiāļu tīkla un personāla izmaksu optimizācijas rezultātā.

| (137) | Saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojuma 12.–15. punktā noteiktajām prasībām galīgajā pārstrukturēšanas plānā jāparāda arī tas, kā banka pēc iespējas ātri var atjaunot tās ilgtermiņa dzīvotspēju bez valsts atbalsta turpināšanas. Tas nozīmē, ka bankai jāspēj gūt atbilstošu pašu kapitāla peļņu, tajā pašā laikā sedzot visas normālas darbības izmaksas un izpildot attiecīgās normatīvās prasības. |
| --- | --- |

(137)

Saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojuma 12.–15. punktā noteiktajām prasībām galīgajā pārstrukturēšanas plānā jāparāda arī tas, kā banka pēc iespējas ātri var atjaunot tās ilgtermiņa dzīvotspēju bez valsts atbalsta turpināšanas. Tas nozīmē, ka bankai jāspēj gūt atbilstošu pašu kapitāla peļņu, tajā pašā laikā sedzot visas normālas darbības izmaksas un izpildot attiecīgās normatīvās prasības.

| (138) | Pirmkārt, pārstrukturēšanas plānā sniegti detalizēti finanšu dati un aplēses laikposmam no 2006. gada līdz 2015. gadam, ietverot informāciju par bankas ienākumiem, izmaksām, vērtības samazinājumiem, peļņu un kapitāla pozīciju. Komisija uzskata, ka sniegtās pamatscenārija aplēses ir pamatotas ar saprātīgiem makroekonomiskiem pieņēmumiem (tie ir mazāk optimistiski nekā 2010. gada Eiropas Ekonomikas pavasara prognozes). |
| --- | --- |

(138)

Pirmkārt, pārstrukturēšanas plānā sniegti detalizēti finanšu dati un aplēses laikposmam no 2006. gada līdz 2015. gadam, ietverot informāciju par bankas ienākumiem, izmaksām, vērtības samazinājumiem, peļņu un kapitāla pozīciju. Komisija uzskata, ka sniegtās pamatscenārija aplēses ir pamatotas ar saprātīgiem makroekonomiskiem pieņēmumiem (tie ir mazāk optimistiski nekā 2010. gada Eiropas Ekonomikas pavasara prognozes).

| (139) | Plānā paredzēts, ka Citadeles banka sāk gūt peļņu 2011. gadā un pārstrukturēšanas periodā turpina uzlabot ikgadējos rezultātus. Tiek plānots, ka 2014. gadā ROE sasniedz [no 18 līdz 28] % līmeni, kas šķiet esam pietiekams atlīdzības līmenis normālos tirgus apstākļos Latvijā. Tas būtu salīdzināms ar vēsturisko 28 % ROE 2006. gadā un 20 % 2007. gadā. Citadeles bankas un grupas kapitāla segums periodā saglabājas ievērojami virs minimālā normatīvo prasību līmeņa. Ņemot vērā stabilo uzņēmējdarbības modeli un Parex bankas darbības rezultātus pagātnē, Komisija uz iesniegtās informācijas pamata attiecībā uz bankas pamatdarbībām uzskata, ka iesniegtās aplēses ir adekvātas. |
| --- | --- |

(139)

Plānā paredzēts, ka Citadeles banka sāk gūt peļņu 2011. gadā un pārstrukturēšanas periodā turpina uzlabot ikgadējos rezultātus. Tiek plānots, ka 2014. gadā ROE sasniedz [no 18 līdz 28] % līmeni, kas šķiet esam pietiekams atlīdzības līmenis normālos tirgus apstākļos Latvijā. Tas būtu salīdzināms ar vēsturisko 28 % ROE 2006. gadā un 20 % 2007. gadā. Citadeles bankas un grupas kapitāla segums periodā saglabājas ievērojami virs minimālā normatīvo prasību līmeņa. Ņemot vērā stabilo uzņēmējdarbības modeli un Parex bankas darbības rezultātus pagātnē, Komisija uz iesniegtās informācijas pamata attiecībā uz bankas pamatdarbībām uzskata, ka iesniegtās aplēses ir adekvātas.

| (140) | Otrkārt, ņemot vērā stresa testu, ko veica centrālā banka (skatīt 45. apsvērumu), Komisija uzskata, ka Citadeles banka spēj izturēt stresa scenāriju bez nepieciešamības saņemt turpmāku atbalstu. Stresa scenārijs rāda, ka banka izpilda normatīvās prasības attiecībā uz kapitālu. Bez tam sensitivitātes analīze, kas tika izmantota stresa testēšanā, parāda, ka ievērojami mainīgā ekonomiskā vide nevarētu apdraudēt bankas dzīvotspēju. |
| --- | --- |

(140)

Otrkārt, ņemot vērā stresa testu, ko veica centrālā banka (skatīt 45. apsvērumu), Komisija uzskata, ka Citadeles banka spēj izturēt stresa scenāriju bez nepieciešamības saņemt turpmāku atbalstu. Stresa scenārijs rāda, ka banka izpilda normatīvās prasības attiecībā uz kapitālu. Bez tam sensitivitātes analīze, kas tika izmantota stresa testēšanā, parāda, ka ievērojami mainīgā ekonomiskā vide nevarētu apdraudēt bankas dzīvotspēju.

| (141) | Treškārt, uz Citadeles banku neattieksies noguldījumu izņemšanas ierobežojumi, un visas citas normatīvās prasības ir plānots izpildīt. Attiecībā uz noguldījumu izņemšanas ierobežojumiem liela daļa galveno noguldītāju ir piekrituši pēc ierobežojumu atcelšanas paturēt noguldījumus bankā uz konkrētu laika periodu. Šie noguldījumi ir faktiski nodoti Citadeles bankai (kā norādīts 2. tabulā). Turklāt Komisija atzinīgi vērtē ierosināto zema riska finansējuma modeli, kas lielākā mērā balstās uz ilgtermiņa finansējumu, tādējādi pievēršoties līdzšinējai starpībai starp saistību un aktīvu termiņiem. |
| --- | --- |

(141)

Treškārt, uz Citadeles banku neattieksies noguldījumu izņemšanas ierobežojumi, un visas citas normatīvās prasības ir plānots izpildīt. Attiecībā uz noguldījumu izņemšanas ierobežojumiem liela daļa galveno noguldītāju ir piekrituši pēc ierobežojumu atcelšanas paturēt noguldījumus bankā uz konkrētu laika periodu. Šie noguldījumi ir faktiski nodoti Citadeles bankai (kā norādīts 2. tabulā). Turklāt Komisija atzinīgi vērtē ierosināto zema riska finansējuma modeli, kas lielākā mērā balstās uz ilgtermiņa finansējumu, tādējādi pievēršoties līdzšinējai starpībai starp saistību un aktīvu termiņiem.

| (142) | Visbeidzot, plāns paredz, ka Citadeles banka līdz 2012. gada 31. decembrim atmaksā valsts likviditātes pasākumus pat negatīvā iznākuma scenārija gadījumā. Šī paredzētā atmaksāšana ir atbilde uz bažām, kuras Komisija izteica lēmuma par procedūras uzsākšanu 80. apsvērumā, ka banka pēc pārstrukturēšanas perioda beigām turpinās paļauties uz valsts nodrošinātu likviditāti. Turklāt Komisija atzīmē, ka valsts kapitāls LVL 103 miljonu apmērā, kas ieguldīts Citadeles bankā, sadalīšanas dienā tiks “atgūts” saskaņā ar Latvijas apņemšanos veikt Citadeles bankas pārdošanu līdz 2014. gada 31. decembrim (skatīt 76.apsvērumu). |
| --- | --- |

(142)

Visbeidzot, plāns paredz, ka Citadeles banka līdz 2012. gada 31. decembrim atmaksā valsts likviditātes pasākumus pat negatīvā iznākuma scenārija gadījumā. Šī paredzētā atmaksāšana ir atbilde uz bažām, kuras Komisija izteica lēmuma par procedūras uzsākšanu 80. apsvērumā, ka banka pēc pārstrukturēšanas perioda beigām turpinās paļauties uz valsts nodrošinātu likviditāti. Turklāt Komisija atzīmē, ka valsts kapitāls LVL 103 miljonu apmērā, kas ieguldīts Citadeles bankā, sadalīšanas dienā tiks “atgūts” saskaņā ar Latvijas apņemšanos veikt Citadeles bankas pārdošanu līdz 2014. gada 31. decembrim (skatīt 76.apsvērumu).

| (143) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka Citadeles bankas jaunais darbības modelis ir ilgtermiņā dzīvotspējīgs un ilgtspējīgs. Tādējādi pārstrukturētā banka atbilstoši attiecīgajām normatīvajām prasībām spēs konkurēt tirgū pašas spēkiem, un tās dzīvotspēju neapdraudēs pat ievērojami mainīgā vide. Līdz ar to Komisija uzskata, ka Parex bankas pārstrukturēšanas plāns atbilst Pārstrukturēšanas paziņojuma prasībām attiecībā uz ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu. |
| --- | --- |

(143)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka Citadeles bankas jaunais darbības modelis ir ilgtermiņā dzīvotspējīgs un ilgtspējīgs. Tādējādi pārstrukturētā banka atbilstoši attiecīgajām normatīvajām prasībām spēs konkurēt tirgū pašas spēkiem, un tās dzīvotspēju neapdraudēs pat ievērojami mainīgā vide. Līdz ar to Komisija uzskata, ka Parex bankas pārstrukturēšanas plāns atbilst Pārstrukturēšanas paziņojuma prasībām attiecībā uz ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu.

| (144) | Pārstrukturēšanas paziņojuma 3. iedaļa paredz, ka bankām un to akcionāriem vajadzētu dot pēc iespējas lielāku ieguldījumu pārstrukturēšanā, lai līdz minimumam samazinātu atbalstu un novērstu konkurences kropļojumus un neētiskas rīcības risku. Šī prasība nozīmē, ka bankas izmanto pašu līdzekļus pārstrukturēšanas finansēšanai, piemēram, pārdodot aktīvus, bet akcionāriem pēc iespējas jāpārņem bankas zaudējumi. Pārstrukturēšanas atbalsts saskaņā ar Pārstrukturēšanas atbalsta 23. punktu aprobežojas ar izmaksām, kuras ir nepieciešamas dzīvotspējas atjaunošanai. |
| --- | --- |

(144)

Pārstrukturēšanas paziņojuma 3. iedaļa paredz, ka bankām un to akcionāriem vajadzētu dot pēc iespējas lielāku ieguldījumu pārstrukturēšanā, lai līdz minimumam samazinātu atbalstu un novērstu konkurences kropļojumus un neētiskas rīcības risku. Šī prasība nozīmē, ka bankas izmanto pašu līdzekļus pārstrukturēšanas finansēšanai, piemēram, pārdodot aktīvus, bet akcionāriem pēc iespējas jāpārņem bankas zaudējumi. Pārstrukturēšanas atbalsts saskaņā ar Pārstrukturēšanas atbalsta 23. punktu aprobežojas ar izmaksām, kuras ir nepieciešamas dzīvotspējas atjaunošanai.

| (145) | Galīgajam pārstrukturēšanas plānam atšķirībā no sākotnējā plāna, kas tika iesniegts 2009. gada 11. maijā, ir skaidrs mērķis, un tas neparedz ekspansīvu stratēģiju, kāda sākotnēji bija paredzēta attiecībā uz Parex banku. Šīs mērķtiecīgās pieejas rezultātā nepieciešamais atbalsts ir samazinājies. Šajā kontekstā atzinīgi tiek vērtētas ierosinātās atsavināšanas un Citadeles bankas bilances samazināšana, kā arī Parex bankas [..]. Cita starpā aktīvu pārdošanas ieņēmumi tiks izmantoti pārstrukturēšanas izmaksu daļējai finansēšanai un samazinās nepieciešamo atbalstu. Komisija uzsver, ka Latvijas iestādes ir iesniegušas detalizētu grafiku plānotajai līdzekļu atsavināšanai un ir apņēmušās iecelt pārraudzības pilnvarnieku, kā arī atsavināšanas pilnvarnieku, lai nodrošinātu uzņemto saistību izpildi. Turklāt saistībā ar bankas ģenerētajiem iekšējiem līdzekļiem, kas tiks izmantoti pārstrukturēšanas izmaksu segšanai, Komisija atzīmē, ka banka īsteno tālejošus izmaksu samazināšanas pasākumus. |
| --- | --- |

(145)

Galīgajam pārstrukturēšanas plānam atšķirībā no sākotnējā plāna, kas tika iesniegts 2009. gada 11. maijā, ir skaidrs mērķis, un tas neparedz ekspansīvu stratēģiju, kāda sākotnēji bija paredzēta attiecībā uz Parex banku. Šīs mērķtiecīgās pieejas rezultātā nepieciešamais atbalsts ir samazinājies. Šajā kontekstā atzinīgi tiek vērtētas ierosinātās atsavināšanas un Citadeles bankas bilances samazināšana, kā arī Parex bankas [..]. Cita starpā aktīvu pārdošanas ieņēmumi tiks izmantoti pārstrukturēšanas izmaksu daļējai finansēšanai un samazinās nepieciešamo atbalstu. Komisija uzsver, ka Latvijas iestādes ir iesniegušas detalizētu grafiku plānotajai līdzekļu atsavināšanai un ir apņēmušās iecelt pārraudzības pilnvarnieku, kā arī atsavināšanas pilnvarnieku, lai nodrošinātu uzņemto saistību izpildi. Turklāt saistībā ar bankas ģenerētajiem iekšējiem līdzekļiem, kas tiks izmantoti pārstrukturēšanas izmaksu segšanai, Komisija atzīmē, ka banka īsteno tālejošus izmaksu samazināšanas pasākumus.

| (146) | Uzskatāms, ka jau īstenotie pasākumi un tie, kurus Latvija apņēmusies īstenot, nodrošina pašu resursu izmantošanu un to, ka privātie Parex bankas kapitāla turētāji dod adekvātu ieguldījumu pārstrukturēšanā. |
| --- | --- |

(146)

Uzskatāms, ka jau īstenotie pasākumi un tie, kurus Latvija apņēmusies īstenot, nodrošina pašu resursu izmantošanu un to, ka privātie Parex bankas kapitāla turētāji dod adekvātu ieguldījumu pārstrukturēšanā.

| (147) | Bijušo vairākuma akcionāru slogu ilustratīvi parāda tas, ka Latvija pārņēma visas to Parex bankas akcijas par simbolisku LVL 2 cenu. Viņi ir tikuši izslēgti, un tādējādi uzskatāms, ka viņi ir uzņēmušies Parex bankas maksātnespējas sekas. Papildus vairākuma akcionāru nomaiņai valsts un ERAB veiktās bankas rekapitalizācijas rezultātā ir ievērojami samazināta arī mazākuma akcionāru ietekme. Šo akcionāru īpašumtiesības ir samazinājušās no iepriekšējiem 15,2 % līdz 3,7 %, un šie akcionāri pēc sadalīšanas paliks Parex bankā ([..]). Šie pasākumi kalpo kā nozīmīgs signāls attiecībā uz neētiskas rīcības risku. |
| --- | --- |

(147)

Bijušo vairākuma akcionāru slogu ilustratīvi parāda tas, ka Latvija pārņēma visas to Parex bankas akcijas par simbolisku LVL 2 cenu. Viņi ir tikuši izslēgti, un tādējādi uzskatāms, ka viņi ir uzņēmušies Parex bankas maksātnespējas sekas. Papildus vairākuma akcionāru nomaiņai valsts un ERAB veiktās bankas rekapitalizācijas rezultātā ir ievērojami samazināta arī mazākuma akcionāru ietekme. Šo akcionāru īpašumtiesības ir samazinājušās no iepriekšējiem 15,2 % līdz 3,7 %, un šie akcionāri pēc sadalīšanas paliks Parex bankā ([..]). Šie pasākumi kalpo kā nozīmīgs signāls attiecībā uz neētiskas rīcības risku.

| (148) | Turklāt iepriekšējās bankas akcionāru subordinētie aizdevumi Parex bankā būs sekundāras saistības. Parex bankas aktīvu likvidēšana pamatscenārija gadījumā neparedz, ka tiktu saņemti pietiekami ieņēmumi, lai papildus bankas pirmās kārtas saistībām segtu arī sekundāras saistības. Tā kā subordinēto aizdevumu termiņš ir 2015.–2018. gads un valsts atbalsta Parex bankas kapitālu tikai [..], tajā pašā laikā saņemot adekvātu atlīdzību par valsts noguldījumiem, subordinētā parāda turētāji visticamāk cietīs zaudējumus attiecībā uz kapitālu, ko viņi ir ieguldījuši [..] |
| --- | --- |

(148)

Turklāt iepriekšējās bankas akcionāru subordinētie aizdevumi Parex bankā būs sekundāras saistības. Parex bankas aktīvu likvidēšana pamatscenārija gadījumā neparedz, ka tiktu saņemti pietiekami ieņēmumi, lai papildus bankas pirmās kārtas saistībām segtu arī sekundāras saistības. Tā kā subordinēto aizdevumu termiņš ir 2015.–2018. gads un valsts atbalsta Parex bankas kapitālu tikai [..], tajā pašā laikā saņemot adekvātu atlīdzību par valsts noguldījumiem, subordinētā parāda turētāji visticamāk cietīs zaudējumus attiecībā uz kapitālu, ko viņi ir ieguldījuši [..]

| (149) | Neētiskas rīcības risks ir adekvāti ņemts vērā ar bankas iepriekšējo kapitāla turētāju pašu ieguldījumu. Līdz ar to Parex bankas pārstrukturēšanas plāns paredz pietiekamu izmaksu sloga sadalījumu un pašu ieguldījumu pārstrukturēšanā. Galīgais pārstrukturēšanas plāns attiecīgi atbilst Pārstrukturēšanas paziņojuma 3. iedaļai. |
| --- | --- |

(149)

Neētiskas rīcības risks ir adekvāti ņemts vērā ar bankas iepriekšējo kapitāla turētāju pašu ieguldījumu. Līdz ar to Parex bankas pārstrukturēšanas plāns paredz pietiekamu izmaksu sloga sadalījumu un pašu ieguldījumu pārstrukturēšanā. Galīgais pārstrukturēšanas plāns attiecīgi atbilst Pārstrukturēšanas paziņojuma 3. iedaļai.

| (150) | Pārstrukturēšanas paziņojuma 4. iedaļā noteikts, ka pārstrukturēšanas plānā jāietver pasākumi konkurences kropļojumu mazināšanai un konkurētspējīgas banku nozares nodrošināšanai. Turklāt šiem pasākumiem jānodrošina, lai valsts atbalsts netiktu izmantots konkurenci kropļojošu darbību finansēšanai. |
| --- | --- |

(150)

Pārstrukturēšanas paziņojuma 4. iedaļā noteikts, ka pārstrukturēšanas plānā jāietver pasākumi konkurences kropļojumu mazināšanai un konkurētspējīgas banku nozares nodrošināšanai. Turklāt šiem pasākumiem jānodrošina, lai valsts atbalsts netiktu izmantots konkurenci kropļojošu darbību finansēšanai.

| (151) | Komisija uzskata, ka to pasākumu kopums, kas ietverti galīgajā pārstrukturēšanas plānā, ir ievērojams uzlabojums, salīdzinot ar sākotnējo pārstrukturēšanas plānu, un tas novērš šaubas, kas izteiktas lēmumā par procedūras uzsākšanu. Ņemot vērā ievērojamo līdzekļu atsavināšanu un maksimālo līmeņu noteikšanu tirgū, kā arī bankas samazināšanu (skatīt 20. tabulu), Komisija uzskata, ka plānā ir ietverta pienācīga pasākumu pakete, kas ļaus saglabāt vienlīdzīgas iespējas un konkurētspējīgus tirgus. Paziņotā plāna sākotnējā stratēģija, kas balstījās uz komercdarbības paplašināšanu un par ko lēmumā par procedūras uzsākšanu tika izteiktas būtiskas šaubas, ir mainīta, un galīgais pārstrukturēšanas plāns balstās uz ievērojamu bankas lieluma samazināšanu gan attiecībā uz tās kopējo bilanci, gan tirgus daļām tās galvenajos darbības tirgos.

  20.   tabula


  Citadeles bankas lieluma un klātbūtnes samazināšana pamatdarbības tirgos









  Citadeles bankas aktīvi salīdzinājumā ar Parex banku pirms krīzes | Citadeles banka pārstrukturēšanas perioda beigās,
  2014. gada beigās
  (ieskaitot pakāpenisko pieaugumu) | Tirgus daļas samazinājums pamata aizdevumu tirgos pārstrukturēšanas beigās
  (ieskaitot pakāpenisko pieaugumu) | Tirgus daļas samazinājums pamata noguldījumu (pamata un ieguldījumu pārvaldības darījumu) tirgos pārstrukturēšanas beigās (ieskaitot pakāpenisko pieaugumu) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Pēc sadalīšanas: 44 %
  (kopējie aktīvi samazināti par EUR 1,9 miljardiem)
  Ja ņem vērā NVS aizdevumu atsavināšanu ([..] gada beigās): [35–50] %
  (kopējie aktīvi samazināti par EUR [1,6–2,3] miljardiem) | [40–55] % (samazinājums par EUR [1,9–2,3] miljardiem) | Pirms krīzes tirgus daļa 11,7 % pret [< 7] % 2014. gadā (ar noteiktu maksimālo līmeni); klātbūtne tirgū samazināta par [50–60] % | Pirms krīzes tirgus daļa 20 % (33) pret [< 13] % (līdz 2015. gadam samazinās līdz [< 10] %); klātbūtne tirgū samazināta par [55–65] % |

(151)

Komisija uzskata, ka to pasākumu kopums, kas ietverti galīgajā pārstrukturēšanas plānā, ir ievērojams uzlabojums, salīdzinot ar sākotnējo pārstrukturēšanas plānu, un tas novērš šaubas, kas izteiktas lēmumā par procedūras uzsākšanu. Ņemot vērā ievērojamo līdzekļu atsavināšanu un maksimālo līmeņu noteikšanu tirgū, kā arī bankas samazināšanu (skatīt 20. tabulu), Komisija uzskata, ka plānā ir ietverta pienācīga pasākumu pakete, kas ļaus saglabāt vienlīdzīgas iespējas un konkurētspējīgus tirgus. Paziņotā plāna sākotnējā stratēģija, kas balstījās uz komercdarbības paplašināšanu un par ko lēmumā par procedūras uzsākšanu tika izteiktas būtiskas šaubas, ir mainīta, un galīgais pārstrukturēšanas plāns balstās uz ievērojamu bankas lieluma samazināšanu gan attiecībā uz tās kopējo bilanci, gan tirgus daļām tās galvenajos darbības tirgos.

20.   tabula

Citadeles bankas lieluma un klātbūtnes samazināšana pamatdarbības tirgos

Citadeles bankas aktīvi salīdzinājumā ar Parex banku pirms krīzes

Citadeles banka pārstrukturēšanas perioda beigās,

2014. gada beigās

(ieskaitot pakāpenisko pieaugumu)

Tirgus daļas samazinājums pamata aizdevumu tirgos pārstrukturēšanas beigās

(ieskaitot pakāpenisko pieaugumu)

Tirgus daļas samazinājums pamata noguldījumu (pamata un ieguldījumu pārvaldības darījumu) tirgos pārstrukturēšanas beigās (ieskaitot pakāpenisko pieaugumu)

Pēc sadalīšanas: 44 %

(kopējie aktīvi samazināti par EUR 1,9 miljardiem)

Ja ņem vērā NVS aizdevumu atsavināšanu ([..] gada beigās): [35–50] %

(kopējie aktīvi samazināti par EUR [1,6–2,3] miljardiem)

[40–55] % (samazinājums par EUR [1,9–2,3] miljardiem)

Pirms krīzes tirgus daļa 11,7 % pret [< 7] % 2014. gadā (ar noteiktu maksimālo līmeni); klātbūtne tirgū samazināta par [50–60] %

Pirms krīzes tirgus daļa 20 % (33) pret [< 13] % (līdz 2015. gadam samazinās līdz [< 10] %); klātbūtne tirgū samazināta par [55–65] %

| (152) | Bankas pārstrukturēšana ietver ievērojamu bankas klātbūtnes samazinājumu tās galvenajos tirgus segmentos. Pirmkārt, pārstrukturēšanas pasākumu īstenošanas rezultātā Citadeles banka samazinās kopējos aktīvus par apmēram 60 % un klātbūtni visos tās pamattirgos par vairāk nekā 50 % salīdzinājumā ar Parex banku pirms krīzes. Samazinātā bankas klātbūtne tirgū, kā arī paredzētā līdzekļu atsavināšana atbrīvos attiecīgos tirgus segmentus konkurentiem. Otrkārt, kā jau minēts 2.5. iedaļā, Citadeles banku pārdos vai nu Latvija vēlākais līdz 2014. gada 31. decembrim, vai atsavināšanas pilnvarnieks līdz 2015. gada 31. decembrim, un ieguldījumu pārvaldības darbības tiks pārdotas līdz [..] (vai nu kopā ar Citadeles banku, vai atsevišķi), tādējādi dodot iespēju konkurentiem, kam, iespējams, nodarīts kaitējums, iegādāties šos uzņēmumus. Pārdošanu var uzskatīt par pasākumu konkurences kropļojumu mazināšanai (34). |
| --- | --- |

(152)

Bankas pārstrukturēšana ietver ievērojamu bankas klātbūtnes samazinājumu tās galvenajos tirgus segmentos. Pirmkārt, pārstrukturēšanas pasākumu īstenošanas rezultātā Citadeles banka samazinās kopējos aktīvus par apmēram 60 % un klātbūtni visos tās pamattirgos par vairāk nekā 50 % salīdzinājumā ar Parex banku pirms krīzes. Samazinātā bankas klātbūtne tirgū, kā arī paredzētā līdzekļu atsavināšana atbrīvos attiecīgos tirgus segmentus konkurentiem. Otrkārt, kā jau minēts 2.5. iedaļā, Citadeles banku pārdos vai nu Latvija vēlākais līdz 2014. gada 31. decembrim, vai atsavināšanas pilnvarnieks līdz 2015. gada 31. decembrim, un ieguldījumu pārvaldības darbības tiks pārdotas līdz [..] (vai nu kopā ar Citadeles banku, vai atsevišķi), tādējādi dodot iespēju konkurentiem, kam, iespējams, nodarīts kaitējums, iegādāties šos uzņēmumus. Pārdošanu var uzskatīt par pasākumu konkurences kropļojumu mazināšanai (34).

| (153) | Pasākumi konkurences kropļojumu mazināšanai tiek atzīti par adekvātiem arī tādēļ, ka pārstrukturējamai bankai ir relatīvi ierobežots absolūtais lielums (apmēram EUR 2,2 miljardi). Pēc pārstrukturēšanas tiks saglabātas tikai tās pamatdarbības. Pašas svarīgākās no tām ir Citadeles bankas klātbūtne Latvijā, kuras tirgus jau ir diezgan koncentrēts un kurā dominē vairākas ārzemju bankas (35). Citadeles bankai noteiktais tirgus daļas maksimālais līmenis apmēram [4–7] % aizdevumiem un [7–10] % noguldījumiem (skatīt 77. apsvērumu) var tikt uzskatīts par adekvātu potenciālo konkurences kropļojumu mazināšanai, ja salīdzina ar tās tirgus daļu 12 % apmērā aizdevumu tirgū un 20 % apmērā noguldījumu tirgū pirms krīzes. |
| --- | --- |

(153)

Pasākumi konkurences kropļojumu mazināšanai tiek atzīti par adekvātiem arī tādēļ, ka pārstrukturējamai bankai ir relatīvi ierobežots absolūtais lielums (apmēram EUR 2,2 miljardi). Pēc pārstrukturēšanas tiks saglabātas tikai tās pamatdarbības. Pašas svarīgākās no tām ir Citadeles bankas klātbūtne Latvijā, kuras tirgus jau ir diezgan koncentrēts un kurā dominē vairākas ārzemju bankas (35). Citadeles bankai noteiktais tirgus daļas maksimālais līmenis apmēram [4–7] % aizdevumiem un [7–10] % noguldījumiem (skatīt 77. apsvērumu) var tikt uzskatīts par adekvātu potenciālo konkurences kropļojumu mazināšanai, ja salīdzina ar tās tirgus daļu 12 % apmērā aizdevumu tirgū un 20 % apmērā noguldījumu tirgū pirms krīzes.

| (154) | Bankas klātbūtne citos ģeogrāfiskos tirgos ir ierobežota, un tiks noteikts tās maksimālais līmenis, lai ierobežotu iespējamos konkurences kropļojumus tā, lai tās tirgus daļa Lietuvas kredītu un noguldījumu tirgos nepārsniegtu [< 4] %, [1,5] % Igaunijas kredītu tirgū un [< 2,5] % Igaunijas noguldījumu tirgū un [0,5] % Zviedrijas un Vācijas noguldījumu tirgos (skatīt 77. un 78. apsvērumu). Maksimālie ierobežojumi pieļauj ierobežotu izaugsmi šajos tirgos, jo bankai jādiversificē finansējuma avoti. Pašreizējā Latvijas makroekonomiskā situācija apgrūtina ārēja finansējuma piesaisti. Latvijas iedzīvotāju noguldījumi ir ievērojami zemāki nekā kopējais šīs dalībvalsts aizdevumu portfelis. Bankas galvenie konkurenti saņem finansējumu no mātesuzņēmumiem, kas atrodas ārzemēs. Tāpēc tiek akceptēts, ka Citadeles bankai jāsaglabā neliela finansējuma bāze ārzemēs (viena filiāle Zviedrijā un viena – Vācijā), lai dažādotu finansējuma bāzi. Ņemot vērā bankas nelielo klātbūtni šajos tirgos un nepieciešamību pēc diversificēta finansējuma bankas dzīvotspējas nodrošināšanai, Komisija uzskata, ka maksimālie ierobežojumi, par kuriem panākta vienošanās šajos tirgos, ir adekvāti. |
| --- | --- |

(154)

Bankas klātbūtne citos ģeogrāfiskos tirgos ir ierobežota, un tiks noteikts tās maksimālais līmenis, lai ierobežotu iespējamos konkurences kropļojumus tā, lai tās tirgus daļa Lietuvas kredītu un noguldījumu tirgos nepārsniegtu [< 4] %, [1,5] % Igaunijas kredītu tirgū un [< 2,5] % Igaunijas noguldījumu tirgū un [0,5] % Zviedrijas un Vācijas noguldījumu tirgos (skatīt 77. un 78. apsvērumu). Maksimālie ierobežojumi pieļauj ierobežotu izaugsmi šajos tirgos, jo bankai jādiversificē finansējuma avoti. Pašreizējā Latvijas makroekonomiskā situācija apgrūtina ārēja finansējuma piesaisti. Latvijas iedzīvotāju noguldījumi ir ievērojami zemāki nekā kopējais šīs dalībvalsts aizdevumu portfelis. Bankas galvenie konkurenti saņem finansējumu no mātesuzņēmumiem, kas atrodas ārzemēs. Tāpēc tiek akceptēts, ka Citadeles bankai jāsaglabā neliela finansējuma bāze ārzemēs (viena filiāle Zviedrijā un viena – Vācijā), lai dažādotu finansējuma bāzi. Ņemot vērā bankas nelielo klātbūtni šajos tirgos un nepieciešamību pēc diversificēta finansējuma bankas dzīvotspējas nodrošināšanai, Komisija uzskata, ka maksimālie ierobežojumi, par kuriem panākta vienošanās šajos tirgos, ir adekvāti.

| (155) | Komisija tāpat atzinīgi novērtē aizliegumu reklamēt valsts atbalstu, tādējādi novēršot situāciju, kurā Citadeles banka izmantotu atbalstu konkurenci kropļojošai rīcībai, un iegādes aizliegumu, attiecīgi nodrošinot, ka valsts atbalsts netiks izmantots konkurentu pārņemšanai. Turklāt Citadeles banka nepalielinās tās filiāļu skaitu. |
| --- | --- |

(155)

Komisija tāpat atzinīgi novērtē aizliegumu reklamēt valsts atbalstu, tādējādi novēršot situāciju, kurā Citadeles banka izmantotu atbalstu konkurenci kropļojošai rīcībai, un iegādes aizliegumu, attiecīgi nodrošinot, ka valsts atbalsts netiks izmantots konkurentu pārņemšanai. Turklāt Citadeles banka nepalielinās tās filiāļu skaitu.

| (156) | Pēc sadalīšanas Parex banka un tās meitasuzņēmumi tiks faktiski [..] tās pastāvēšanas laikā, kas pieņemts kā astoņi gadi. Šis laikposms tiek uzskatīts par piemērotu, lai pabeigtu aktīvu glābšanas un aktīvu atsavināšanas procedūras, izvairoties no ārkārtas pārdošanas. |
| --- | --- |

(156)

Pēc sadalīšanas Parex banka un tās meitasuzņēmumi tiks faktiski [..] tās pastāvēšanas laikā, kas pieņemts kā astoņi gadi. Šis laikposms tiek uzskatīts par piemērotu, lai pabeigtu aktīvu glābšanas un aktīvu atsavināšanas procedūras, izvairoties no ārkārtas pārdošanas.

| (157) | Lai gan Parex banka saglabā savu licenci bankas darbībai, ne tā, ne tās meitasuzņēmumi nedrīkstēs veikt jaunas darbības, kā vien tās, kas nepieciešamas attiecīgo aktīvu pārvaldīšanai un pārdošanai. Tas nozīmē, ka Parex banka pārtrauks izsniegt jaunus aizdevumus un pieņemt noguldījumus no iedzīvotājiem (skatīt 84. un 85. apsvērumu). Turklāt tā izbeigs un pārdos līzinga darbības līdz [..]. |
| --- | --- |

(157)

Lai gan Parex banka saglabā savu licenci bankas darbībai, ne tā, ne tās meitasuzņēmumi nedrīkstēs veikt jaunas darbības, kā vien tās, kas nepieciešamas attiecīgo aktīvu pārvaldīšanai un pārdošanai. Tas nozīmē, ka Parex banka pārtrauks izsniegt jaunus aizdevumus un pieņemt noguldījumus no iedzīvotājiem (skatīt 84. un 85. apsvērumu). Turklāt tā izbeigs un pārdos līzinga darbības līdz [..].

| (158) | Latvija ir apņēmusies stingri ierobežot papildu kapitālu laikā ([..]) un apjomā (līdz LVL 218,7 miljoniem) (skatīt 87. apsvērumu). |
| --- | --- |

(158)

Latvija ir apņēmusies stingri ierobežot papildu kapitālu laikā ([..]) un apjomā (līdz LVL 218,7 miljoniem) (skatīt 87. apsvērumu).

| (159) | Ņemot vērā iepriekš minēto, uzskatāms, ka atbalsts Parex bankai (pēc sadalīšanas) ir ierobežots līdz nepieciešamajam minimumam [..] un tādēļ nenotiek pārmērīga konkurences kropļošana. |
| --- | --- |

(159)

Ņemot vērā iepriekš minēto, uzskatāms, ka atbalsts Parex bankai (pēc sadalīšanas) ir ierobežots līdz nepieciešamajam minimumam [..] un tādēļ nenotiek pārmērīga konkurences kropļošana.

| (160) | Līdz ar to pasākumu mērogs un raksturs, jo īpaši ievērojamā bankas lieluma un klātbūtnes samazināšana tirgū apvienojumā ar pārdošanu saprātīgā laika periodā, kas ir ierosināta attiecībā uz Citadeles banku un Parex banku, ir pietiekami un adekvāti, lai izvairītos no pārmērīgiem konkurences kropļojumiem. Turklāt pārstrukturēšanas dziļums kopā ar Citadeles bankas pārdošanu būtu pietiekams, lai kompensētu jebkurus konkurences kropļojumus, ko var izraisīt potenciāli neadekvāta atlīdzība un zaudējumu apvērse. |
| --- | --- |

(160)

Līdz ar to pasākumu mērogs un raksturs, jo īpaši ievērojamā bankas lieluma un klātbūtnes samazināšana tirgū apvienojumā ar pārdošanu saprātīgā laika periodā, kas ir ierosināta attiecībā uz Citadeles banku un Parex banku, ir pietiekami un adekvāti, lai izvairītos no pārmērīgiem konkurences kropļojumiem. Turklāt pārstrukturēšanas dziļums kopā ar Citadeles bankas pārdošanu būtu pietiekams, lai kompensētu jebkurus konkurences kropļojumus, ko var izraisīt potenciāli neadekvāta atlīdzība un zaudējumu apvērse.

| (161) | Pārstrukturēšanas paziņojuma 46. punktā ir ietverta prasība, ka dalībvalstij jāiesniedz regulāri detalizēti ziņojumi, lai varētu pārbaudīt, vai pārstrukturēšanas plāns tiek atbilstoši īstenots. Attiecīgi Latvijas iestādes ir apņēmušās reizi sešos mēnešos, sākot no šā lēmuma pieņemšanas dienas, iesniegt Komisijai šādus ziņojumus gan par Citadeles banku, gan par Parex banku. |
| --- | --- |

(161)

Pārstrukturēšanas paziņojuma 46. punktā ir ietverta prasība, ka dalībvalstij jāiesniedz regulāri detalizēti ziņojumi, lai varētu pārbaudīt, vai pārstrukturēšanas plāns tiek atbilstoši īstenots. Attiecīgi Latvijas iestādes ir apņēmušās reizi sešos mēnešos, sākot no šā lēmuma pieņemšanas dienas, iesniegt Komisijai šādus ziņojumus gan par Citadeles banku, gan par Parex banku.

| (162) | Latvija ir apņēmusies iecelt pārraudzības pilnvarnieku, kam jāuzrauga saistību izpilde un jāziņo Komisijai. |
| --- | --- |

(162)

Latvija ir apņēmusies iecelt pārraudzības pilnvarnieku, kam jāuzrauga saistību izpilde un jāziņo Komisijai.

| (163) | Komisija uzskata, ka Parex bankas pārstrukturēšanas plāns, kas aprakstīts šā lēmuma 2. iedaļā, ir saderīgs ar LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu un atbilst Pārstrukturēšanas paziņojuma prasībām attiecībā uz dzīvotspēju, izmaksu sloga sadalījumu un pasākumiem konkurences kropļojumu mazināšanai. |
| --- | --- |

(163)

Komisija uzskata, ka Parex bankas pārstrukturēšanas plāns, kas aprakstīts šā lēmuma 2. iedaļā, ir saderīgs ar LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu un atbilst Pārstrukturēšanas paziņojuma prasībām attiecībā uz dzīvotspēju, izmaksu sloga sadalījumu un pasākumiem konkurences kropļojumu mazināšanai.

| (164) | Latvija izņēmuma kārtā ir piekritusi, ka šis lēmums tiek pieņemts angļu valodā, |
| --- | --- |

(164)

Latvija izņēmuma kārtā ir piekritusi, ka šis lēmums tiek pieņemts angļu valodā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ņemot vērā pārstrukturēšanas plānu un saistības, kuras uzņēmusies Latvijas Republika, pārstrukturēšanas atbalsts, kuru Latvija īsteno par labu AS “Parex banka” un AS “Citadele banka”, tiek atzīts par saderīgu ar iekšējo tirgu Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 3. punkta b) apakšpunkta nozīmē.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Latvijas Republikai.

Briselē, 2010. gada 15. septembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja vietnieks

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  OV C 239, 6.10.2009., 11. lpp.

1

(2)  Komisijas 2008. gada 24. novembra lēmums lietā NN68/2008 Valsts atbalsta pasākumi attiecībā uz AS Parex banka, OV C 147, 27.6.2009., 1. lpp.

2

Valsts atbalsta pasākumi attiecībā uz AS Parex

(3)  Komisijas 2009. gada 11. februāra lēmums lietā NN 3/2009 Grozījumi valsts atbalsta pasākumos attiecībā uz AS Parex banka, OV C 147, 27.6.2009., 2. lpp.

3

Grozījumi valsts atbalsta pasākumos attiecībā uz AS Parex

(4)  Komisijas 2009. gada 11. maija lēmums lietā N 189/2009 Grozījumi valsts atbalsta pasākumos attiecībā uz AS Parex banka, OV C 176, 29.7.2009., 3. lpp.

4

Grozījumi valsts atbalsta pasākumos attiecībā uz AS Parex

(5)  Komisijas 2009. gada 29. jūlija lēmums lietā C 26/09 (ex N 289/09) – Pārstrukturēšanas atbalsts AS Parex banka, OV C 239, 6.10.2009., 11. lpp.

5

ex

Pārstrukturēšanas atbalsts AS Parex

(6)  Saskaņā ar Latvijas Komercbanku asociācijas informāciju (iedalījums balstīts uz 2009. gada beigu datiem) Latvijas lielākās bankas pēc to tirgus daļas ir šādas: 1. Swedbank 23,0 %; 2. SEB banka 13,7 %; 3. Parex banka n/p; 4. Nordea Bank Finland Latvia branch 10,7 %; 5. DnB NORD Banka 8,7 %; 6. Latvijas Hipotēku un zemes banka 4,8 %; 7. Rietumu Banka 4,6 %; 8. Aizkraukles banka 4,5 %; 9. UniCredit Bank 3,7 %; 10. Latvijas Krājbanka 2,4 % (saskaņā ar Latvijas Komercbanku asociācijas informāciju Parex banka datus neiesniedza. Tās vieta aplēsta pēc 2009. gada beigu datiem).

6

Swedbank

SEB

Parex

Nordea Bank Finland Latvia branch

DnB NORD

UniCredit Bank

Parex

(7)  Pēc rekapitalizācijas, kas tika apstiprināta kā glābšanas atbalsts, Latvija palielināja tās dalību Parex bankā līdz aptuveni 95 %.

7

Parex

(8)  2010. gada 28. februārī Latvijai caur Privatizācijas aģentūru piederēja 76,63 % īpašnieku ieguldītā kapitāla ar 71,74 % balsstiesību.

8

(9)  “Grupas līmenī” nozīmē Parex bankas korporatīvo grupu, kas sastāv no mātesuzņēmuma, Parex bankas un tās meitasuzņēmumiem.

9

Parex

Parex

(10)  Skatīt pirmo, otro un trešo glābšanas lēmumu.

10

(11)  Lēmumā par procedūras uzsākšanu līdzīgi kā dažās Latvijas iestāžu vēstulēs “ieguldījumu pārvaldības darbības” dēvētas par “privātā kapitāla pārvaldību” (skatīt arī 14. zemsvītras piezīmi).

11

(12)  Dažas šā teksta daļas ir izlaistas, lai neizpaustu konfidenciālu informāciju; tās apzīmētas ar divpunkti kvadrātiekavās vai diapazona norādi, sniedzot nekonfidenciālus aptuvenus skaitļus.

12

(13)  Ieguldījumu Lietuvā pārvedums tika veikts 2010. gada 1. augusta dienas beigās, bet ieguldījumu AP Anlage & Privatbank AG un noguldījumu Vācijas filiālē pārvedums no Parex bankas uz Citadeles banku ir jāveic līdz 2010. gada 31. decembrim.

13

AP Anlage & Privatbank AG

Parex

(14)  Izņemot aizdevumu Parex bankas meitasuzņēmumam SIA Rīgas Pirmā garāža (Parex bankas centrālā biroja ēkas īpašnieks) LVL [..] miljonu apmērā.

14

Parex

Parex

(15)  Saskaņā ar 31. marta pārstrukturēšanas plānu, kas grozīts 2010. gada 7. jūlijā.

15

(16)  Norādītie skaitļi par Citadeles banku un Parex banku pēc sadalīšanas iegūti no Latvijas iestāžu 2010. gada 18. augustā iesniegtās informācijas, un tajos nav iekļauti ieguldījumu pārvedumi no Lietuvas un AP Anlage & Privatbank AG un noguldījumu pārvedumi no Parex bankas Vācijas filiāles uz Citadeles banku.

16

Parex

AP Anlage & Privatbank AG

Parex

Parex bankas kopējās bilances vērtības atšķirības pirms un pēc sadalīšanas skaidrojamas ar daļēju atliktā nodokļa aktīvu vērtības norakstīšanu, kā arī zemākām obligātajām rezervēm, kas nepieciešamas Valsts Kases noguldījuma kapitalizēšanai.

Parex

(17)  Saskaņā ar 2010. gada 27. augustā iesniegto informāciju Citadeles bankas pašu kapitāls, salīdzinot ar emitēto akciju kapitālu LVL 103 miljonu apmērā, ir samazinājies par LVL 4,9 miljoniem, ko noteica negatīvās pārvērtēšanas rezerves iekļaušana pārdošanai pieejamajos finanšu aktīvos.

17

(18)  Skatīt arī šīs tabulas 2. zemsvītras piezīmi un 12. zemsvītras piezīmi.

18

(19)  Ieguldījumu pārvaldības darījumi sastāv no privātā kapitāla pārvaldības sektora Citadeles bankā, aktīvu pārvaldības meitasuzņēmumiem un AP Anlage & Privatbank AG, Šveicē.

19

AP Anlage & Privatbank AG

(20)  Salīdzinoši augstā ROE rādītāja iemesls negatīva iznākuma scenārija gadījumā ir tāds, ka pašu kapitāla bāze negatīvā iznākuma scenārijā ir zemāka iepriekšējo gadu zaudējumu dēļ, kas samazina kapitāla bāzi.

20

ROE

(21)  Skatīt pirmo un otro glābšanas lēmumu.

21

(22)  Valsts finansējuma izmaksas EUR noguldījumiem tiek noteiktas kā summa, ko veido īstermiņa peldošā pamatlikme, kas atbilst attiecīgā termiņa EURIBOR/EUR mid-SWAP likmei, un fiksēta starpība, ko aprēķina kā vidējo svērto kredītriska starpību pret salīdzināmo EURIBOR/mid-SWAP likmi Valsts kases aizņēmumiem iepriekšējā kalendārajā pusgadā, kas atspoguļo centrālās valdības faktiskās finansējuma izmaksas; un LVL noguldījumiem tās tiek noteiktas kā visnesenāk emitēto valsts iekšējā aizņēmuma parādzīmju vai obligāciju ienesīgums. Jebkurā gadījumā fiksētā starpība nevar būt mazāka par nesenākā bankas publiskā aizņēmuma starpību: to, kas piemērota bankas parāda vērtspapīru emisijai un/vai sindicētiem aizņēmumiem naudas un kapitāla tirgos (šobrīd 3,5 %, pamatojoties uz sākotnējo starpību salīdzinājumā ar vidējo mijmaiņas darījumu likmi bankas emitētajām parādzīmēm EUR, kuru termiņš ir 2 gadi).

22

EURIBOR/EUR mid-SWAP

EURIBOR

mid-SWAP

(23)  Skatīt 15. apsvērumu otrajā glābšanas lēmumā.

23

(24)  Skatīt 38. apsvērumu otrajā glābšanas lēmumā un 13. apsvērumu trešajā glābšanas lēmumā.

24

(25)  Citadeles bankas Lietuvas filiāle.

25

(26)  Skatīt 14. zemsvītras piezīmi.

26

(27)  Kas grozīts ar otro glābšanas lēmumu un trešo glābšanas lēmumu.

27

(28)  Skatīt Komisijas paziņojumu “Valsts atbalsta noteikumu piemērošana pasākumiem, kas veikti attiecībā uz finanšu iestādēm saistībā ar pašreizējo globālo finanšu krīzi”, OV C 270, 25.10.2008., 8. lpp.; Komisijas paziņojumu “Finanšu iestāžu rekapitalizācija pašreizējās finanšu krīzes apstākļos – atbalsta ierobežošana līdz nepieciešamajam minimumam un aizsardzības līdzekļi pret pārmērīgiem konkurences traucējumiem”, OV C 10, 15.1.2009., 2. lpp.; un Komisijas paziņojumu par samazinātas vērtības aktīviem piemērojamo režīmu Kopienas banku nozarē, OV C 72, 26.3.2009., 1. lpp.

28

(29)  OV C 244, 1.10.2004., 2. lpp.

29

(30)  OV C 195, 19.8.2009., 9. lpp.

30

(31)  OV C 72, 26.3.2009., 1. lpp.

31

(32)  Skatīt, piemēram, Komisijas 2009. gada 28. oktobra lēmumu par valsts atbalstu Nr. 14/08 (ex NN 1/08), ko Apvienotā Karaliste īstenoja attiecībā uz uzņēmumu Northern Rock, OV L 112, 5.5.2010., 38. lpp.

32

ex

Northern Rock

(33)  Uz 2008. gada 30. aprīli.

33

(34)  Skatīt Komisijas 2008. gada 21. oktobra lēmumu lietā C 10/08, IKB, OV L 278, 23.10.2009., 32. lpp., 113. apsvērumu, Komisijas 2008. gada 3. decembra lēmumu lietā NN 42/08, NN 46/08 un NN/53/A/08, Fortis Banque & Fortis Banque Luxembourg, 95. apsvērumu, Komisijas 2009. gada 9. jūlija lēmumu lietā N 344/09 un N 380/09 Kaupthing Luxembourg, 79. apsvērumu, Komisijas 2010. gada 25. janvāra lēmumu lietā NN 19/09 Dunfermline, 126. un 130. apsvērumu, un Komisijas 2009. gada 28. oktobra lēmuma lietā C 14/08 (ex Nr. NN 1/08) Restructuring aid to Northern Rock, OV L 112, 5.5.2010., 162. apsvērumu.

34

IKB

Fortis Banque & Fortis Banque Luxembourg

Kaupthing Luxembourg

Dunfermline

ex

Restructuring aid to Northern Rock

(35)  Swedbank un SEB kopā ieņem 36 % no tirgus. Kopā ar Nordea un DnB Nord tās veido 56 % no banku aktīviem un 63 % no aizdevumiem. Tikai noguldījumu tirgus šķiet mazāk koncentrēts, kurā šīm četrām bankām tirgus daļa ir 37 %. Skatīt arī 6. zemsvītras piezīmi.

35

Swedbank

SEB

Nordea

DnB Nord

---

| 23.6.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 163/52 |
| --- | --- | --- | --- |

23.6.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 163/52

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2011. gada 17. jūnijs),

ar ko groza Lēmumu 2006/197/EK attiecībā uz atļaujas pagarināšanu laist tirgū esošu barību, kas ražota no ģenētiski modificētas 1507. līnijas kukurūzas (DAS-Ø15Ø7-1) atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003

(izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 4159)

(Autentisks ir tikai teksts angļu, franču un nīderlandiešu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2011/365/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulu (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību (1) un jo īpaši tās 7. panta 3. punktu un 19. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas 2006. gada 3. marta Lēmums 2006/197/EK, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 (2) atļauj laist tirgū pārtiku, kas satur ģenētiski modificētu 1507. līnijas kukurūzu (DAS-Ø15Ø7-1), no tās sastāv vai ir no tās ražota, neattiecas uz tādas barības laišanu tirgū, kas ražota no 1507. līnijas kukurūzas (DAS-Ø15Ø7-1) (turpmāk “1507. līnijas kukurūza”). |
| --- | --- |

(1)

Komisijas 2006. gada 3. marta Lēmums 2006/197/EK, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 (2) atļauj laist tirgū pārtiku, kas satur ģenētiski modificētu 1507. līnijas kukurūzu (DAS-Ø15Ø7-1), no tās sastāv vai ir no tās ražota, neattiecas uz tādas barības laišanu tirgū, kas ražota no 1507. līnijas kukurūzas (DAS-Ø15Ø7-1) (turpmāk “1507. līnijas kukurūza”).

| (2) | Barība, kas ražota no 1507. līnijas kukurūzas, ir laista tirgū pirms Regulas (EK) Nr. 1829/2003 piemērošanas dienas, un par to paziņots saskaņā ar minētās regulas 20. panta 1. punkta b) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(2)

Barība, kas ražota no 1507. līnijas kukurūzas, ir laista tirgū pirms Regulas (EK) Nr. 1829/2003 piemērošanas dienas, un par to paziņots saskaņā ar minētās regulas 20. panta 1. punkta b) apakšpunktu.

| (3) | Uzņēmums Pioneer Overseas Corporation uzņēmuma Pioneer Hi-bred International vārdā un Dow AgroSciences uzņēmuma Mycogen Seeds vārdā 2007. gada 12. aprīlī saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 23. pantu iesniedza kopīgu pieteikumu par turpmākas tirdzniecības atļaujas pagarināšanu esošai barībai, kas ražota no 1507. līnijas kukurūzas. |
| --- | --- |

(3)

Uzņēmums Pioneer Overseas Corporation uzņēmuma Pioneer Hi-bred International vārdā un Dow AgroSciences uzņēmuma Mycogen Seeds vārdā 2007. gada 12. aprīlī saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 23. pantu iesniedza kopīgu pieteikumu par turpmākas tirdzniecības atļaujas pagarināšanu esošai barībai, kas ražota no 1507. līnijas kukurūzas.

| (4) | Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (EFSA) 2009. gada 11. jūnijā sniedza labvēlīgu atzinumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 18. pantu un secināja, ka, ņemot vērā pieteikumā sniegto jauno informāciju un pārskatu par zinātnisko literatūru, kas publicēta kopš EFSA ĢMO komitejas iepriekšējā zinātniskā atzinuma par 1507. līnijas kukurūzu (3), nav jāgroza iepriekšējie zinātniskie atzinumi par 1507. līnijas kukurūzu. Turklāt EFSA atkārtoja iepriekšējos secinājumus, ka nav ticams, ka saistībā ar 1507. līnijas kukurūzas paredzētajiem lietošanas veidiem tiks negatīvi ietekmēta cilvēku vai dzīvnieku veselība vai vide. Tas attiecināms arī uz tādas barības lietošanu, kas ražota no 1507. līnijas kukurūzas (4). |
| --- | --- |

(4)

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (EFSA) 2009. gada 11. jūnijā sniedza labvēlīgu atzinumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 18. pantu un secināja, ka, ņemot vērā pieteikumā sniegto jauno informāciju un pārskatu par zinātnisko literatūru, kas publicēta kopš EFSA ĢMO komitejas iepriekšējā zinātniskā atzinuma par 1507. līnijas kukurūzu (3), nav jāgroza iepriekšējie zinātniskie atzinumi par 1507. līnijas kukurūzu. Turklāt EFSA atkārtoja iepriekšējos secinājumus, ka nav ticams, ka saistībā ar 1507. līnijas kukurūzas paredzētajiem lietošanas veidiem tiks negatīvi ietekmēta cilvēku vai dzīvnieku veselība vai vide. Tas attiecināms arī uz tādas barības lietošanu, kas ražota no 1507. līnijas kukurūzas (4).

| (5) | Apspriedusies ar valstu kompetentajām iestādēm, kā noteikts minētās regulas 18. panta 4. punktā, EFSA savā atzinumā ņēma vērā visus dalībvalstu uzdotos konkrētos jautājumus un paustās bažas. |
| --- | --- |

(5)

Apspriedusies ar valstu kompetentajām iestādēm, kā noteikts minētās regulas 18. panta 4. punktā, EFSA savā atzinumā ņēma vērā visus dalībvalstu uzdotos konkrētos jautājumus un paustās bažas.

| (6) | Ar 2010. gada 21. janvāra vēstuli pieteikuma iesniedzējs apliecināja, ka ir informēts par faktu, ka, pagarinot atļaujas esošai barībai, kas ražota no 1507. līnijas kukurūzas, Lēmuma 2006/197/EK darbības jomas paplašināšana, lai iekļautu minēto produktu, nozīmē, ka uz šo produktu kategoriju attiecas minētā lēmuma juridiskie noteikumi. |
| --- | --- |

(6)

Ar 2010. gada 21. janvāra vēstuli pieteikuma iesniedzējs apliecināja, ka ir informēts par faktu, ka, pagarinot atļaujas esošai barībai, kas ražota no 1507. līnijas kukurūzas, Lēmuma 2006/197/EK darbības jomas paplašināšana, lai iekļautu minēto produktu, nozīmē, ka uz šo produktu kategoriju attiecas minētā lēmuma juridiskie noteikumi.

| (7) | Pamatojoties uz EFSA atzinumu, barībai, kas ražota no 1507. līnijas kukurūzas, nav jāizvirza īpašas marķēšanas prasības, izņemot tās, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 1829/2003 25. panta 2. punktā. |
| --- | --- |

(7)

Pamatojoties uz EFSA atzinumu, barībai, kas ražota no 1507. līnijas kukurūzas, nav jāizvirza īpašas marķēšanas prasības, izņemot tās, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 1829/2003 25. panta 2. punktā.

| (8) | Tāpat EFSA atzinumā nav pamatojuma tam, lai izvirzītu īpašus nosacījumus vai ierobežojumus saistībā ar laišanu tirgū un/vai attiecībā uz barības lietošanu un darbībām ar to, ieskaitot barības lietošanas uzraudzību pēc laišanas tirgū, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 1829/2003 18. panta 5. punkta e) apakšpunktā. |
| --- | --- |

(8)

Tāpat EFSA atzinumā nav pamatojuma tam, lai izvirzītu īpašus nosacījumus vai ierobežojumus saistībā ar laišanu tirgū un/vai attiecībā uz barības lietošanu un darbībām ar to, ieskaitot barības lietošanas uzraudzību pēc laišanas tirgū, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 1829/2003 18. panta 5. punkta e) apakšpunktā.

| (9) | Pārredzamības nolūkos par šajā lēmumā paredzētajiem pasākumiem apspriedās ar pieteikuma iesniedzēju. |
| --- | --- |

(9)

Pārredzamības nolūkos par šajā lēmumā paredzētajiem pasākumiem apspriedās ar pieteikuma iesniedzēju.

| (10) | Ņemot vērā minētos apsvērumus, būtu jāpagarina atļauja laist tirgū esošu no 1507. līnijas kukurūzas ražotu barību. |
| --- | --- |

(10)

Ņemot vērā minētos apsvērumus, būtu jāpagarina atļauja laist tirgū esošu no 1507. līnijas kukurūzas ražotu barību.

| (11) | Parastā prakse ir ar vienu lēmumu atļaut laist tirgū pārtiku un barību, tāpēc pagarinātā atļauja laist tirgū no 1507. līnijas kukurūzas ražotu barību būtu jāiekļauj Lēmumā 2006/197/EK. Tāpēc attiecīgi būtu jāgroza Lēmums 2006/197/EK. |
| --- | --- |

(11)

Parastā prakse ir ar vienu lēmumu atļaut laist tirgū pārtiku un barību, tāpēc pagarinātā atļauja laist tirgū no 1507. līnijas kukurūzas ražotu barību būtu jāiekļauj Lēmumā 2006/197/EK. Tāpēc attiecīgi būtu jāgroza Lēmums 2006/197/EK.

| (12) | Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgā komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā, un tāpēc Komisija Padomei iesniedza priekšlikumu saistībā ar minētajiem pasākumiem. Tā kā Padome 2011. gada 17. marta sanāksmē nevarēja pieņemt lēmumu par priekšlikuma pieņemšanu vai noraidīšanu ar kvalificētu balsu vairākumu, un Padome norādīja, ka procedūra par šo lietu tiek izbeigta, pasākumus pieņem Komisija, |
| --- | --- |

(12)

Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgā komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā, un tāpēc Komisija Padomei iesniedza priekšlikumu saistībā ar minētajiem pasākumiem. Tā kā Padome 2011. gada 17. marta sanāksmē nevarēja pieņemt lēmumu par priekšlikuma pieņemšanu vai noraidīšanu ar kvalificētu balsu vairākumu, un Padome norādīja, ka procedūra par šo lietu tiek izbeigta, pasākumus pieņem Komisija,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Grozījumi

Lēmumu 2006/197/EK groza šādi:

| 1) | lēmuma nosaukumu aizstāj ar šādu nosaukumu: |
| --- | --- |

1)

lēmuma nosaukumu aizstāj ar šādu nosaukumu:

| 2) | Lēmuma 2006/197/EK 1., 2. un 3. pantu aizstāj ar šādiem pantiem:
  “1. pants
  Produkti
  Šis lēmums attiecas uz pārtiku un pārtikas sastāvdaļām, kas satur ģenētiski modificētu 1507. līnijas kukurūzu (Zea mays L.), no tās sastāv vai ir no tās ražota, un barību, kas ražota no šādas kukurūzas (produkti).
  Ģenētiski modificētai 1507. līnijas kukurūzai (Zea mays L.), kā norādīts šā lēmuma pielikumā, ir piešķirts unikālais identifikators DAS-Ø15Ø7-1 saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 65/2004.
  2. pants
  Laišana tirgū
  Lai piemērotu Regulas (EK) Nr. 1829/2003 4. panta 2. punktu un 16. panta 2. punktu, ir atļauts laist tirgū produktus saskaņā ar šajā lēmumā un tā pielikumā precizētajiem nosacījumiem.
  3. pants
  Marķēšana
  Ievērojot Regulas (EK) Nr. 1829/2003 13. panta 1. punktā un 25. panta 2. punktā noteiktās īpašās marķēšanas prasības, “organisma nosaukums” ir “kukurūza”;” |
| --- | --- |

2)

Lēmuma 2006/197/EK 1., 2. un 3. pantu aizstāj ar šādiem pantiem:

“1. pants

Produkti

Šis lēmums attiecas uz pārtiku un pārtikas sastāvdaļām, kas satur ģenētiski modificētu 1507. līnijas kukurūzu (Zea mays L.), no tās sastāv vai ir no tās ražota, un barību, kas ražota no šādas kukurūzas (produkti).

Ģenētiski modificētai 1507. līnijas kukurūzai (Zea mays L.), kā norādīts šā lēmuma pielikumā, ir piešķirts unikālais identifikators DAS-Ø15Ø7-1 saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 65/2004.

2. pants

Laišana tirgū

Lai piemērotu Regulas (EK) Nr. 1829/2003 4. panta 2. punktu un 16. panta 2. punktu, ir atļauts laist tirgū produktus saskaņā ar šajā lēmumā un tā pielikumā precizētajiem nosacījumiem.

3. pants

Marķēšana

Ievērojot Regulas (EK) Nr. 1829/2003 13. panta 1. punktā un 25. panta 2. punktā noteiktās īpašās marķēšanas prasības, “organisma nosaukums” ir “kukurūza”;”

| 3) | pielikumu groza šādi:






  a) | pielikuma b) iedaļu aizstāj ar šādu b) iedaļu:






  “b) | Produktu apzīmējums un specifikācija






  i) | Pārtika un pārtikas sastāvdaļas, kas satur kukurūzu DAS-Ø15Ø7-1, sastāv vai ir ražotas no tās. |
| --- | --- | --- | --- | --- |

3)

pielikumu groza šādi:

a)

pielikuma b) iedaļu aizstāj ar šādu b) iedaļu:

“b)

Produktu apzīmējums un specifikācija

i)

Pārtika un pārtikas sastāvdaļas, kas satur kukurūzu DAS-Ø15Ø7-1, sastāv vai ir ražotas no tās.

| ii) | Barība, kas ražota no kukurūzas DAS-Ø15Ø7-1.
  Ģenētiski modificētā kukurūza DAS-Ø15Ø7-1, kas aprakstīta pieteikumā, ir rezistenta pret Eiropas kukurūzas kodi (Ostrinia nubilalis) un dažiem citiem tauriņu kārtas kaitēkļiem (Lepidoptera) un ir noturīga pret glufosināta amonija herbicīdu. Ģenētiski modificētā kukurūza DAS-Ø15Ø7-1 satur šādas DNS sekvences divās kasetēs:
  —   1. kasetē: no Bacillus thuringiensis subsp. aizawai iegūta saīsināta cry1F gēna sintētiska versija, kas dod rezistenci pret Eiropas kukurūzas kodi (Ostrinia nubilalis) un dažiem citiem tauriņu kārtas kaitēkļiem (Lepidoptera), ko regulē ubikvitīna promoters ubiZM1(2), kas iegūts no Zea mays L., un ORF25PolyA terminators, kas iegūts no Agrobacterium tumefaciens pTi15955;
  —   2. kasetē: no Streptomyces viridochromogenes celma Tü494 iegūta pat gēna sintētiska versija, kas piešķir toleranci pret glufosināta amonija herbicīdu, ko regulē 35S promoters un terminatora sekvences, kas iegūtas no ziedkāpostu mozaīkas vīrusa.”; |
| --- | --- |

ii)

Barība, kas ražota no kukurūzas DAS-Ø15Ø7-1.

Ģenētiski modificētā kukurūza DAS-Ø15Ø7-1, kas aprakstīta pieteikumā, ir rezistenta pret Eiropas kukurūzas kodi (Ostrinia nubilalis) un dažiem citiem tauriņu kārtas kaitēkļiem (Lepidoptera) un ir noturīga pret glufosināta amonija herbicīdu. Ģenētiski modificētā kukurūza DAS-Ø15Ø7-1 satur šādas DNS sekvences divās kasetēs:

—   1. kasetē: no Bacillus thuringiensis subsp. aizawai iegūta saīsināta cry1F gēna sintētiska versija, kas dod rezistenci pret Eiropas kukurūzas kodi (Ostrinia nubilalis) un dažiem citiem tauriņu kārtas kaitēkļiem (Lepidoptera), ko regulē ubikvitīna promoters ubiZM1(2), kas iegūts no Zea mays L., un ORF25PolyA terminators, kas iegūts no Agrobacterium tumefaciens pTi15955;

—   2. kasetē: no Streptomyces viridochromogenes celma Tü494 iegūta pat gēna sintētiska versija, kas piešķir toleranci pret glufosināta amonija herbicīdu, ko regulē 35S promoters un terminatora sekvences, kas iegūtas no ziedkāpostu mozaīkas vīrusa.”;

| b) | pielikuma c) iedaļu aizstāj šādu c) iedaļu:


  “c) | | Nav citu specifisku prasību, izņemot tās, kas minētas Regulas (EK) Nr. 1829/2003 13. panta 1. punktā un 25. panta 2. punktā. |
| --- | --- | --- | --- |

b)

pielikuma c) iedaļu aizstāj šādu c) iedaļu:

“c)

Nav citu specifisku prasību, izņemot tās, kas minētas Regulas (EK) Nr. 1829/2003 13. panta 1. punktā un 25. panta 2. punktā.

| | Regulas (EK) Nr. 1829/2003 13. panta 1. punkta un 25. panta 2. punkta nolūkā “organisma nosaukums” ir “kukurūza”.” |
| --- | --- |

Regulas (EK) Nr. 1829/2003 13. panta 1. punkta un 25. panta 2. punkta nolūkā “organisma nosaukums” ir “kukurūza”.”

2. pants

Adresāti

Šis lēmums ir adresēts:

| a) | uzņēmumam Pioneer Overseas Corporation, Avenue des Arts 44, B-1040 Brussels, Beļģija; kā arī |
| --- | --- |

a)

uzņēmumam Pioneer Overseas Corporation, Avenue des Arts 44, B-1040 Brussels, Beļģija; kā arī

| b) | uzņēmumam Dow AgroSciences Europe, European Development Centre, 3 Milton Park, Abingdon, Oxon OX14 4RN, Apvienotā Karaliste. |
| --- | --- |

b)

uzņēmumam Dow AgroSciences Europe, European Development Centre, 3 Milton Park, Abingdon, Oxon OX14 4RN, Apvienotā Karaliste.

Briselē, 2011. gada 17. jūnijā

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

John DALLI

---

(1)  OV L 268, 18.10.2003., 1. lpp.

1

(2)  OV L 70, 9.3.2006., 82. lpp.

2

(3)  EFSA atzinumi publicēti

3

| — | 2004. gada 24. septembrī par 1507. līnijas kukurūzas laišanu tirgū importam un pārstrādei
  http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question = EFSA-Q-2004-011 |
| --- | --- |

—

2004. gada 24. septembrī par 1507. līnijas kukurūzas laišanu tirgū importam un pārstrādei

http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question = EFSA-Q-2004-011

| — | 2005. gada 19. janvārī par 1507. līnijas kukurūzas laišanu tirgū importam, lietošanai barībā un rūpnieciskai pārstrādei un audzēšanai
  http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question = EFSA-Q-2004-072 |
| --- | --- |

—

2005. gada 19. janvārī par 1507. līnijas kukurūzas laišanu tirgū importam, lietošanai barībā un rūpnieciskai pārstrādei un audzēšanai

http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question = EFSA-Q-2004-072

| — | 2005. gada 19. janvārī par 1507. līnijas kukurūzas laišanu tirgū lietošanai pārtikā
  http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question = EFSA-Q-2004-087 |
| --- | --- |

—

2005. gada 19. janvārī par 1507. līnijas kukurūzas laišanu tirgū lietošanai pārtikā

http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question = EFSA-Q-2004-087

(4)  http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question = EFSA-Q-2007-144

4

---

| 23.6.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 163/55 |
| --- | --- | --- | --- |

23.6.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 163/55

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2011. gada 17. jūnijs),

ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 89034 × MON 88017 (MON-89Ø34-3xMON-88Ø17-3), kas sastāv vai ir ražoti no tās

(izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 4164)

(Autentisks ir tikai teksts franču un nīderlandiešu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2011/366/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulu (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību (1) un jo īpaši tās 7. panta 3. punktu un 19. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Uzņēmums Monsanto Europe S.A. 2007. gada 6. februārī Nīderlandes kompetentajai iestādei iesniedza pieteikumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 5. un 17. pantu, lai laistu tirgū pārtiku, pārtikas sastāvdaļas un barību, kas satur kukurūzu MON 89034 × MON 88017, sastāv vai ir ražota no tās (“pieteikums”). |
| --- | --- |

(1)

Uzņēmums Monsanto Europe S.A. 2007. gada 6. februārī Nīderlandes kompetentajai iestādei iesniedza pieteikumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 5. un 17. pantu, lai laistu tirgū pārtiku, pārtikas sastāvdaļas un barību, kas satur kukurūzu MON 89034 × MON 88017, sastāv vai ir ražota no tās (“pieteikums”).

| (2) | Pieteikums attiecas arī uz tādu produktu laišanu tirgū, kas satur kukurūzu MON 89034 × MON 88017 vai sastāv no tās, bet kas nav pārtika un barība, un kas paredzēti tādiem pašiem lietošanas veidiem kā jebkura cita kukurūza, izņemot audzēšanu. Tāpēc saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 5. panta 5. punktu un 17. panta 5. punktu tajā ir iekļauti dati un informācija, kas prasīta atbilstoši III un IV pielikumam Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 12. marta Direktīvā 2001/18/EK par ģenētiski modificētu organismu apzinātu izplatīšanu vidē un Padomes Direktīvas 90/220/EEK atcelšanu (2), un informācija un secinājumi par riska novērtējumu, ko veic saskaņā ar Direktīvas 2001/18/EK II pielikumā noteiktajiem principiem. Turklāt tajā saskaņā ar Direktīvas 2001/18/EK VII pielikumu ir iekļauts monitoringa plāns par ietekmi uz vidi. |
| --- | --- |

(2)

Pieteikums attiecas arī uz tādu produktu laišanu tirgū, kas satur kukurūzu MON 89034 × MON 88017 vai sastāv no tās, bet kas nav pārtika un barība, un kas paredzēti tādiem pašiem lietošanas veidiem kā jebkura cita kukurūza, izņemot audzēšanu. Tāpēc saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 5. panta 5. punktu un 17. panta 5. punktu tajā ir iekļauti dati un informācija, kas prasīta atbilstoši III un IV pielikumam Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 12. marta Direktīvā 2001/18/EK par ģenētiski modificētu organismu apzinātu izplatīšanu vidē un Padomes Direktīvas 90/220/EEK atcelšanu (2), un informācija un secinājumi par riska novērtējumu, ko veic saskaņā ar Direktīvas 2001/18/EK II pielikumā noteiktajiem principiem. Turklāt tajā saskaņā ar Direktīvas 2001/18/EK VII pielikumu ir iekļauts monitoringa plāns par ietekmi uz vidi.

| (3) | Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“EFSA”) 2010. gada 30. martā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 6. un 18. pantu sniedza labvēlīgu atzinumu. Tā uzskatīja, ka attiecībā uz iespējamo ietekmi uz cilvēku un dzīvnieku veselību vai vidi kukurūza MON 89034 × MON 88017 ir tikpat nekaitīga kā ģenētiski nemodificēta kukurūza. Tāpēc tā secināja, ka nav ticams, ka, laižot tirgū pieteikumā aprakstītos produktus (“produkti”), kas satur kukurūzu MON 89034 × MON 88017, sastāv vai ir ražoti no tās, saistībā ar paredzētajiem lietošanas veidiem tiks negatīvi ietekmēta cilvēku vai dzīvnieku veselība vai vide (3). Apspriedusies ar valstu kompetentajām iestādēm, kā noteikts minētās regulas 6. panta 4. punktā un 18. panta 4. punktā, EFSA savā atzinumā ņēma vērā visus dalībvalstu uzdotos konkrētos jautājumus un paustās bažas. |
| --- | --- |

(3)

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“EFSA”) 2010. gada 30. martā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 6. un 18. pantu sniedza labvēlīgu atzinumu. Tā uzskatīja, ka attiecībā uz iespējamo ietekmi uz cilvēku un dzīvnieku veselību vai vidi kukurūza MON 89034 × MON 88017 ir tikpat nekaitīga kā ģenētiski nemodificēta kukurūza. Tāpēc tā secināja, ka nav ticams, ka, laižot tirgū pieteikumā aprakstītos produktus (“produkti”), kas satur kukurūzu MON 89034 × MON 88017, sastāv vai ir ražoti no tās, saistībā ar paredzētajiem lietošanas veidiem tiks negatīvi ietekmēta cilvēku vai dzīvnieku veselība vai vide (3). Apspriedusies ar valstu kompetentajām iestādēm, kā noteikts minētās regulas 6. panta 4. punktā un 18. panta 4. punktā, EFSA savā atzinumā ņēma vērā visus dalībvalstu uzdotos konkrētos jautājumus un paustās bažas.

| (4) | Turklāt šajā atzinumā EFSA secināja, ka pieteikuma iesniedzēja iesniegtais vides monitoringa plāns, kurā ietverts vispārējs uzraudzības plāns, atbilst paredzētajam produktu lietošanas veidam. |
| --- | --- |

(4)

Turklāt šajā atzinumā EFSA secināja, ka pieteikuma iesniedzēja iesniegtais vides monitoringa plāns, kurā ietverts vispārējs uzraudzības plāns, atbilst paredzētajam produktu lietošanas veidam.

| (5) | Ņemot vērā šos apsvērumus, produktiem būtu jāpiešķir atļauja. |
| --- | --- |

(5)

Ņemot vērā šos apsvērumus, produktiem būtu jāpiešķir atļauja.

| (6) | Saskaņā ar Komisijas 2004. gada 14. janvāra Regulu (EK) Nr. 65/2004, ar ko nosaka sistēmu ģenētiski modificēto organismu unikālo identifikatoru izveidei un piešķiršanai (4), katram ĢMO būtu jāpiešķir unikāls identifikators. |
| --- | --- |

(6)

Saskaņā ar Komisijas 2004. gada 14. janvāra Regulu (EK) Nr. 65/2004, ar ko nosaka sistēmu ģenētiski modificēto organismu unikālo identifikatoru izveidei un piešķiršanai (4), katram ĢMO būtu jāpiešķir unikāls identifikators.

| (7) | Pamatojoties uz EFSA atzinumu, pārtikai, pārtikas sastāvdaļām un barībai, kas satur kukurūzu MON 89034 × MON 88017, sastāv vai ir ražota no tās, nav jāizvirza īpašas marķēšanas prasības, izņemot tās, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 1829/2003 13. panta 1. punktā un 25. panta 2. punktā. Tomēr, lai nodrošinātu, ka produkti tiek lietoti tikai atļaujā noteiktajos veidos saskaņā ar šo lēmumu, marķējot barību, kas satur ĢMO vai sastāv no tiem, un produktus, kas nav pārtika un barība un kas satur ĢMO vai sastāv no tiem, un par kuru lietošanu ir pieprasīta atļauja, būtu skaidri jānorāda, ka attiecīgos produktus nedrīkst lietot audzēšanai. |
| --- | --- |

(7)

Pamatojoties uz EFSA atzinumu, pārtikai, pārtikas sastāvdaļām un barībai, kas satur kukurūzu MON 89034 × MON 88017, sastāv vai ir ražota no tās, nav jāizvirza īpašas marķēšanas prasības, izņemot tās, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 1829/2003 13. panta 1. punktā un 25. panta 2. punktā. Tomēr, lai nodrošinātu, ka produkti tiek lietoti tikai atļaujā noteiktajos veidos saskaņā ar šo lēmumu, marķējot barību, kas satur ĢMO vai sastāv no tiem, un produktus, kas nav pārtika un barība un kas satur ĢMO vai sastāv no tiem, un par kuru lietošanu ir pieprasīta atļauja, būtu skaidri jānorāda, ka attiecīgos produktus nedrīkst lietot audzēšanai.

| (8) | Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulas (EK) Nr. 1830/2003, kas attiecas uz ģenētiski modificētu organismu izsekojamību un marķēšanu, kā arī no ģenētiski modificētiem organismiem ražotu pārtikas un lopbarības produktu izsekojamību, un ar ko groza Direktīvu 2001/18/EK (5), 4. panta 6. punktā noteiktas marķēšanas prasības produktiem, kas satur ĢMO vai sastāv no tiem. Izsekojamības prasības attiecībā uz produktiem, kuri satur ĢMO vai sastāv no tiem, ir izklāstītas minētās regulas 4. panta 1. līdz 5. punktā, un izsekojamības prasības attiecībā uz pārtiku un barību, kura ražota no ĢMO, – minētās regulas 5. pantā. |
| --- | --- |

(8)

Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulas (EK) Nr. 1830/2003, kas attiecas uz ģenētiski modificētu organismu izsekojamību un marķēšanu, kā arī no ģenētiski modificētiem organismiem ražotu pārtikas un lopbarības produktu izsekojamību, un ar ko groza Direktīvu 2001/18/EK (5), 4. panta 6. punktā noteiktas marķēšanas prasības produktiem, kas satur ĢMO vai sastāv no tiem. Izsekojamības prasības attiecībā uz produktiem, kuri satur ĢMO vai sastāv no tiem, ir izklāstītas minētās regulas 4. panta 1. līdz 5. punktā, un izsekojamības prasības attiecībā uz pārtiku un barību, kura ražota no ĢMO, – minētās regulas 5. pantā.

| (9) | Atļaujas turētājam būtu jāiesniedz ikgadēji ziņojumi par to pasākumu īstenošanu un rezultātiem, kuri izklāstīti monitoringa plānā par ietekmi uz vidi. Minētie rezultāti būtu jāiesniedz saskaņā ar Komisijas 2009. gada 13. oktobra Lēmumu 2009/770/EK, ar ko atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2001/18/EK nosaka standarta ziņojuma paraugus monitoringa rezultātu paziņošanai par to ģenētiski modificētu organismu apzinātu izplatīšanu vidē, kas ir produkti vai iekļauti produktos ar mērķi tos laist tirgū (6). EFSA atzinumā nav pamatojuma tam, lai izvirzītu īpašus nosacījumus vai ierobežojumus saistībā ar laišanu tirgū un/vai attiecībā uz pārtikas un barības lietošanu un darbībām ar to, ieskaitot pārtikas un barības lietošanas uzraudzību pēc laišanas tirgū, vai īpašus nosacījumus konkrētu ekosistēmu/vides un/vai ģeogrāfisko teritoriju aizsardzībai atbilstoši Regulas (EK) Nr. 1829/2003 6. panta 5. punkta e) apakšpunktam un 18. panta 5. punktam. |
| --- | --- |

(9)

Atļaujas turētājam būtu jāiesniedz ikgadēji ziņojumi par to pasākumu īstenošanu un rezultātiem, kuri izklāstīti monitoringa plānā par ietekmi uz vidi. Minētie rezultāti būtu jāiesniedz saskaņā ar Komisijas 2009. gada 13. oktobra Lēmumu 2009/770/EK, ar ko atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2001/18/EK nosaka standarta ziņojuma paraugus monitoringa rezultātu paziņošanai par to ģenētiski modificētu organismu apzinātu izplatīšanu vidē, kas ir produkti vai iekļauti produktos ar mērķi tos laist tirgū (6). EFSA atzinumā nav pamatojuma tam, lai izvirzītu īpašus nosacījumus vai ierobežojumus saistībā ar laišanu tirgū un/vai attiecībā uz pārtikas un barības lietošanu un darbībām ar to, ieskaitot pārtikas un barības lietošanas uzraudzību pēc laišanas tirgū, vai īpašus nosacījumus konkrētu ekosistēmu/vides un/vai ģeogrāfisko teritoriju aizsardzībai atbilstoši Regulas (EK) Nr. 1829/2003 6. panta 5. punkta e) apakšpunktam un 18. panta 5. punktam.

| (10) | Visa attiecīgā informācija, kas attiecas uz atļauju piešķiršanu produktiem, būtu jāiekļauj ģenētiski modificētās pārtikas un barības Kopienas reģistrā saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1829/2003. |
| --- | --- |

(10)

Visa attiecīgā informācija, kas attiecas uz atļauju piešķiršanu produktiem, būtu jāiekļauj ģenētiski modificētās pārtikas un barības Kopienas reģistrā saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1829/2003.

| (11) | Šis lēmums ar Bioloģiskās drošības starpniecības centra palīdzību ir jāizziņo valstīm, kuras parakstījušas Kartahenas protokolu par bioloģisko drošību, kas pievienots Konvencijai par bioloģisko daudzveidību, saskaņā ar 9. panta 1. punktu un 15. panta 2. punkta c) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 15. jūlija Regulā (EK) Nr. 1946/2003 par ģenētiski modificētu organismu pārvietošanu pāri robežām (7). |
| --- | --- |

(11)

Šis lēmums ar Bioloģiskās drošības starpniecības centra palīdzību ir jāizziņo valstīm, kuras parakstījušas Kartahenas protokolu par bioloģisko drošību, kas pievienots Konvencijai par bioloģisko daudzveidību, saskaņā ar 9. panta 1. punktu un 15. panta 2. punkta c) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 15. jūlija Regulā (EK) Nr. 1946/2003 par ģenētiski modificētu organismu pārvietošanu pāri robežām (7).

| (12) | Par šajā lēmumā paredzētajiem pasākumiem apspriedās ar pieteikuma iesniedzēju. |
| --- | --- |

(12)

Par šajā lēmumā paredzētajiem pasākumiem apspriedās ar pieteikuma iesniedzēju.

| (13) | Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgā komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā, tāpēc Komisija Padomei iesniedza priekšlikumu saistībā ar minētajiem pasākumiem. Tā kā Padome 2011. gada 17. marta sanāksmē nevarēja pieņemt lēmumu par priekšlikuma pieņemšanu vai noraidīšanu ar kvalificētu balsu vairākumu, un Padome norādīja, ka procedūra par šo lietu tiek izbeigta, pasākumus pieņem Komisija, |
| --- | --- |

(13)

Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgā komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā, tāpēc Komisija Padomei iesniedza priekšlikumu saistībā ar minētajiem pasākumiem. Tā kā Padome 2011. gada 17. marta sanāksmē nevarēja pieņemt lēmumu par priekšlikuma pieņemšanu vai noraidīšanu ar kvalificētu balsu vairākumu, un Padome norādīja, ka procedūra par šo lietu tiek izbeigta, pasākumus pieņem Komisija,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ģenētiski modificēts organisms un unikāls identifikators

Ģenētiski modificētai kukurūzai (Zea mays L.) MON 89034 × MON 88017, kas norādīta šā lēmuma pielikuma b) punktā, saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 65/2004 ir piešķirts unikālais identifikators MON-89Ø34-3xMON-88Ø17-3.

2. pants

Atļauja

Regulas (EK) Nr. 1829/2003 4. panta 2. punkta un 16. panta 2. punkta nolūkā saskaņā ar šajā lēmumā paredzētajiem nosacījumiem atļaujas piešķir šādiem produktiem:

| a) | pārtikai un pārtikas sastāvdaļām, kas satur kukurūzu MON-89Ø34-3xMON-88Ø17-3, sastāv vai ir ražotas no tās; |
| --- | --- |

a)

pārtikai un pārtikas sastāvdaļām, kas satur kukurūzu MON-89Ø34-3xMON-88Ø17-3, sastāv vai ir ražotas no tās;

| b) | barībai, kas satur kukurūzu MON-89Ø34-3xMON-88Ø17-3, sastāv vai ir ražota no tās; |
| --- | --- |

b)

barībai, kas satur kukurūzu MON-89Ø34-3xMON-88Ø17-3, sastāv vai ir ražota no tās;

| c) | produktiem, kas nav pārtika un barība un kas satur kukurūzu MON-89Ø34-3xMON-88Ø17-3 vai sastāv no tās, un kas paredzēti tādai pašai lietošanai kā jebkura cita kukurūza, izņemot audzēšanu. |
| --- | --- |

c)

produktiem, kas nav pārtika un barība un kas satur kukurūzu MON-89Ø34-3xMON-88Ø17-3 vai sastāv no tās, un kas paredzēti tādai pašai lietošanai kā jebkura cita kukurūza, izņemot audzēšanu.

3. pants

Marķēšana

1.   Ievērojot Regulas (EK) Nr. 1829/2003 13. panta 1. punktā un 25. panta 2. punktā un Regulas (EK) Nr. 1830/2003 4. panta 6. punktā noteiktās marķēšanas prasības, “organisma nosaukums” ir “kukurūza”.

2.   Uz 2. panta b) un c) apakšpunktā minēto produktu, kas satur kukurūzu MON-89Ø34-3xMON-88Ø17-3 vai sastāv no tās, marķējuma un to pavaddokumentos ir frāze “nav paredzēts audzēšanai”.

4. pants

Ietekmes uz vidi monitorings

1.   Atļaujas turētājs nodrošina, ka tiek izveidots un īstenots monitoringa plāns par ietekmi uz vidi atbilstoši pielikuma h) punktam.

2.   Atļaujas turētājs iesniedz Komisijai ikgadējus ziņojumus par monitoringa plānā izklāstīto pasākumu īstenošanu un rezultātiem saskaņā ar Lēmumu 2009/770/EK.

5. pants

Kopienas reģistrs

Šā lēmuma pielikumā izklāstīto informāciju saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 28. pantu iekļauj ģenētiski modificētās pārtikas un barības Kopienas reģistrā.

6. pants

Atļaujas turētājs

Atļaujas turētājs ir uzņēmums Monsanto Europe S.A., Beļģija, kas pārstāv uzņēmumu Monsanto Company, Amerikas Savienotās Valstis.

7. pants

Piemērošanas termiņš

Šo lēmumu piemēro 10 gadus no tā izziņošanas dienas.

8. pants

Adresāts

Šis lēmums ir adresēts uzņēmumam Monsanto Europe S.A., Avenue de Tervuren 270-272, B-1150, Brussels, Beļģija.

Briselē, 2011. gada 17. jūnijā

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

John DALLI

---

(1)  OV L 268, 18.10.2003., 1. lpp.

1

(2)  OV L 106, 17.4.2001., 1. lpp.

2

(3)  http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2007-056.

3

(4)  OV L 10, 16.1.2004., 5. lpp.

4

(5)  OV L 268, 18.10.2003., 24. lpp.

5

(6)  OV L 275, 21.10.2009., 9. lpp.

6

(7)  OV L 287, 5.11.2003., 1. lpp.

7

---

PIELIKUMS

a)   Pieteikuma iesniedzējs un atļaujas turētājs

| Nosaukums | : | Monsanto Europe S.A. |
| --- | --- | --- |
| Adrese | : | Avenue de Tervuren 270-272, B-1150 Brussels, Beļģija. |

Nosaukums

:

Monsanto Europe S.A.

Adrese

:

Avenue de Tervuren 270-272, B-1150 Brussels, Beļģija.

Pārstāv uzņēmumu Monsanto Company, 800 N. Lindbergh Boulevard – St. Louis, Missouri 63167, Amerikas Savienotās Valstis.

b)   Produktu apzīmējums un specifikācija

| 1. | Pārtika un pārtikas sastāvdaļas, kas satur kukurūzu MON-89Ø34-3xMON-88Ø17-3, sastāv vai ir ražotas no tās. |
| --- | --- |

1.

Pārtika un pārtikas sastāvdaļas, kas satur kukurūzu MON-89Ø34-3xMON-88Ø17-3, sastāv vai ir ražotas no tās.

| 2. | Barība, kas satur kukurūzu MON-89Ø34-3xMON-88Ø17-3, sastāv vai ir ražota no tās. |
| --- | --- |

2.

Barība, kas satur kukurūzu MON-89Ø34-3xMON-88Ø17-3, sastāv vai ir ražota no tās.

| 3. | Produkti, kas nav pārtika un barība un kas satur kukurūzu MON-89Ø34-3xMON-88Ø17-3 vai sastāv no tās, un kas paredzēti tādai pašai lietošanai kā jebkura cita kukurūza, izņemot audzēšanu. |
| --- | --- |

3.

Produkti, kas nav pārtika un barība un kas satur kukurūzu MON-89Ø34-3xMON-88Ø17-3 vai sastāv no tās, un kas paredzēti tādai pašai lietošanai kā jebkura cita kukurūza, izņemot audzēšanu.

Pieteikumā raksturotā ģenētiski modificētā kukurūza MON-89Ø34-3xMON-88Ø17-3 ir iegūta, krustojot kukurūzu, kas satur MON-89Ø34-3 un MON-88Ø17-3 gadījumus, un tā rada Cry1A.105 un Cry2Ab2 proteīnus, kas nodrošina aizsardzību pret dažiem tauriņu kārtas kaitēkļiem, Cry3Bb1 proteīnu, kas nodrošina aizsardzību pret dažiem vaboļu kārtas kaitēkļiem, un CP4 EPSPS proteīnu, kas piešķir noturību pret glifozāta herbicīdiem.

c)   Marķējums

| 1. | Ievērojot Regulas (EK) Nr. 1829/2003 13. panta 1. punktā un 25. panta 2. punktā un Regulas (EK) Nr. 1830/2003 4. panta 6. punktā noteiktās marķēšanas prasības, “organisma nosaukums” ir “kukurūza”. |
| --- | --- |

1.

Ievērojot Regulas (EK) Nr. 1829/2003 13. panta 1. punktā un 25. panta 2. punktā un Regulas (EK) Nr. 1830/2003 4. panta 6. punktā noteiktās marķēšanas prasības, “organisma nosaukums” ir “kukurūza”.

| 2. | Marķējumā un pavaddokumentos, kas attiecas uz šā lēmuma 2. panta b) un c) apakšpunktā minētajiem produktiem, kuri satur kukurūzu MON-89Ø34-3xMON-88Ø17-3 vai sastāv no tās, ir frāze “nav paredzēts audzēšanai”. |
| --- | --- |

2.

Marķējumā un pavaddokumentos, kas attiecas uz šā lēmuma 2. panta b) un c) apakšpunktā minētajiem produktiem, kuri satur kukurūzu MON-89Ø34-3xMON-88Ø17-3 vai sastāv no tās, ir frāze “nav paredzēts audzēšanai”.

d)   Noteikšanas metode

| — | Konkrētam gadījumam atbilstošas un reālā laikā izmantotas kvantitatīvas uz polimerāzes ķēdes reakciju balstītas metodes ģenētiski modificētai kukurūzai MON-89Ø34-3 un kukurūzai MON-88Ø17-3, validētas kukurūzai MON-89Ø34-3xMON-88Ø17-3, |
| --- | --- |

—

Konkrētam gadījumam atbilstošas un reālā laikā izmantotas kvantitatīvas uz polimerāzes ķēdes reakciju balstītas metodes ģenētiski modificētai kukurūzai MON-89Ø34-3 un kukurūzai MON-88Ø17-3, validētas kukurūzai MON-89Ø34-3xMON-88Ø17-3,

| — | Validēta sēklām Kopienas references laboratorijā, kas izveidota saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1829/2003, publicēta vietnē http://gmo-crl.jrc.ec.europa.eu/statusofdoss.htm, |
| --- | --- |

—

Validēta sēklām Kopienas references laboratorijā, kas izveidota saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1829/2003, publicēta vietnē http://gmo-crl.jrc.ec.europa.eu/statusofdoss.htm,

| — | Atsauces materiāls: AOCS 0406-A un AOCS 0906-E (par MON-89Ø34-3) un AOCS 0406-A un AOCS 0406-D (par MON-88Ø17-3), kas pieejami American Oil Chemists Society tīmekļa vietnē http://www.aocs.org/tech/crm. |
| --- | --- |

—

Atsauces materiāls: AOCS 0406-A un AOCS 0906-E (par MON-89Ø34-3) un AOCS 0406-A un AOCS 0406-D (par MON-88Ø17-3), kas pieejami American Oil Chemists Society tīmekļa vietnē http://www.aocs.org/tech/crm.

e)   Unikālais identifikators

MON-89Ø34-3xMON-88Ø17-3

f)   Informācija, kas jānodrošina saskaņā ar II pielikumu Kartahenas protokolam par bioloģisko drošību, kurš papildina Konvenciju par bioloģisko daudzveidību

Bioloģiskās drošības starpniecības centrs, ieraksta identifikācija: skatīt [aizpildīt pēc paziņošanas].

g)   Nosacījumi vai ierobežojumi produktu laišanai tirgū, lietošanai vai darbībām ar tiem

Nepiemēro.

h)   Monitoringa plāns

Monitoringa plāns par ietekmi uz vidi atbilstoši Direktīvas 2001/18/EK VII pielikumam.

[Saite: plāna publikācija internetā]

i)   Prasības par uzraudzību pēc produktu laišanas tirgū attiecībā uz pārtikas produkta lietošanu uzturā

Nepiemēro.

Piezīme. Laika gaitā var būt nepieciešams mainīt saites uz attiecīgajiem dokumentiem. Šādas pārmaiņas tiks publiskotas, atjauninot datus ģenētiski modificētās pārtikas un barības Kopienas reģistrā.

---