# Uradni list L 215/2011

| | ISSN 1725-5155
  doi:10.3000/17255155.L_2011.215.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 215 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5420. avgust 2011 |

ISSN 1725-5155

doi:10.3000/17255155.L_2011.215.slv

Uradni list

Evropske unije

L 215

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5420. avgust 2011

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 834/2011 z dne 19. avgusta 2011 o spremembi Priloge I k Uredbi (ES) št. 689/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o izvozu in uvozu nevarnih kemikalij | 1 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 835/2011 z dne 19. avgusta 2011 o spremembi Uredbe Komisije (ES) št. 1881/2006 glede mejnih vrednosti policikličnih aromatskih ogljikovodikov v živilih (
  1
  ) | 4 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 836/2011 z dne 19. avgusta 2011 o spremembi Uredbe (ES) št. 333/2007 o določitvi metod vzorčenja in analitskih metod za uradni nadzor vsebnosti svinca, kadmija, živega srebra, anorganskega kositra, 3-MCPD in benzo(a)pirena v živilih (
  1
  ) | 9 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 837/2011 z dne 19. avgusta 2011 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 17 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 838/2011 z dne 19. avgusta 2011 o izdaji uvoznih dovoljenj na podlagi zahtevkov, vloženih v prvih sedmih dneh avgusta 2011 v okviru tarifne kvote za visokokakovostno goveje meso, ki se upravlja Uredba (ES) št. 620/2009 | 19 |
| | | SKLEPI |
| | | 2011/513/EU |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije z dne 19. avgusta 2011 o odobritvi dajanja na trg fosfatidilserina iz sojinih fosfolipidov kot nove živilske sestavine v skladu z Uredbo (ES) št. 258/97 Evropskega parlamenta in Sveta
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 5897) | 20 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Uredba Komisije (EU) št. 834/2011 z dne 19. avgusta 2011 o spremembi Priloge I k Uredbi (ES) št. 689/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o izvozu in uvozu nevarnih kemikalij

1

*

Uredba Komisije (EU) št. 835/2011 z dne 19. avgusta 2011 o spremembi Uredbe Komisije (ES) št. 1881/2006 glede mejnih vrednosti policikličnih aromatskih ogljikovodikov v živilih (
  1
  )

1

4

*

Uredba Komisije (EU) št. 836/2011 z dne 19. avgusta 2011 o spremembi Uredbe (ES) št. 333/2007 o določitvi metod vzorčenja in analitskih metod za uradni nadzor vsebnosti svinca, kadmija, živega srebra, anorganskega kositra, 3-MCPD in benzo(a)pirena v živilih (
  1
  )

1

9

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 837/2011 z dne 19. avgusta 2011 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

17

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 838/2011 z dne 19. avgusta 2011 o izdaji uvoznih dovoljenj na podlagi zahtevkov, vloženih v prvih sedmih dneh avgusta 2011 v okviru tarifne kvote za visokokakovostno goveje meso, ki se upravlja Uredba (ES) št. 620/2009

19

SKLEPI

2011/513/EU

*

Izvedbeni sklep Komisije z dne 19. avgusta 2011 o odobritvi dajanja na trg fosfatidilserina iz sojinih fosfolipidov kot nove živilske sestavine v skladu z Uredbo (ES) št. 258/97 Evropskega parlamenta in Sveta
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 5897)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 5897)

20

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 20.8.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 215/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.8.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 215/1

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 834/2011

z dne 19. avgusta 2011

o spremembi Priloge I k Uredbi (ES) št. 689/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o izvozu in uvozu nevarnih kemikalij

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 689/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 2008 o izvozu in uvozu nevarnih kemikalij (1) ter zlasti člena 22(4) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Rotterdamska konvencija o postopku soglasja po predhodnem obveščanju za določene nevarne kemikalije in pesticide v mednarodni trgovini, ki je bila podpisana 11. septembra 1998 in odobrena v imenu Skupnosti s Sklepom Sveta 2003/106/ES (2), se izvaja z Uredbo (ES) št. 689/2008. |
| --- | --- |

(1)

Rotterdamska konvencija o postopku soglasja po predhodnem obveščanju za določene nevarne kemikalije in pesticide v mednarodni trgovini, ki je bila podpisana 11. septembra 1998 in odobrena v imenu Skupnosti s Sklepom Sveta 2003/106/ES (2), se izvaja z Uredbo (ES) št. 689/2008.

| (2) | Prilogo I k Uredbi (ES) št. 689/2008 je treba spremeniti, da bi se upoštevali ureditveni ukrepi za nekatere kemikalije, sprejeti v skladu z Direktivo Sveta 91/414/EGS z dne 15. julija 1991 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet (3), Direktivo 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 1998 o dajanju biocidnih pripravkov v promet (4) in Uredbo (ES) št. 1907/2006 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH), o ustanovitvi Evropske agencije za kemikalije ter spremembi Direktive 1999/45/ES ter razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 793/93 in Uredbe Komisije (ES) št. 1488/94 ter Direktive Sveta 76/769/EGS in direktiv Komisije 91/155/EGS, 93/67/EGS, 93/105/ES in 2000/21/ES (5). |
| --- | --- |

(2)

Prilogo I k Uredbi (ES) št. 689/2008 je treba spremeniti, da bi se upoštevali ureditveni ukrepi za nekatere kemikalije, sprejeti v skladu z Direktivo Sveta 91/414/EGS z dne 15. julija 1991 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet (3), Direktivo 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 1998 o dajanju biocidnih pripravkov v promet (4) in Uredbo (ES) št. 1907/2006 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH), o ustanovitvi Evropske agencije za kemikalije ter spremembi Direktive 1999/45/ES ter razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 793/93 in Uredbe Komisije (ES) št. 1488/94 ter Direktive Sveta 76/769/EGS in direktiv Komisije 91/155/EGS, 93/67/EGS, 93/105/ES in 2000/21/ES (5).

| (3) | Snovi etalfluralin, indolilocetna kislina in tiobenkarb niso bile vključene kot aktivne snovi v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS in se tako ne smejo uporabljati kot pesticidi ter jih je treba dodati na seznama kemikalij iz delov 1 in 2 Priloge I k Uredbi (ES) št. 689/2008. |
| --- | --- |

(3)

Snovi etalfluralin, indolilocetna kislina in tiobenkarb niso bile vključene kot aktivne snovi v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS in se tako ne smejo uporabljati kot pesticidi ter jih je treba dodati na seznama kemikalij iz delov 1 in 2 Priloge I k Uredbi (ES) št. 689/2008.

| (4) | Snov guazatin ni bila vključena kot aktivna snov v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS, guazatin, t. i. guazatin triacetat, pa ni bil vključen kot aktivna snov v Prilogo I, IA ali IB k Direktivi 98/8/ES in se tako ne sme uporabljati kot pesticid ter ga je zato treba dodati na seznama kemikalij iz delov 1 in 2 Priloge I k Uredbi (ES) št. 689/2008. Vključitev guazatina v Prilogo I je bila začasno odložena zaradi vložitve nove vloge za vključitev v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS na podlagi člena 13 Uredbe Komisije (ES) št. 33/2008 z dne 17. januarja 2008 o podrobnih pravilih za izvajanje Direktive Sveta 91/414/EGS glede rednega in pospešenega postopka za oceno aktivnih snovi, ki so bile del programa dela iz člena 8(2) navedene direktive, vendar niso bile vključene v Prilogo I (6). Ta novi zahtevek je vlagatelj umaknil, tako da ni več razloga, da snovi ne bi vključili v Prilogo I. Snov guazatin je zato treba dodati na sezname kemikalij iz delov 1 in 2 Priloge I k Uredbi (ES) št. 689/2008. |
| --- | --- |

(4)

Snov guazatin ni bila vključena kot aktivna snov v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS, guazatin, t. i. guazatin triacetat, pa ni bil vključen kot aktivna snov v Prilogo I, IA ali IB k Direktivi 98/8/ES in se tako ne sme uporabljati kot pesticid ter ga je zato treba dodati na seznama kemikalij iz delov 1 in 2 Priloge I k Uredbi (ES) št. 689/2008. Vključitev guazatina v Prilogo I je bila začasno odložena zaradi vložitve nove vloge za vključitev v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS na podlagi člena 13 Uredbe Komisije (ES) št. 33/2008 z dne 17. januarja 2008 o podrobnih pravilih za izvajanje Direktive Sveta 91/414/EGS glede rednega in pospešenega postopka za oceno aktivnih snovi, ki so bile del programa dela iz člena 8(2) navedene direktive, vendar niso bile vključene v Prilogo I (6). Ta novi zahtevek je vlagatelj umaknil, tako da ni več razloga, da snovi ne bi vključili v Prilogo I. Snov guazatin je zato treba dodati na sezname kemikalij iz delov 1 in 2 Priloge I k Uredbi (ES) št. 689/2008.

| (5) | Snov 1,3-dikloropropen ni bila vključena kot aktivna snov v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS in se ne sme uporabljati kot pesticid ter jo je zato treba dodati na seznama kemikalij iz delov 1 in 2 Priloge I k Uredbi (ES) št. 689/2008. Vključitev 1,3-dikloropropena v del 2 Priloge I je bila odložena, ker je bil na podlagi člena 13 Uredbe (ES) št. 33/2008 vložen nov zahtevek za vključitev v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS. Zaradi tega novega zahtevka je bilo ponovno odločeno, da se snov 1,3-dikloropropen ne vključi kot aktivna snov v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS, zaradi česar se ne sme uporabljati kot pesticid ter ni več razloga, da 1,3-dikloropropena ne bi vključili v del 2 Priloge I. Snov 1,3-dikloropropen je zato treba dodati na seznam kemikalij iz dela 2 Priloge I k Uredbi (ES) št. 689/2008. |
| --- | --- |

(5)

Snov 1,3-dikloropropen ni bila vključena kot aktivna snov v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS in se ne sme uporabljati kot pesticid ter jo je zato treba dodati na seznama kemikalij iz delov 1 in 2 Priloge I k Uredbi (ES) št. 689/2008. Vključitev 1,3-dikloropropena v del 2 Priloge I je bila odložena, ker je bil na podlagi člena 13 Uredbe (ES) št. 33/2008 vložen nov zahtevek za vključitev v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS. Zaradi tega novega zahtevka je bilo ponovno odločeno, da se snov 1,3-dikloropropen ne vključi kot aktivna snov v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS, zaradi česar se ne sme uporabljati kot pesticid ter ni več razloga, da 1,3-dikloropropena ne bi vključili v del 2 Priloge I. Snov 1,3-dikloropropen je zato treba dodati na seznam kemikalij iz dela 2 Priloge I k Uredbi (ES) št. 689/2008.

| (6) | Snov haloksifop-P je bila vključena kot aktivna snov v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS in je tako ni več prepovedano uporabljati kot pesticid. Zato je treba aktivno snov, t. i. haloksifop-R, črtati iz dela 1 Priloge I k Uredbi (ES) št. 689/2008. |
| --- | --- |

(6)

Snov haloksifop-P je bila vključena kot aktivna snov v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS in je tako ni več prepovedano uporabljati kot pesticid. Zato je treba aktivno snov, t. i. haloksifop-R, črtati iz dela 1 Priloge I k Uredbi (ES) št. 689/2008.

| (7) | Prilogo I k Uredbi (ES) št. 689/2008 je treba zato ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(7)

Prilogo I k Uredbi (ES) št. 689/2008 je treba zato ustrezno spremeniti.

| (8) | Da bi države članice in industrija imele dovolj časa, da sprejmejo potrebne ukrepe za izvajanje te uredbe, je treba njeno uporabo odložiti. |
| --- | --- |

(8)

Da bi države članice in industrija imele dovolj časa, da sprejmejo potrebne ukrepe za izvajanje te uredbe, je treba njeno uporabo odložiti.

| (9) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 133 Uredbe (ES) št. 1907/2006 – |
| --- | --- |

(9)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 133 Uredbe (ES) št. 1907/2006 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga I k Uredbi (ES) št. 689/2008 se spremeni v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. oktobra 2011.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 19. avgusta 2011

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 204, 31.7.2008, str. 1.

1

(2)  UL L 63, 6.3.2003, str. 27.

2

(3)  UL L 230, 19.8.1991, str. 1.

3

(4)  UL L 123, 24.4.1998, str. 1.

4

(5)  UL L 396, 30.12.2006, str. 1.

5

(6)  UL L 15, 18.1.2008, str. 5.

6

---

PRILOGA

Priloga I k Uredbi (ES) št. 689/2008 se spremeni:

| 1. | Del 1 se spremeni:






  (a) | dodajo se naslednji vnosi:











  Kemikalija | Št. CAS | Št. Einecs | Oznaka KN | Podskupina (*) | Omejitev uporabe (**) | Države, za katere se obveščanje ne zahteva |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „Etalfluralin + | 55283-68-6 | 259-564-3 | 2921 43 00 | p(1) | b | |
| Guazatin + | 108173-90-6
  115044-19-4 | 236-855-3 | 3808 99 90 | p(1)-p(2) | b-b | |
| Indolilocetna kislina + | 87-51-4 | 201-748-2 | 2933 99 80 | p(1) | b | |
| Tiobenkarb + | 28249-77-6 | 248-924-5 | 2930 20 00 | p(1) | b“ | |

1.

Del 1 se spremeni:

(a)

dodajo se naslednji vnosi:

Kemikalija

Št. CAS

Št. Einecs

Oznaka KN

Podskupina (*)

Omejitev uporabe (**)

Države, za katere se obveščanje ne zahteva

„Etalfluralin +

55283-68-6

259-564-3

2921 43 00

p(1)

b

Guazatin +

108173-90-6

115044-19-4

236-855-3

3808 99 90

p(1)-p(2)

b-b

Indolilocetna kislina +

87-51-4

201-748-2

2933 99 80

p(1)

b

Tiobenkarb +

28249-77-6

248-924-5

2930 20 00

p(1)

b“

| (b) | črta se naslednji vnos:











  Kemikalija | Št. CAS | Št. Einecs | Oznaka KN | Podskupina (*) | Omejitev uporabe (**) | Države, za katere se obveščanje ne zahteva |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „Haloksifop-R +
  (haloksifop-P-metil ester) | 95977-29-0
  (72619-32-0) | /
  (406-250-0) | 2933 39 99
  (2933 39 99) | p(1) | b“ | |

(b)

črta se naslednji vnos:

Kemikalija

Št. CAS

Št. Einecs

Oznaka KN

Podskupina (*)

Omejitev uporabe (**)

Države, za katere se obveščanje ne zahteva

„Haloksifop-R +

(haloksifop-P-metil ester)

95977-29-0

(72619-32-0)

/

(406-250-0)

2933 39 99

(2933 39 99)

p(1)

b“

| 2. | Del 2 se spremeni dodajo se naslednji vnosi:










  Kemikalija | Št. CAS | Št. Einecs | Oznaka KN | Skupina (*) | Omejitev uporabe (**) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „1,3-dikloropropen | 542-75-6 | 208-826-5 | 2903 29 00 | p | b |
| Etalfluralin | 55283-68-6 | 259-564-3 | 2921 43 00 | p | b |
| Guazatin | 108173-90-6
  115044-19-4 | 236-855-3 | 3808 99 90 | p | b |
| Indolilocetna kislina | 87-51-4 | 201-748-2 | 2933 99 80 | p | b |
| Tiobenkarb | 28249-77-6 | 248-924-5 | 2930 20 00 | p | b“ |

2.

Del 2 se spremeni dodajo se naslednji vnosi:

Kemikalija

Št. CAS

Št. Einecs

Oznaka KN

Skupina (*)

Omejitev uporabe (**)

„1,3-dikloropropen

542-75-6

208-826-5

2903 29 00

p

b

Etalfluralin

55283-68-6

259-564-3

2921 43 00

p

b

Guazatin

108173-90-6

115044-19-4

236-855-3

3808 99 90

p

b

Indolilocetna kislina

87-51-4

201-748-2

2933 99 80

p

b

Tiobenkarb

28249-77-6

248-924-5

2930 20 00

p

b“

---

| 20.8.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 215/4 |
| --- | --- | --- | --- |

20.8.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 215/4

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 835/2011

z dne 19. avgusta 2011

o spremembi Uredbe Komisije (ES) št. 1881/2006 glede mejnih vrednosti policikličnih aromatskih ogljikovodikov v živilih

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 315/93 z dne 8. februarja 1993 o določitvi postopkov Skupnosti za kontaminante v hrani (1) in zlasti člena 2(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 1881/2006 o določitvi mejnih vrednosti nekaterih onesnaževal v živilih (2) določa mejne vrednosti benzo(a)pirena v izboru živil. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 1881/2006 o določitvi mejnih vrednosti nekaterih onesnaževal v živilih (2) določa mejne vrednosti benzo(a)pirena v izboru živil.

| (2) | Benzo(a)piren spada v skupino policikličnih aromatskih ogljikovodikov (PAH) in se uporablja kot kazalnik prisotnosti in vpliva rakotvornih PAH v hrani na podlagi znanstvenega mnenja nekdanjega Znanstvenega odbora za hrano (SCF) (3). Znanstveni odbor za hrano je v svojem mnenju iz decembra 2002 priporočil, da bi bile nadaljnje analize relativnih deležev teh PAH v hrani nujne za prihodnji pregled primernosti nadaljnje uporabe benzo(a)pirena kot kazalnika. |
| --- | --- |

(2)

Benzo(a)piren spada v skupino policikličnih aromatskih ogljikovodikov (PAH) in se uporablja kot kazalnik prisotnosti in vpliva rakotvornih PAH v hrani na podlagi znanstvenega mnenja nekdanjega Znanstvenega odbora za hrano (SCF) (3). Znanstveni odbor za hrano je v svojem mnenju iz decembra 2002 priporočil, da bi bile nadaljnje analize relativnih deležev teh PAH v hrani nujne za prihodnji pregled primernosti nadaljnje uporabe benzo(a)pirena kot kazalnika.

| (3) | Nove podatke o prisotnosti rakotvornih PAH v živilih so zbrale države članice v okviru Priporočila Komisije 2005/108/ES (4). Komisija je pozvala Evropsko agencijo za varnost hrane (EFSA), da pregleda mnenje Znanstvenega odbora za hrano, pri čemer naj upošteva nove podatke o prisotnosti, druge ustrezne nove znanstvene informacije ter pristop stopenj izpostavljenosti (MOE). V okviru tega pregleda je bila EFSA pozvana, da ponovno oceni primernost nadaljnje uporabe benzo(a)pirena kot kazalnika. |
| --- | --- |

(3)

Nove podatke o prisotnosti rakotvornih PAH v živilih so zbrale države članice v okviru Priporočila Komisije 2005/108/ES (4). Komisija je pozvala Evropsko agencijo za varnost hrane (EFSA), da pregleda mnenje Znanstvenega odbora za hrano, pri čemer naj upošteva nove podatke o prisotnosti, druge ustrezne nove znanstvene informacije ter pristop stopenj izpostavljenosti (MOE). V okviru tega pregleda je bila EFSA pozvana, da ponovno oceni primernost nadaljnje uporabe benzo(a)pirena kot kazalnika.

| (4) | Znanstveni odbor za onesnaževalce v prehranjevalni verigi (odbor CONTAM) Evropske agencije za varnost hrane je 9. junija 2008 sprejel mnenje o policikličnih aromatskih ogljikovodikih v hrani (5). V tem mnenju je EFSA ugotovila, da benzo(a)piren ni primeren kazalnik prisotnosti policikličnih aromatskih ogljikovodikov v hrani ter da bi bil najprimernejši pokazatelj PAH v hrani sistem štirih posebnih snovi (PAH4 (6)) ali osmih posebnih snovi (PAH8 (7)). EFSA je ugotovila tudi, da se s sistemom osmih snovi (PAH8) ne bi zagotovila večja dodana vrednost v primerjavi s sistemom štirih snovi (PAH4). |
| --- | --- |

(4)

Znanstveni odbor za onesnaževalce v prehranjevalni verigi (odbor CONTAM) Evropske agencije za varnost hrane je 9. junija 2008 sprejel mnenje o policikličnih aromatskih ogljikovodikih v hrani (5). V tem mnenju je EFSA ugotovila, da benzo(a)piren ni primeren kazalnik prisotnosti policikličnih aromatskih ogljikovodikov v hrani ter da bi bil najprimernejši pokazatelj PAH v hrani sistem štirih posebnih snovi (PAH4 (6)) ali osmih posebnih snovi (PAH8 (7)). EFSA je ugotovila tudi, da se s sistemom osmih snovi (PAH8) ne bi zagotovila večja dodana vrednost v primerjavi s sistemom štirih snovi (PAH4).

| (5) | Poleg tega je odbor CONTAM z uporabo pristopa stopenj izpostavljenosti ugotovil, da je stopnja ogroženosti zdravja potrošnikov pri povprečno ocenjeni prehranski izpostavljenosti nizka. Kljub temu so bile stopnje izpostavljenosti pri nadpovprečnih potrošnikih blizu ali manjše od 10 000, kar kaže na morebitno ogroženost zdravja potrošnikov. |
| --- | --- |

(5)

Poleg tega je odbor CONTAM z uporabo pristopa stopenj izpostavljenosti ugotovil, da je stopnja ogroženosti zdravja potrošnikov pri povprečno ocenjeni prehranski izpostavljenosti nizka. Kljub temu so bile stopnje izpostavljenosti pri nadpovprečnih potrošnikih blizu ali manjše od 10 000, kar kaže na morebitno ogroženost zdravja potrošnikov.

| (6) | Na podlagi ugotovitev Evropske agencije za varnost hrane sedanjega sistema uporabe benzo(a)pirena kot edinega kazalnika za skupino policikličnih aromatskih ogljikovodikov ni mogoče ohraniti. Sprememba Uredbe (ES) št. 1881/2006 je tako nujna. |
| --- | --- |

(6)

Na podlagi ugotovitev Evropske agencije za varnost hrane sedanjega sistema uporabe benzo(a)pirena kot edinega kazalnika za skupino policikličnih aromatskih ogljikovodikov ni mogoče ohraniti. Sprememba Uredbe (ES) št. 1881/2006 je tako nujna.

| (7) | Uvesti je treba nove mejne vrednosti za skupno vrednost štirih snovi (PAH4) (benzo(a)piren, benz(a)antracen, benzo(b)fluoranten in krizen), pri tem pa ohraniti ločeno mejno vrednost za benzo(a)piren. |
| --- | --- |

(7)

Uvesti je treba nove mejne vrednosti za skupno vrednost štirih snovi (PAH4) (benzo(a)piren, benz(a)antracen, benzo(b)fluoranten in krizen), pri tem pa ohraniti ločeno mejno vrednost za benzo(a)piren.

| (8) | S takim sistemom bi se zagotovilo, da so vrednosti PAH v hrani v mejah, ki ne ogrožajo zdravja, ter da je količino PAH mogoče nadzirati tudi v vzorcih, v katerih benzo(a)pirena ni mogoče zaznati, prisotni pa so drugi PAH. |
| --- | --- |

(8)

S takim sistemom bi se zagotovilo, da so vrednosti PAH v hrani v mejah, ki ne ogrožajo zdravja, ter da je količino PAH mogoče nadzirati tudi v vzorcih, v katerih benzo(a)pirena ni mogoče zaznati, prisotni pa so drugi PAH.

| (9) | Ločena mejna vrednost za benzo(a)piren se ohrani, da se zagotovi primerljivost s predhodnimi in prihodnjimi podatki. Po določenem času izvajanja te spremembe in na podlagi novih podatkov, ki bodo pridobljeni v prihodnosti, je treba ponovno oceniti potrebo po ohranitvi ločene mejne vrednosti za benzo(a) piren. |
| --- | --- |

(9)

Ločena mejna vrednost za benzo(a)piren se ohrani, da se zagotovi primerljivost s predhodnimi in prihodnjimi podatki. Po določenem času izvajanja te spremembe in na podlagi novih podatkov, ki bodo pridobljeni v prihodnosti, je treba ponovno oceniti potrebo po ohranitvi ločene mejne vrednosti za benzo(a) piren.

| (10) | Kar zadeva skupno vrednost štirih snovi (PAH4), je treba odločitve o skladnosti sprejeti na podlagi spodnjih koncentracij. |
| --- | --- |

(10)

Kar zadeva skupno vrednost štirih snovi (PAH4), je treba odločitve o skladnosti sprejeti na podlagi spodnjih koncentracij.

| (11) | Mejne vrednosti za policiklične aromatske ogljikovodike morajo biti varne in tako nizke, kot jih je razumno še mogoče doseči (ALARA) na podlagi dobre proizvodne in kmetijske/ribiške dejavnosti. Novi podatki o prisotnosti PAH kažejo, da so v nekaterih živilih ravni prisotnosti PAH, kot je veljalo doslej. Mejne vrednosti benzo(a)pirena so bile zato prilagojene, tako da izražajo bolj realne nižje ravni prisotnosti v svežih in prekajenih školjkah. |
| --- | --- |

(11)

Mejne vrednosti za policiklične aromatske ogljikovodike morajo biti varne in tako nizke, kot jih je razumno še mogoče doseči (ALARA) na podlagi dobre proizvodne in kmetijske/ribiške dejavnosti. Novi podatki o prisotnosti PAH kažejo, da so v nekaterih živilih ravni prisotnosti PAH, kot je veljalo doslej. Mejne vrednosti benzo(a)pirena so bile zato prilagojene, tako da izražajo bolj realne nižje ravni prisotnosti v svežih in prekajenih školjkah.

| (12) | Tudi podatki za prekajene ribe in prekajeno meso so pokazali, da je mogoče doseči nižje mejne vrednosti. Kljub temu bodo v nekaterih primerih morda nujne prilagoditve sedanje tehnologije prekajevanja. Zato je treba za prekajeno meso in prekajene ribe določiti postopek v dveh korakih, ki omogoča, da se od začetka veljavnosti te uredbe do začetka uporabe nižjih mejnih vrednosti uporablja dveletno prehodno obdobje. |
| --- | --- |

(12)

Tudi podatki za prekajene ribe in prekajeno meso so pokazali, da je mogoče doseči nižje mejne vrednosti. Kljub temu bodo v nekaterih primerih morda nujne prilagoditve sedanje tehnologije prekajevanja. Zato je treba za prekajeno meso in prekajene ribe določiti postopek v dveh korakih, ki omogoča, da se od začetka veljavnosti te uredbe do začetka uporabe nižjih mejnih vrednosti uporablja dveletno prehodno obdobje.

| (13) | Ugotovljeno je bilo, da prekajene papaline in konzervirane prekajene papaline vsebujejo višje vrednosti PAH kot druge prekajene ribe. Za prekajene papaline in konzervirane prekajene papaline je treba določiti posebne mejne vrednosti, da bi se upoštevale dosegljive vrednosti za ta živila. |
| --- | --- |

(13)

Ugotovljeno je bilo, da prekajene papaline in konzervirane prekajene papaline vsebujejo višje vrednosti PAH kot druge prekajene ribe. Za prekajene papaline in konzervirane prekajene papaline je treba določiti posebne mejne vrednosti, da bi se upoštevale dosegljive vrednosti za ta živila.

| (14) | Nekdaj je bila mejna vrednost za benzo(a)piren v „mišičnini rib, razen prekajenih rib“, določena kot pokazatelj morebitne onesnaženosti okolja. Kljub temu je bilo ugotovljeno, da se PAH pri svežih ribah hitro prebavijo in se ne nabirajo v mišičnini. Zato ohranitev mejne vrednosti za PAH pri svežih ribah ni več primerna. |
| --- | --- |

(14)

Nekdaj je bila mejna vrednost za benzo(a)piren v „mišičnini rib, razen prekajenih rib“, določena kot pokazatelj morebitne onesnaženosti okolja. Kljub temu je bilo ugotovljeno, da se PAH pri svežih ribah hitro prebavijo in se ne nabirajo v mišičnini. Zato ohranitev mejne vrednosti za PAH pri svežih ribah ni več primerna.

| (15) | Visoke vrednosti PAH so bile ugotovljene pri nekaterih vrstah toplotno obdelanega mesa in toplotno obdelanih mesnih izdelkov, ki se prodajajo končnim potrošnikom. Tem vrednostim se je mogoče izogniti ob ustreznih pogojih obdelave in uporabi ustrezne opreme. Zato je primerno določiti mejne vrednosti za PAH v mesu in mesnih izdelkih, ki so bili toplotno obdelani s postopkom, za katerega je znano, da lahko povzroči prisotnost PAH, tj. samo pečenje in priprava na žaru. |
| --- | --- |

(15)

Visoke vrednosti PAH so bile ugotovljene pri nekaterih vrstah toplotno obdelanega mesa in toplotno obdelanih mesnih izdelkov, ki se prodajajo končnim potrošnikom. Tem vrednostim se je mogoče izogniti ob ustreznih pogojih obdelave in uporabi ustrezne opreme. Zato je primerno določiti mejne vrednosti za PAH v mesu in mesnih izdelkih, ki so bili toplotno obdelani s postopkom, za katerega je znano, da lahko povzroči prisotnost PAH, tj. samo pečenje in priprava na žaru.

| (16) | Kakavovo maslo je bilo začasno izvzeto iz obstoječe mejne vrednosti za benzo(a)piren v oljih in maščobah v skladu z Uredbo (ES) št. 1881/2006, pri čemer je bil pregled primernosti določitve mejne vrednosti za PAH v kakavovem maslu predviden do 1. aprila 2007. Ta pregled je bil nato odložen zaradi čakanja na rezultate ponovne znanstvene ocene PAH, ki jo je takrat izvajala EFSA. |
| --- | --- |

(16)

Kakavovo maslo je bilo začasno izvzeto iz obstoječe mejne vrednosti za benzo(a)piren v oljih in maščobah v skladu z Uredbo (ES) št. 1881/2006, pri čemer je bil pregled primernosti določitve mejne vrednosti za PAH v kakavovem maslu predviden do 1. aprila 2007. Ta pregled je bil nato odložen zaradi čakanja na rezultate ponovne znanstvene ocene PAH, ki jo je takrat izvajala EFSA.

| (17) | Kakavovo maslo vsebuje višje vrednosti PAH kot druga olja in maščobe. Vzrok za to so predvsem neprimerni načini sušenja kakavovih zrn in dejstvo, da kakavovega masla ni mogoče rafinirati, tako kot druga rastlinska olja in maščobe. Kakavovo maslo je glavna sestavina surovih kakavovih proizvodov (npr. kakavova zrna, kakavova masa, kakavova jedra ali kakavov liker), pri čemer je prisotno v čokoladi in drugih kakavovih proizvodih, ki jih pogosto uživajo otroci. Tako prispeva k izpostavljenosti ljudi, zlasti otrok. Zato je nujno določiti mejne vrednosti za PAH v kakavovih zrnih in iz njih pridobljenih proizvodih, kar vključuje tudi kakavovo maslo. |
| --- | --- |

(17)

Kakavovo maslo vsebuje višje vrednosti PAH kot druga olja in maščobe. Vzrok za to so predvsem neprimerni načini sušenja kakavovih zrn in dejstvo, da kakavovega masla ni mogoče rafinirati, tako kot druga rastlinska olja in maščobe. Kakavovo maslo je glavna sestavina surovih kakavovih proizvodov (npr. kakavova zrna, kakavova masa, kakavova jedra ali kakavov liker), pri čemer je prisotno v čokoladi in drugih kakavovih proizvodih, ki jih pogosto uživajo otroci. Tako prispeva k izpostavljenosti ljudi, zlasti otrok. Zato je nujno določiti mejne vrednosti za PAH v kakavovih zrnih in iz njih pridobljenih proizvodih, kar vključuje tudi kakavovo maslo.

| (18) | Mejne vrednosti za PAH v kakavovih zrnih je treba določiti tako nizko, kot jih je razumno še mogoče doseči, pri čemer je treba upoštevati sedanje tehnološke možnosti držav proizvajalk. Določiti jih je treba na podlagi maščobe, saj so PAH koncentrirani v maščobnih frakcijah, torej v kakavovem maslu. Da bi državam proizvajalkam omogočili tehnološke izboljšave za prilagoditev tem mejnih vrednostim, je treba odložiti datum začetka uporabe mejnih vrednosti za kakavova zrna in iz njih pridobljene proizvode. Prav tako je treba na začetku za te proizvode uporabiti višjo mejno vrednost za skupno vrednost štirih snovi. Po dveletnem prehodnem obdobju je treba uporabiti nižjo mejno vrednost. Vrednosti PAH v kakavovih zrnih in iz njih pridobljenih proizvodih je treba redno spremljati, da se oceni možnost za dodatno zniževanje mejnih vrednosti v prihodnosti. |
| --- | --- |

(18)

Mejne vrednosti za PAH v kakavovih zrnih je treba določiti tako nizko, kot jih je razumno še mogoče doseči, pri čemer je treba upoštevati sedanje tehnološke možnosti držav proizvajalk. Določiti jih je treba na podlagi maščobe, saj so PAH koncentrirani v maščobnih frakcijah, torej v kakavovem maslu. Da bi državam proizvajalkam omogočili tehnološke izboljšave za prilagoditev tem mejnih vrednostim, je treba odložiti datum začetka uporabe mejnih vrednosti za kakavova zrna in iz njih pridobljene proizvode. Prav tako je treba na začetku za te proizvode uporabiti višjo mejno vrednost za skupno vrednost štirih snovi. Po dveletnem prehodnem obdobju je treba uporabiti nižjo mejno vrednost. Vrednosti PAH v kakavovih zrnih in iz njih pridobljenih proizvodih je treba redno spremljati, da se oceni možnost za dodatno zniževanje mejnih vrednosti v prihodnosti.

| (19) | Podatki so pokazali, da ima lahko kokosovo olje višjo vsebnost PAH4 kot druga rastlinska olja in maščobe. Razlog za to je sorazmerno višja prisotnost benz(a)antracena in krizena, ki ju je med rafiniranjem kokosovega olja težko odstraniti. Posebne mejne vrednosti za kokosovo olje je zato treba določiti tako, da so razumno dosegljive, pri čemer se upoštevajo sedanje tehnološke možnosti držav proizvajalk. Ker se pričakujejo tehnološke izboljšave v državah proizvajalkah, je treba vrednosti PAH v kokosovem olju redno spremljati, da se oceni možnost določitve nižjih vrednosti v prihodnosti. |
| --- | --- |

(19)

Podatki so pokazali, da ima lahko kokosovo olje višjo vsebnost PAH4 kot druga rastlinska olja in maščobe. Razlog za to je sorazmerno višja prisotnost benz(a)antracena in krizena, ki ju je med rafiniranjem kokosovega olja težko odstraniti. Posebne mejne vrednosti za kokosovo olje je zato treba določiti tako, da so razumno dosegljive, pri čemer se upoštevajo sedanje tehnološke možnosti držav proizvajalk. Ker se pričakujejo tehnološke izboljšave v državah proizvajalkah, je treba vrednosti PAH v kokosovem olju redno spremljati, da se oceni možnost določitve nižjih vrednosti v prihodnosti.

| (20) | Sedanji podatki o prisotnosti PAH v žitih in zelenjavi so omejeni. Razpoložljivi podatki kažejo, da žita in zelenjava vsebujejo precej nizke vrednosti PAH. Ker trenutno razpoložljivi podatki o prisotnosti kažejo, da so vrednosti nizke, takojšnja določitev mejnih vrednosti ni upravičena. Kljub temu je EFSA opredelila žita in zelenjavo kot živila, ki pomembno prispevajo k izpostavljenosti ljudi zaradi njihove visoke potrošnje. Zato je treba še naprej spremljati vrednosti PAH v teh dveh skupinah proizvodov. Na podlagi nadaljnjih podatkov bo ocenjena potreba po določitvi mejnih vrednosti. |
| --- | --- |

(20)

Sedanji podatki o prisotnosti PAH v žitih in zelenjavi so omejeni. Razpoložljivi podatki kažejo, da žita in zelenjava vsebujejo precej nizke vrednosti PAH. Ker trenutno razpoložljivi podatki o prisotnosti kažejo, da so vrednosti nizke, takojšnja določitev mejnih vrednosti ni upravičena. Kljub temu je EFSA opredelila žita in zelenjavo kot živila, ki pomembno prispevajo k izpostavljenosti ljudi zaradi njihove visoke potrošnje. Zato je treba še naprej spremljati vrednosti PAH v teh dveh skupinah proizvodov. Na podlagi nadaljnjih podatkov bo ocenjena potreba po določitvi mejnih vrednosti.

| (21) | Visoke vrednosti PAH so bile ugotovljene v nekaterih prehranskih dopolnilih. Kljub temu te vrednosti nihajo in so odvisne od posamezne vrste prehranskih dopolnil. Potrebni so dodatni podatki o prehranskih dopolnilih, pri čemer je treba te podatke zbirati. Ko bodo ti podatki na voljo, bo ocenjena potreba po določitvi mejnih vrednosti za PAH v prehranskih dopolnilih. |
| --- | --- |

(21)

Visoke vrednosti PAH so bile ugotovljene v nekaterih prehranskih dopolnilih. Kljub temu te vrednosti nihajo in so odvisne od posamezne vrste prehranskih dopolnil. Potrebni so dodatni podatki o prehranskih dopolnilih, pri čemer je treba te podatke zbirati. Ko bodo ti podatki na voljo, bo ocenjena potreba po določitvi mejnih vrednosti za PAH v prehranskih dopolnilih.

| (22) | Državam članicam in nosilcem živilske dejavnosti je treba zagotoviti dovolj časa za prilagoditev na mejne vrednosti, ki jih določa ta uredba. Zato je treba odložiti datum začetka veljavnosti te uredbe. Za proizvode, ki so dani na trg že pred začetkom uporabe sprememb, uvedenih s to uredbo, je treba določiti prehodno obdobje. |
| --- | --- |

(22)

Državam članicam in nosilcem živilske dejavnosti je treba zagotoviti dovolj časa za prilagoditev na mejne vrednosti, ki jih določa ta uredba. Zato je treba odložiti datum začetka veljavnosti te uredbe. Za proizvode, ki so dani na trg že pred začetkom uporabe sprememb, uvedenih s to uredbo, je treba določiti prehodno obdobje.

| (23) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali, Evropski parlament in Svet pa mu nista nasprotovala – |
| --- | --- |

(23)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali, Evropski parlament in Svet pa mu nista nasprotovala –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga k Uredbi (ES) št. 1881/2006 se spremeni v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

1.   Živila, ki niso v skladu z mejnimi vrednostmi, ki veljajo od 1. septembra 2012 v skladu z oddelkom 6 „Policiklični aromatski ogljikovodiki“ Priloge k Uredbi (ES) št. 1881/2006, kakor je bila spremenjena s to uredbo, pri čemer so ta živila zakonito dana na trg pred 1. septembrom 2012, se lahko tržijo po navedenem datumu do datuma minimalnega roka trajanja ali roka uporabe.

2.   Živila, ki niso v skladu z mejnimi vrednostmi, ki veljajo od 1. septembra 2014 v skladu s točkama 6.1.4 in 6.1.5 Priloge k Uredbi (ES) št. 1881/2006, kakor je bila spremenjena s to uredbo, pri čemer so ta živila zakonito dana na trg pred 1. septembrom 2014, se lahko tržijo po navedenem datumu do datuma minimalnega roka trajanja ali roka uporabe.

3.   Živila, ki niso v skladu z mejnimi vrednostmi, ki veljajo od 1. aprila 2013 v skladu s točko 6.1.2 Priloge k Uredbi (ES) št. 1881/2006, kakor je bila spremenjena s to uredbo, pri čemer so ta živila zakonito dana na trg pred 1. aprilom 2013, se lahko tržijo po navedenem datumu do datuma minimalnega roka trajanja ali roka uporabe.

4.   Živila, ki niso v skladu z mejno vrednostjo, ki velja od 1. aprila 2015 v skladu s točko 6.1.2 Priloge k Uredbi (ES) št. 1881/2006, kakor je bila spremenjena s to uredbo, pri čemer so ta živila zakonito dana na trg pred 1. aprilom 2015, se lahko tržijo po tem datumu do datuma minimalnega roka trajanja ali roka uporabe.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. septembra 2012.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 19. avgusta 2011

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 37, 13.2.1993, str. 1.

1

(2)  UL L 364, 20.12.2006, str. 5.

2

(3)  Mnenje Znanstvenega odbora za hrano o tveganju za zdravje ljudi zaradi policikličnih aromatskih ogljikovodikov v hrani (izraženo 4. decembra 2002).

3

Http://ec.europa.eu/food/fs/sc/scf/out153_en.pdf.

(4)  UL L 34, 8.2.2005, str. 43.

4

(5)  The EFSA Journal (2008) 724, 1–114.

5

The EFSA Journal

(6)  Benzo(a)piren, krizen, benz(a)antracen, benzo(b)fluoranten.

6

(7)  Benzo(a)piren, krizen, Benz(a)antracen, benzo(b)fluoranten, benzo(k)fluoranten, benzo(g,h,i)perilen, dibenz(a,h)antracen in indeno(1,2,3-c,d)piren.

7

---

PRILOGA

Priloga k Uredbi (ES) št. 1881/2006 se spremeni:

| (1) | Oddelek 6: Policiklični aromatski ogljikovodiki se nadomesti z naslednjim:
  „Oddelek 6:   Policiklični aromatski ogljikovodiki









  Živila | Mejne vrednosti (μg/kg) |
| --- | --- | --- |
| 6.1 | benzo(a)piren, benz(a)antracen, benzo(b)fluoranten in krizen | benzo(a)piren | skupna vrednost benzo(a)pirena, benz(a)antracena, benzo(b)fluorantena in krizena (1) |
| 6.1.1 | olja in maščobe (razen kakavovega masla in kokosovega olja), namenjeni neposredni prehrani ljudi ali uporabi kot sestavina živil | 2,0 | 10,0 |
| 6.1.2 | kakavova zrna in iz njih pridobljeni proizvodi | 5,0 μg/kg maščobe od 1. 4. 2013 | 35,0 μg/kg maščobe od 1. 4. 2013 do 31. 3. 2015
  30,0 μg/kg maščobe od 1. 4. 2015 |
| 6.1.3 | kokosovo olje za neposredno prehrano ljudi ali kot sestavina živil | 2,0 | 20,0 |
| 6.1.4 | prekajeno meso in prekajeni mesni izdelki | 5,0 do 31. 8. 2014
  2,0 od 1. 9. 2014 | 30,0 od 1. 9. 2012 do 31. 8. 2014
  12,0 od 1. 9. 2014 |
| 6.1.5 | mišičnina prekajenih rib in prekajeni ribiški proizvodi (25)(36), razen ribiških proizvodov iz točk 6.1.6 in 6.1.7.; mejna vrednost za prekajene rake se uporablja za mišičnino z okončin in trebušnega predela (44); v primeru prekajenih rakov ter rakovic in raznorepcev (Brachyura in Anomura) se uporablja za mišičnino z okončin | 5,0 do 31. 8. 2014
  2,0 od 1. 9. 2014 | 30,0 od 1. 9. 2012 do 31. 8. 2014
  12,0 od 1. 9. 2014 |
| 6.1.6 | prekajene papaline in konzervirane prekajene papaline (25)
   (3)
  (sprattus sprattus); školjke (sveže, hlajene ali zamrznjene) (26); toplotno obdelano meso in toplotno obdelani mesni izdelki
   (2)
  , ki se prodajajo končnim potrošnikom | 5,0 | 30,0 |
| 6.1.7 | školjke (36) (prekajene) | 6,0 | 35,0 |
| 6.1.8 | žitne kašice ter otroška hrana za dojenčke in majhne otroke (3)(29) | 1,0 | 1,0 |
| 6.1.9 | začetne in nadaljevalne formule za dojenčke, vključno z začetnim mlekom in nadaljevalnim mlekom (8)(29) za dojenčke | 1,0 | 1,0 |
| 6.1.10 | živila za posebne zdravstvene namene (9)(29), posebej za dojenčke | 1,0 | 1,0 |

(1)

Oddelek 6: Policiklični aromatski ogljikovodiki se nadomesti z naslednjim:

„Oddelek 6:   Policiklični aromatski ogljikovodiki

Živila

Mejne vrednosti (μg/kg)

6.1

benzo(a)piren, benz(a)antracen, benzo(b)fluoranten in krizen

benzo(a)piren

skupna vrednost benzo(a)pirena, benz(a)antracena, benzo(b)fluorantena in krizena (1)

6.1.1

olja in maščobe (razen kakavovega masla in kokosovega olja), namenjeni neposredni prehrani ljudi ali uporabi kot sestavina živil

2,0

10,0

6.1.2

kakavova zrna in iz njih pridobljeni proizvodi

5,0 μg/kg maščobe od 1. 4. 2013

35,0 μg/kg maščobe od 1. 4. 2013 do 31. 3. 2015

30,0 μg/kg maščobe od 1. 4. 2015

6.1.3

kokosovo olje za neposredno prehrano ljudi ali kot sestavina živil

2,0

20,0

6.1.4

prekajeno meso in prekajeni mesni izdelki

5,0 do 31. 8. 2014

2,0 od 1. 9. 2014

30,0 od 1. 9. 2012 do 31. 8. 2014

12,0 od 1. 9. 2014

6.1.5

mišičnina prekajenih rib in prekajeni ribiški proizvodi (25)(36), razen ribiških proizvodov iz točk 6.1.6 in 6.1.7.; mejna vrednost za prekajene rake se uporablja za mišičnino z okončin in trebušnega predela (44); v primeru prekajenih rakov ter rakovic in raznorepcev (Brachyura in Anomura) se uporablja za mišičnino z okončin

5,0 do 31. 8. 2014

2,0 od 1. 9. 2014

30,0 od 1. 9. 2012 do 31. 8. 2014

12,0 od 1. 9. 2014

6.1.6

prekajene papaline in konzervirane prekajene papaline (25)
   (3)
  (sprattus sprattus); školjke (sveže, hlajene ali zamrznjene) (26); toplotno obdelano meso in toplotno obdelani mesni izdelki
   (2)
  , ki se prodajajo končnim potrošnikom

5,0

30,0

6.1.7

školjke (36) (prekajene)

6,0

35,0

6.1.8

žitne kašice ter otroška hrana za dojenčke in majhne otroke (3)(29)

1,0

1,0

6.1.9

začetne in nadaljevalne formule za dojenčke, vključno z začetnim mlekom in nadaljevalnim mlekom (8)(29) za dojenčke

1,0

1,0

6.1.10

živila za posebne zdravstvene namene (9)(29), posebej za dojenčke

1,0

1,0

| (2) | Končna opomba (35) se črta |
| --- | --- |

(2)

Končna opomba (35) se črta

---

(1)  Spodnje koncentracije se izračunajo ob predpostavki, da so vse vrednosti štirih snovi pod mejo določanja enake nič.

(2)  Meso in mesni izdelki, ki so bili toplotno obdelani s postopkom, ki lahko povzroči prisotnost PAH, npr. samo pečenje in priprava na žaru.

(3)  Pri konzerviranih izdelkih se analizira celotna vsebina konzerve. Kar zadeva mejno vrednost za celoten sestavljen izdelek, velja člen 2(1)(c) in (2).“

---

| 20.8.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 215/9 |
| --- | --- | --- | --- |

20.8.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 215/9

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 836/2011

z dne 19. avgusta 2011

o spremembi Uredbe (ES) št. 333/2007 o določitvi metod vzorčenja in analitskih metod za uradni nadzor vsebnosti svinca, kadmija, živega srebra, anorganskega kositra, 3-MCPD in benzo(a)pirena v živilih

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o izvajanju uradnega nadzora, da se zagotovi preverjanje skladnosti z zakonodajo o krmi in živilih ter s pravili o zdravstvenem varstvu živali in zaščiti živali (1) ter zlasti člena 11(4) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 1881/2006 z dne 19. decembra 2006 o določitvi mejnih vrednosti nekaterih onesnaževal v živilih (2) določa med drugim mejne vrednosti onesnaževala benzo[a]pirena. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 1881/2006 z dne 19. decembra 2006 o določitvi mejnih vrednosti nekaterih onesnaževal v živilih (2) določa med drugim mejne vrednosti onesnaževala benzo[a]pirena.

| (2) | Znanstveni odbor za onesnaževalce v prehranski verigi Evropske agencije za varnost hrane (EFSA) je 9. junija 2008 (3) sprejel mnenje o policikličnih aromatskih ogljikovodikih v živilih. EFSA je ugotovila, da benzo[a]piren ni primeren kazalnik prisotnosti policikličnih aromatskih ogljikovodikov (PAH) v živilih in da bi bil sistem štirih posebnih snovi ali osmih posebnih snovi najboljši kazalnik za PAH v živilih. EFSA je ugotovila tudi, da sistem osmih snovi ne bi zagotovil dosti večjo dodano vrednost v primerjavi s sistemom štirih snovi. |
| --- | --- |

(2)

Znanstveni odbor za onesnaževalce v prehranski verigi Evropske agencije za varnost hrane (EFSA) je 9. junija 2008 (3) sprejel mnenje o policikličnih aromatskih ogljikovodikih v živilih. EFSA je ugotovila, da benzo[a]piren ni primeren kazalnik prisotnosti policikličnih aromatskih ogljikovodikov (PAH) v živilih in da bi bil sistem štirih posebnih snovi ali osmih posebnih snovi najboljši kazalnik za PAH v živilih. EFSA je ugotovila tudi, da sistem osmih snovi ne bi zagotovil dosti večjo dodano vrednost v primerjavi s sistemom štirih snovi.

| (3) | Zato je Uredba Komisije (EU) št 835/2011 (4) spremenila Uredbo (ES) št. 1881/2006, da bi določila najvišje vrednosti za vsoto štirih policikličnih aromatskih ogljikovodikov (benzo[a]pirena, benz[a]antracena, benzo[b]fluorantena in krizena). |
| --- | --- |

(3)

Zato je Uredba Komisije (EU) št 835/2011 (4) spremenila Uredbo (ES) št. 1881/2006, da bi določila najvišje vrednosti za vsoto štirih policikličnih aromatskih ogljikovodikov (benzo[a]pirena, benz[a]antracena, benzo[b]fluorantena in krizena).

| (4) | Uredba Komisije (ES) št. 333/2007 (5) določa analitična izvedbena merila samo za benzo[a]piren. Zato je treba določiti analitična izvedbena merila za druge tri snovi, za katere so mejne vrednosti določene v Uredbi (ES) št. 1881/2006. |
| --- | --- |

(4)

Uredba Komisije (ES) št. 333/2007 (5) določa analitična izvedbena merila samo za benzo[a]piren. Zato je treba določiti analitična izvedbena merila za druge tri snovi, za katere so mejne vrednosti določene v Uredbi (ES) št. 1881/2006.

| (5) | Referenčni laboratorij Evropske unije za policiklične aromatske ogljikovodike (EU-RL PAH) je v sodelovanju z nacionalnimi referenčnimi laboratoriji izvedel raziskavo med laboratoriji za uradni nadzor, da bi ocenil, katera analitična izvedbena merila bi bila lahko določena za benzo[a]piren, benz[a]antracen, benzo[b]fluoranten in krizen v ustreznih živilskih matricah. Rezultat te raziskave je povzel EU-RL PAH v poročilu o „Izvedbenih značilnostih analitskih metod za določanje štirih policikličnih aromatskih ogljikovodikov v živilih“ (6). Ugotovitve raziskave kažejo, da so analitična izvedbena merila, ki se zdaj uporabljajo za benzo[a]piren, prav tako primerna za ostale tri snovi. |
| --- | --- |

(5)

Referenčni laboratorij Evropske unije za policiklične aromatske ogljikovodike (EU-RL PAH) je v sodelovanju z nacionalnimi referenčnimi laboratoriji izvedel raziskavo med laboratoriji za uradni nadzor, da bi ocenil, katera analitična izvedbena merila bi bila lahko določena za benzo[a]piren, benz[a]antracen, benzo[b]fluoranten in krizen v ustreznih živilskih matricah. Rezultat te raziskave je povzel EU-RL PAH v poročilu o „Izvedbenih značilnostih analitskih metod za določanje štirih policikličnih aromatskih ogljikovodikov v živilih“ (6). Ugotovitve raziskave kažejo, da so analitična izvedbena merila, ki se zdaj uporabljajo za benzo[a]piren, prav tako primerna za ostale tri snovi.

| (6) | Izkušnje, dobljene pri izvajanju Uredbe (ES) št. 333/2007, so pokazale možnost, da bi bile v nekaterih primerih sedanje določbe za vzorčenje neizvedljive ali bi vodile k nesprejemljivi gospodarski škodi za vzorčeni lot. Za take primere je treba dovoliti odstopanje od vzorčnih postopkov, pod pogojem, da vzorčenje ostane dovolj reprezentativno za vzorčeni lot ali sublot in da je uporabljeni postopek v celoti dokumentiran. Za vzorčenje na ravni trgovine na drobno je prožnost glede odstopanja od postopkov vzorčenja že obstajala. Določbe za vzorčenje na ravni trgovine na drobno je treba uskladiti s splošnimi postopki vzorčenja. |
| --- | --- |

(6)

Izkušnje, dobljene pri izvajanju Uredbe (ES) št. 333/2007, so pokazale možnost, da bi bile v nekaterih primerih sedanje določbe za vzorčenje neizvedljive ali bi vodile k nesprejemljivi gospodarski škodi za vzorčeni lot. Za take primere je treba dovoliti odstopanje od vzorčnih postopkov, pod pogojem, da vzorčenje ostane dovolj reprezentativno za vzorčeni lot ali sublot in da je uporabljeni postopek v celoti dokumentiran. Za vzorčenje na ravni trgovine na drobno je prožnost glede odstopanja od postopkov vzorčenja že obstajala. Določbe za vzorčenje na ravni trgovine na drobno je treba uskladiti s splošnimi postopki vzorčenja.

| (7) | Podrobnejše določbe so potrebne glede materiala posod za vzorčenje, ko se jemljejo vzorci za analizo PAH. Izvršni organi na široko uporabljajo plastične posode, vendar te niso primerne za izvajanje vzorčenja za analizo PAH, saj ti materiali lahko spremenijo vsebino PAH. |
| --- | --- |

(7)

Podrobnejše določbe so potrebne glede materiala posod za vzorčenje, ko se jemljejo vzorci za analizo PAH. Izvršni organi na široko uporabljajo plastične posode, vendar te niso primerne za izvajanje vzorčenja za analizo PAH, saj ti materiali lahko spremenijo vsebino PAH.

| (8) | Potrebna je pojasnitev glede nekaterih vidikov posebnih zahtev za analitske metode, zlasti zahtev glede uporabe izvedbenih meril in pristopa „ustreznost namenu“. Poleg tega je treba spremeniti prikaz preglednic z izvedbenimi merili, da bi bile bolj poenotene za vse analite. |
| --- | --- |

(8)

Potrebna je pojasnitev glede nekaterih vidikov posebnih zahtev za analitske metode, zlasti zahtev glede uporabe izvedbenih meril in pristopa „ustreznost namenu“. Poleg tega je treba spremeniti prikaz preglednic z izvedbenimi merili, da bi bile bolj poenotene za vse analite.

| (9) | Uredbo (ES) št. 333/2007 je zato treba ustrezno spremeniti. Ker sta Uredba (EU) št 835/2011 in ta uredba med seboj povezani, morata obe uredbi začeti veljati na isti datum. |
| --- | --- |

(9)

Uredbo (ES) št. 333/2007 je zato treba ustrezno spremeniti. Ker sta Uredba (EU) št 835/2011 in ta uredba med seboj povezani, morata obe uredbi začeti veljati na isti datum.

| (10) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali, Evropski parlament in Svet pa mu nista nasprotovala – |
| --- | --- |

(10)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali, Evropski parlament in Svet pa mu nista nasprotovala –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES) št. 333/2007 se spremeni:

| 1. | naslov se nadomesti z naslednjim: |
| --- | --- |

1.

naslov se nadomesti z naslednjim:

| 2. | člen 1(1) se nadomesti z naslednjim:
  „1.   Vzorčenje in analize za uradni nadzor vsebnosti svinca, kadmija, živega srebra, anorganskega kositra, 3-MCPD in policikličnih aromatskih ogljikovodikov (‚,PAH‘), navedene v oddelkih 3, 4 in 6 Priloge k Uredbi (ES) št. 1881/2006, se izvajajo v skladu s Prilogo k tej uredbi.“; |
| --- | --- |

2.

člen 1(1) se nadomesti z naslednjim:

„1.   Vzorčenje in analize za uradni nadzor vsebnosti svinca, kadmija, živega srebra, anorganskega kositra, 3-MCPD in policikličnih aromatskih ogljikovodikov (‚,PAH‘), navedene v oddelkih 3, 4 in 6 Priloge k Uredbi (ES) št. 1881/2006, se izvajajo v skladu s Prilogo k tej uredbi.“;

| 3. | Priloga se spremeni v skladu s Prilogo k tej uredbi. |
| --- | --- |

3.

Priloga se spremeni v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. septembra 2012.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 19. avgusta 2011

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 165, 30.4.2004, str. 1.

1

(2)  UL L 364, 20.12.2006, str. 5.

2

(3)  EFSA Journal (2008) 724, str. 1.

3

EFSA Journal

(4)  Glej stran 4 tega Uradnega lista.

4

(5)  UL L 88, 29.3.2007, str. 29.

5

(6)  Poročilo JRC št. 59046, 2010.

6

---

PRILOGA

Priloga k Uredbi (ES) št. 333/2007 se spremeni:

| 1. | v točki B.1.7 „Pakiranje in prenos vzorcev“ se doda naslednji drugi odstavek:
  „V primeru vzorčenja za analizo PAH se po možnosti plastične posode ne uporabljajo, saj bi lahko spremenile vsebino PAH vzorca. Kadar je mogoče se uporablja steklena posoda brez PHA, iz inertnih materialov, ki vzorec ustrezno ščiti pred svetlobo. Kadar je to dejansko nemogoče uporabiti, je treba preprečiti neposreden stik med vzorcem in plastiko, na primer z zavijanjem trdnih vzorcev v aluminijevo folijo, preden se jih da v posodo za vzorčenje.“; |
| --- | --- |

1.

v točki B.1.7 „Pakiranje in prenos vzorcev“ se doda naslednji drugi odstavek:

„V primeru vzorčenja za analizo PAH se po možnosti plastične posode ne uporabljajo, saj bi lahko spremenile vsebino PAH vzorca. Kadar je mogoče se uporablja steklena posoda brez PHA, iz inertnih materialov, ki vzorec ustrezno ščiti pred svetlobo. Kadar je to dejansko nemogoče uporabiti, je treba preprečiti neposreden stik med vzorcem in plastiko, na primer z zavijanjem trdnih vzorcev v aluminijevo folijo, preden se jih da v posodo za vzorčenje.“;

| 2. | točki B.2 in B.3 se nadomestita z naslednjim:
  „B.2   NAČRTI VZORČENJA
  B.2.1   Razdelitev lotov v sublote

  Velike lote se razdeli na sublote, če je sublote mogoče fizično ločiti. Za izdelke, ki se tržijo v razsutem stanju (npr. žito), se uporablja preglednica 1. Za druge izdelke se uporablja preglednica 2. Ob upoštevanju, da masa lota ni vedno natančen večkratnik mase sublotov, lahko masa sublota presega navedeno maso za največ 20 %.
  B.2.2   Število posamičnih vzorcev

  Masa sestavljenega vzorca mora imeti maso najmanj 1 kilogram ali 1 liter, razen, kjer to ni mogoče, npr. kadar se vzorči eno samo pakiranje ali enota.
  Najmanjše število posamičnih vzorcev, ki se odvzamejo iz lota ali sublota, je navedeno v preglednici 3.
  Za razsute tekoče izdelke se lot ali sublot, kolikor je mogoče temeljito, ročno ali mehansko premeša neposredno pred vzorčenjem, če to ne vpliva na kakovost izdelka. V tem primeru se sklepa na homogeno porazdelitev onesnaževal v zadevnem lotu ali sublotu. Zato zadošča, da se za oblikovanje sestavljenega vzorca odvzamejo trije posamični vzorci iz lota ali sublota.
  Posamični vzorci imajo podobno maso/volumen. Masa/volumen posamičnega vzorca mora biti najmanj 100 gramov ali 100 mililitrov, kar tvori sestavljeni vzorec, z maso najmanj 1 kilogram ali 1 liter. Odstopanje od te metode je treba zabeležiti v zapisnik, določen v točki B.1.8 te priloge.

  Preglednica 1


  Razdelitev lotov v sublote za izdelke, ki se tržijo v velikih pošiljkah v razsutem stanju







  Masa lota (v tonah) | Masa ali število sublotov |
| --- | --- | --- |
| ≥ 1 500 | 500 ton |
| > 300 in < 1 500 | 3 subloti |
| ≥ 100 in ≤ 300 | 100 ton |
| < 100 | — |

2.

točki B.2 in B.3 se nadomestita z naslednjim:

„B.2   NAČRTI VZORČENJA

B.2.1   Razdelitev lotov v sublote

Velike lote se razdeli na sublote, če je sublote mogoče fizično ločiti. Za izdelke, ki se tržijo v razsutem stanju (npr. žito), se uporablja preglednica 1. Za druge izdelke se uporablja preglednica 2. Ob upoštevanju, da masa lota ni vedno natančen večkratnik mase sublotov, lahko masa sublota presega navedeno maso za največ 20 %.

B.2.2   Število posamičnih vzorcev

Masa sestavljenega vzorca mora imeti maso najmanj 1 kilogram ali 1 liter, razen, kjer to ni mogoče, npr. kadar se vzorči eno samo pakiranje ali enota.

Najmanjše število posamičnih vzorcev, ki se odvzamejo iz lota ali sublota, je navedeno v preglednici 3.

Za razsute tekoče izdelke se lot ali sublot, kolikor je mogoče temeljito, ročno ali mehansko premeša neposredno pred vzorčenjem, če to ne vpliva na kakovost izdelka. V tem primeru se sklepa na homogeno porazdelitev onesnaževal v zadevnem lotu ali sublotu. Zato zadošča, da se za oblikovanje sestavljenega vzorca odvzamejo trije posamični vzorci iz lota ali sublota.

Posamični vzorci imajo podobno maso/volumen. Masa/volumen posamičnega vzorca mora biti najmanj 100 gramov ali 100 mililitrov, kar tvori sestavljeni vzorec, z maso najmanj 1 kilogram ali 1 liter. Odstopanje od te metode je treba zabeležiti v zapisnik, določen v točki B.1.8 te priloge.

Preglednica 1

Razdelitev lotov v sublote za izdelke, ki se tržijo v velikih pošiljkah v razsutem stanju

Masa lota (v tonah)

Masa ali število sublotov

≥ 1 500

500 ton

> 300 in < 1 500

3 subloti

≥ 100 in ≤ 300

100 ton

< 100

—

Preglednica 2

Razdelitev lotov v sublote za druge izdelke

| Masa lota (v tonah) | Masa ali število sublotov |
| --- | --- |
| ≥ 15 | 5–30 ton |
| < 15 | — |

Masa lota (v tonah)

Masa ali število sublotov

≥ 15

5–30 ton

< 15

—

Preglednica 3

Najmanjše število posamičnih vzorcev, ki se odvzamejo iz lota ali sublota

| Masa ali prostornina lota/sublota (v kg ali l) | Najmanjše število posamičnih vzorcev, ki jih je treba odvzeti |
| --- | --- |
| < 50 | 3 |
| ≥ 50 and ≤ 500 | 5 |
| > 500 | 10 |

Masa ali prostornina lota/sublota (v kg ali l)

Najmanjše število posamičnih vzorcev, ki jih je treba odvzeti

< 50

3

≥ 50 and ≤ 500

5

> 500

10

Če je lot ali sublot sestavljen iz posameznih pakiranj ali enot, je število pakiranj ali enot, ki se odvzamejo za oblikovanje sestavljenega vzorca, navedeno v preglednici 4.

Preglednica 4

Število pakiranj ali enot (posamičnih vzorcev), ki se odvzamejo iz sestavljenega vzorca, če so loti ali subloti sestavljeni iz posameznih pakiranj ali enot

| Število pakiranj ali enot v lotu/sublotu | Število pakiranj ali enot, ki jih je treba odvzeti |
| --- | --- |
| ≤ 25 | najmanj 1 pakiranje ali enota |
| 26–100 | približno 5 %, najmanj 2 pakiranji ali enoti |
| > 100 | približno 5 %, največ 10 pakiranj ali enot |

Število pakiranj ali enot v lotu/sublotu

Število pakiranj ali enot, ki jih je treba odvzeti

≤ 25

najmanj 1 pakiranje ali enota

26–100

približno 5 %, najmanj 2 pakiranji ali enoti

> 100

približno 5 %, največ 10 pakiranj ali enot

Mejne vrednosti za anorganski kositer se uporabljajo za vsebino vsake pločevinke, razen če je zaradi praktičnih razlogov treba uporabiti sestavljeni vzorec. Če je rezultat preskusa sestavljenega vzorca pločevink manjši, vendar blizu mejne vrednosti za anorganski kositer, ter če se sumi, da bi vsebina posamezne pločevinke lahko presegla mejno vrednost, je treba izvesti dodatne preiskave.

Kadar ni mogoče izvesti metode vzorčenja, določene v tem poglavju, zaradi nesprejemljivih komercialnih posledic (npr. zaradi oblik pakiranja, poškodbe lota idr.) ali ker je dejansko nemogoče uporabiti zgoraj omenjeno metodo vzorčenja, se lahko uporabi nadomestna metoda vzorčenja, če je dovolj reprezentativna za vzorčeni lot ali sublot ter v celoti dokumentirana.

B.2.3   Posebne določbe za vzorčenje velikih rib, ki pridejo v velikih lotih

Če lot ali sublot za vzorčenje vsebuje velike ribe (posamične ribe, ki tehtajo več kot 1 kg) in lot ali sublot tehta več kot 500 kg, posamični vzorec vsebuje srednji del ribe. Vsak posamični vzorec tehta vsaj 100 g.

B.3   VZORČENJE NA RAVNI TRGOVINE NA DROBNO

Vzorčenje živil na stopnji trgovine na drobno se po možnosti izvede v skladu z določbami za vzorčenje iz točke B.2.2 te priloge.

Kadar ni mogoče izvesti metode vzorčenja iz točke B.2.2 zaradi nesprejemljivih komercialnih posledic (npr. zaradi oblik pakiranja, poškodbe lota idr.) ali ker je dejansko nemogoče uporabiti zgoraj omenjeno metodo vzorčenja, se lahko uporabi nadomestna metoda vzorčenja, če je dovolj reprezentativna za vzorčeni lot ali sublot ter v celoti dokumentirana.“;

| 3. | v prvem odstavku točke C.1 „Standardi kakovosti za laboratorije“ se črta opomba 1; |
| --- | --- |

3.

v prvem odstavku točke C.1 „Standardi kakovosti za laboratorije“ se črta opomba 1;

| 4. | v točki C.2.2.1 „Posebni postopki za svinec, kadmij, živo srebro in anorganski kositer“ se drugi odstavek nadomesti z naslednjim:
  „Obstaja več primernih posebnih postopkov za pripravo vzorcev, ki se lahko uporabljajo za obravnavane proizvode. Za vidike, ki jih ta uredba posebej ne zajema, je standard CEN ‚Živila – Kvantitativno določanje elementov v sledovih – Izvedbena merila, splošna obravnava in priprava vzorca‘(1), primeren, vendar pa se lahko uporabljajo tudi druge ustrezne metode priprave vzorca.“; |
| --- | --- |

4.

v točki C.2.2.1 „Posebni postopki za svinec, kadmij, živo srebro in anorganski kositer“ se drugi odstavek nadomesti z naslednjim:

„Obstaja več primernih posebnih postopkov za pripravo vzorcev, ki se lahko uporabljajo za obravnavane proizvode. Za vidike, ki jih ta uredba posebej ne zajema, je standard CEN ‚Živila – Kvantitativno določanje elementov v sledovih – Izvedbena merila, splošna obravnava in priprava vzorca‘(1), primeren, vendar pa se lahko uporabljajo tudi druge ustrezne metode priprave vzorca.“;

| 5. | točka C.2.2.2 se nadomesti z naslednjim:
  „C.2.2.2   Posebni postopki za policiklične aromatske ogljikovodike

  Analitik prepreči kontaminacijo vzorcev med njihovo pripravo. Posoda se pred uporabo spere z acetonom ali heksanom visoke čistoče, da se zmanjša možnost kontaminacije. Kadar je le mogoče, sta naprava in oprema, ki prideta v stik z vzorcem, izdelani iz inertnih materialov, npr. aluminija, stekla ali poliranega nerjavečega jekla. Plastični materiali, kot sta polipropilen ali PTFE, se ne uporabljajo, saj se analiti lahko adsorbirajo na te materiale.“; |
| --- | --- |

5.

točka C.2.2.2 se nadomesti z naslednjim:

„C.2.2.2   Posebni postopki za policiklične aromatske ogljikovodike

Analitik prepreči kontaminacijo vzorcev med njihovo pripravo. Posoda se pred uporabo spere z acetonom ali heksanom visoke čistoče, da se zmanjša možnost kontaminacije. Kadar je le mogoče, sta naprava in oprema, ki prideta v stik z vzorcem, izdelani iz inertnih materialov, npr. aluminija, stekla ali poliranega nerjavečega jekla. Plastični materiali, kot sta polipropilen ali PTFE, se ne uporabljajo, saj se analiti lahko adsorbirajo na te materiale.“;

| 6. | točka C.3.1 „Opredelitve pojmov“ se spremeni:






  (a) | opredelitev za „HORRATr“ se nadomesti z naslednjim:







  „HORRAT (1)
  r | = | upoštevani RSDr, deljen z vrednostjo RSDr, dobljeno s (spremenjeno) Horwitzovo enačbo (2) (glej točko C.3.3.1 (‚,Opombe k izvedbenim merilom‘)) z uporabo predpostavke r = 0,66 R. |
| --- | --- | --- | --- | --- |

6.

točka C.3.1 „Opredelitve pojmov“ se spremeni:

(a)

opredelitev za „HORRATr“ se nadomesti z naslednjim:

„HORRAT (1)
  r

=

upoštevani RSDr, deljen z vrednostjo RSDr, dobljeno s (spremenjeno) Horwitzovo enačbo (2) (glej točko C.3.3.1 (‚,Opombe k izvedbenim merilom‘)) z uporabo predpostavke r = 0,66 R.

| (b) | opredelitev za „HORRATR“ se nadomesti z naslednjim:







  „HORRAT (3)
  R | = | upoštevani RSDR, deljen z vrednostjo RSDR, dobljeno s (spremenjeno) Horwitzovo enačbo (4) (glej točko C.3.3.1 (‚Opombe k izvedbenim merilom‘)). |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

opredelitev za „HORRATR“ se nadomesti z naslednjim:

„HORRAT (3)
  R

=

upoštevani RSDR, deljen z vrednostjo RSDR, dobljeno s (spremenjeno) Horwitzovo enačbo (4) (glej točko C.3.3.1 (‚Opombe k izvedbenim merilom‘)).

| (c) | opredelitev za „u“ se nadomesti z naslednjim:







  „u | = | kombinirana standardna merilna negotovost, dobljena z uporabo posamičnih standardnih merilnih negotovosti, povezanih z vhodnimi količinami v modelu za merjenje (5) |
| --- | --- | --- | --- |

(c)

opredelitev za „u“ se nadomesti z naslednjim:

„u

=

kombinirana standardna merilna negotovost, dobljena z uporabo posamičnih standardnih merilnih negotovosti, povezanih z vhodnimi količinami v modelu za merjenje (5)

| 7. | točka C.3.2 se nadomesti z naslednjim:
  „C.3.2   Splošne zahteve

  Analitske metode, uporabljene za nadzor živil, so v skladu z določbami iz Priloge III k Uredbi (ES) št. 882/2004.
  Metode za analizo za celoten kositer so ustrezne za uradni nadzor vsebnosti anorganskega kositra.
  Za analizo svinca v vinu se metode in pravila, ki jih je določila OIV (6), uporabljajo v skladu s členom 31 Uredbe Sveta (ES) št. 479/2008 (7). |
| --- | --- |

7.

točka C.3.2 se nadomesti z naslednjim:

„C.3.2   Splošne zahteve

Analitske metode, uporabljene za nadzor živil, so v skladu z določbami iz Priloge III k Uredbi (ES) št. 882/2004.

Metode za analizo za celoten kositer so ustrezne za uradni nadzor vsebnosti anorganskega kositra.

Za analizo svinca v vinu se metode in pravila, ki jih je določila OIV (6), uporabljajo v skladu s členom 31 Uredbe Sveta (ES) št. 479/2008 (7).

| 8. | točka C.3.3.1 se nadomesti z naslednjim:
  „C.3.3.1   Izvedbena merila

  Kjer na ravni Evropske unije ni predpisanih posebnih metod za določanje onesnaževal v živilih, lahko laboratoriji izberejo katero koli validirano metodo za analizo ustrezne matrice, pod pogojem, da izbrana metoda izpolnjuje posebna izvedbena merila, določena v preglednicah 5, 6 in 7.
  Priporočljivo je, da se popolnoma validirane metode (tj. metode, ki so validirane z medlaboratorijskim primerjalnim preskusom ustrezne matrice) uporabljajo, kadar je to primerno in dostopno. Druge ustrezne validirane metode (npr. interno validirane metode za ustrezno matrico) se tudi lahko uporabijo pod pogojem, da izpolnjujejo izvedbena merila, določena v preglednicah 5, 6 in 7.
  Kadar je to mogoče, validacija interno validiranih metod vključuje certificirani referenčni material.






  (a) | Izvedbena merila za analitske metode za svinec, kadmij, živo srebro in anorganski kositer:

  Preglednica 5









  Parameter | Merilo |
| --- | --- | --- | --- |
| Uporaba | Živila, navedena v Uredbi (ES) št. 1881/2006 |
| Specifičnost | Brez spektralnih interferenc ali vpliva matriksa |
| Ponovljivost (RSDr) | HORRATr vrednosti manj kot 2 |
| Obnovljivost (RSDR) | HORRATR vrednosti manj kot 2 |
| Izkoristek | Uporabljajo se določbe točke D.1.2 |
| | Anorganski kositer | Svinec, kadmij, živo srebro |
| | MV je < 0,100 mg/kg | MV je ≥ 0,100 mg/kg |
| LOD | ≤ 5 mg/kg | ≤ eni petini MV | ≤ eni desetini MV |
| LOQ | ≤ 10 mg/kg | ≤ dvema petinama MV | ≤ eni petini MV |

8.

točka C.3.3.1 se nadomesti z naslednjim:

„C.3.3.1   Izvedbena merila

Kjer na ravni Evropske unije ni predpisanih posebnih metod za določanje onesnaževal v živilih, lahko laboratoriji izberejo katero koli validirano metodo za analizo ustrezne matrice, pod pogojem, da izbrana metoda izpolnjuje posebna izvedbena merila, določena v preglednicah 5, 6 in 7.

Priporočljivo je, da se popolnoma validirane metode (tj. metode, ki so validirane z medlaboratorijskim primerjalnim preskusom ustrezne matrice) uporabljajo, kadar je to primerno in dostopno. Druge ustrezne validirane metode (npr. interno validirane metode za ustrezno matrico) se tudi lahko uporabijo pod pogojem, da izpolnjujejo izvedbena merila, določena v preglednicah 5, 6 in 7.

Kadar je to mogoče, validacija interno validiranih metod vključuje certificirani referenčni material.

(a)

Izvedbena merila za analitske metode za svinec, kadmij, živo srebro in anorganski kositer:

Preglednica 5

Parameter

Merilo

Uporaba

Živila, navedena v Uredbi (ES) št. 1881/2006

Specifičnost

Brez spektralnih interferenc ali vpliva matriksa

Ponovljivost (RSDr)

HORRATr vrednosti manj kot 2

Obnovljivost (RSDR)

HORRATR vrednosti manj kot 2

Izkoristek

Uporabljajo se določbe točke D.1.2

Anorganski kositer

Svinec, kadmij, živo srebro

MV je < 0,100 mg/kg

MV je ≥ 0,100 mg/kg

LOD

≤ 5 mg/kg

≤ eni petini MV

≤ eni desetini MV

LOQ

≤ 10 mg/kg

≤ dvema petinama MV

≤ eni petini MV

| (b) | Izvedbena merila za analitske metode za 3-MCPD:

  Preglednica 6







  Parameter | Merilo |
| --- | --- | --- |
| Uporaba | Živila, navedena v Uredbi (ES) št. 1881/2006 |
| Specifičnost | Brez spektralnih interferenc ali vpliva matriksa |
| Terenski slepi vzorec | Manj kot LOD |
| Ponovljivost (RSDr) | 0,66 krat natančnost RSDR, dobljena s (spremenjeno) Horwitzovo enačbo |
| Obnovljivost (RSDR) | Dobljena s (spremenjeno) Horwitzovo enačbo |
| Izkoristek | 75–110 % |
| LOD | ≤ 5 μg/kg (na osnovi suhe snovi) |
| LOQ | ≤ 10 μg/kg (na osnovi suhe snovi) |

(b)

Izvedbena merila za analitske metode za 3-MCPD:

Preglednica 6

Parameter

Merilo

Uporaba

Živila, navedena v Uredbi (ES) št. 1881/2006

Specifičnost

Brez spektralnih interferenc ali vpliva matriksa

Terenski slepi vzorec

Manj kot LOD

Ponovljivost (RSDr)

0,66 krat natančnost RSDR, dobljena s (spremenjeno) Horwitzovo enačbo

Obnovljivost (RSDR)

Dobljena s (spremenjeno) Horwitzovo enačbo

Izkoristek

75–110 %

LOD

≤ 5 μg/kg (na osnovi suhe snovi)

LOQ

≤ 10 μg/kg (na osnovi suhe snovi)

| (c) | Izvedbena merila za analitske metode za policiklične aromatske ogljikovodike:
  Štirje policiklični aromatski ogljikovodiki, za katere se uporabljajo ta merila, so benzo[a]piren, benz[a]antracen, benzo[b]fluoranten in krizen.

  Preglednica 7







  Parameter | Merilo |
| --- | --- | --- |
| Uporaba | Živila, navedena v Uredbi (ES) št. 1881/2006 |
| Specifičnost | Potrditev pozitivne detekcije brez matrice ali spektralnih interferenc |
| Ponovljivost (RSDr) | HORRATr vrednosti manj kot 2 |
| Obnovljivost (RSDR) | HORRATR vrednosti manj kot 2 |
| Izkoristek | 50–120 % |
| LOD | ≤ 0,30 μg/kg za vsako od štirih snovi |
| LOQ | ≤ 0,90 μg/kg za vsako od štirih snovi |

(c)

Izvedbena merila za analitske metode za policiklične aromatske ogljikovodike:

Štirje policiklični aromatski ogljikovodiki, za katere se uporabljajo ta merila, so benzo[a]piren, benz[a]antracen, benzo[b]fluoranten in krizen.

Preglednica 7

Parameter

Merilo

Uporaba

Živila, navedena v Uredbi (ES) št. 1881/2006

Specifičnost

Potrditev pozitivne detekcije brez matrice ali spektralnih interferenc

Ponovljivost (RSDr)

HORRATr vrednosti manj kot 2

Obnovljivost (RSDR)

HORRATR vrednosti manj kot 2

Izkoristek

50–120 %

LOD

≤ 0,30 μg/kg za vsako od štirih snovi

LOQ

≤ 0,90 μg/kg za vsako od štirih snovi

| (d) | Opombe k izvedbenim merilom:
  Horwitzova enačba (8) (za koncentracije 1,2 × 10–7 ≤ C ≤ 0,138) in spremenjena Horwitzova enačba (9) (za koncentracije C < 1,2 × 10–7) sta posplošeni enačbi za natančnost, ki sta neodvisni od analita in matrice ter sta za vse običajne metode analize odvisni izključno od koncentracije. | Spremenjena Horwitzova enačba za koncentracije C < 1,2 × 10–7:
  RSDR = 22 %
  pri čemer je:






  — | RSDR relativni standardni odklon, izračunan iz rezultatov, dobljenih pri pogojih obnovljivosti [(sR /) × 100] |
| --- | --- | --- | --- |

(d)

Opombe k izvedbenim merilom:

Horwitzova enačba (8) (za koncentracije 1,2 × 10–7 ≤ C ≤ 0,138) in spremenjena Horwitzova enačba (9) (za koncentracije C < 1,2 × 10–7) sta posplošeni enačbi za natančnost, ki sta neodvisni od analita in matrice ter sta za vse običajne metode analize odvisni izključno od koncentracije.

Spremenjena Horwitzova enačba za koncentracije C < 1,2 × 10–7:

RSDR = 22 %

pri čemer je:

—

RSDR relativni standardni odklon, izračunan iz rezultatov, dobljenih pri pogojih obnovljivosti [(sR /Image) × 100]

| — | C povprečje koncentracije (tj. 1 = 100 g/100 g, 0,001 = 1 000 mg/kg). Spremenjena Horwitzova enačba velja za koncentracije C < 1,2 × 10–7. |
| --- | --- |

—

C povprečje koncentracije (tj. 1 = 100 g/100 g, 0,001 = 1 000 mg/kg). Spremenjena Horwitzova enačba velja za koncentracije C < 1,2 × 10–7.

| | Horwitzova enačba za koncentracije 1,2 × 10–7 ≤ C ≤ 0,138:
  RSDR = 2C(–0,15)

  pri čemer je:






  — | RSDR relativni standardni odklon, izračunan iz rezultatov, dobljenih pri pogojih obnovljivosti [(sR /) × 100] |
| --- | --- | --- |

Horwitzova enačba za koncentracije 1,2 × 10–7 ≤ C ≤ 0,138:

RSDR = 2C(–0,15)

pri čemer je:

—

RSDR relativni standardni odklon, izračunan iz rezultatov, dobljenih pri pogojih obnovljivosti [(sR /Image) × 100]

| — | C je povprečje koncentracije (tj. 1 = 100 g/100 g, 0,001 = 1 000 mg/kg). Horwitzova enačba velja za koncentracije 1,2 × 10–7 ≤ C ≤ 0,138. |
| --- | --- |

—

C je povprečje koncentracije (tj. 1 = 100 g/100 g, 0,001 = 1 000 mg/kg). Horwitzova enačba velja za koncentracije 1,2 × 10–7 ≤ C ≤ 0,138.

| 9. | točka C.3.3.2 se nadomesti z naslednjim:
  „C.3.3.2   Pristop ‚ustreznost namenu‘
  Za interno validirane metode lahko pristop „ustreznost namenu“ (10) predstavlja nadomestno sredstvo za ocenjevanje njihove primernosti za uradni nadzor. Metode, primerne za uradni nadzor, morajo dati rezultate, ki predstavljajo sestavljeno standardno merilno negotovost (u), in sicer manjšo, kot je najvišja standardna merilna negotovost, izračunana z uporabo naslednje formule:



  pri čemer je






  — | Uf najvišja standardna merilna negotovost (μg/kg), |
| --- | --- | --- |

9.

točka C.3.3.2 se nadomesti z naslednjim:

„C.3.3.2   Pristop ‚ustreznost namenu‘

Za interno validirane metode lahko pristop „ustreznost namenu“ (10) predstavlja nadomestno sredstvo za ocenjevanje njihove primernosti za uradni nadzor. Metode, primerne za uradni nadzor, morajo dati rezultate, ki predstavljajo sestavljeno standardno merilno negotovost (u), in sicer manjšo, kot je najvišja standardna merilna negotovost, izračunana z uporabo naslednje formule:

Formula

pri čemer je

—

Uf najvišja standardna merilna negotovost (μg/kg),

| — | LOD meja zaznavnosti metode (μg/kg); LOD mora izpolniti izvedbena merila iz točke C.3.3.1 za izbrano koncentracijo, |
| --- | --- |

—

LOD meja zaznavnosti metode (μg/kg); LOD mora izpolniti izvedbena merila iz točke C.3.3.1 za izbrano koncentracijo,

| — | C izbrana koncentracija (μg/kg), |
| --- | --- |

—

C izbrana koncentracija (μg/kg),

| — | α numerični faktor, ki se uporablja odvisno od vrednosti C. Vrednosti, ki se jih uporablja, so navedene v preglednici 8. |
| --- | --- |

—

α numerični faktor, ki se uporablja odvisno od vrednosti C. Vrednosti, ki se jih uporablja, so navedene v preglednici 8.

Preglednica 8

Numerične vrednosti, ki se uporabljajo za α kot konstanto v formuli iz te točke, glede na izbrano koncentracijo

| C (μg/kg) | α |
| --- | --- |
| ≤ 50 | 0,2 |
| 51–500 | 0,18 |
| 501–1 000 | 0,15 |
| 1 001–10 000 | 0,12 |
| > 10 000 | 0,1 |

C (μg/kg)

α

≤ 50

0,2

51–500

0,18

501–1 000

0,15

1 001–10 000

0,12

> 10 000

0,1

Analitik mora biti seznanjen s ,„Poročilom o razmerju med rezultati analize, merilno negotovostjo, faktorji izkoristka in določbami zakonodaje EU o hrani in krmi“ (11).

| 10. | v točki D.1.2 „Izračun izkoristka“ se drugi odstavek nadomesti z naslednjim:
  „V primeru neuporabe postopka ekstrakcije v analitski metodi (npr. v primeru kovin) je treba rezultat sporočiti brez korekcije izkoristka, če je s pravilno uporabo ustreznega referenčnega materiala dokazano, da je dosežena certificirana vrednost za dosego merilne negotovosti (tj. visoka natančnost meritve) in je torej metoda nepristranska. Navesti je treba, če je rezultat sporočen brez korekcije izkoristka.“; |
| --- | --- |

10.

v točki D.1.2 „Izračun izkoristka“ se drugi odstavek nadomesti z naslednjim:

„V primeru neuporabe postopka ekstrakcije v analitski metodi (npr. v primeru kovin) je treba rezultat sporočiti brez korekcije izkoristka, če je s pravilno uporabo ustreznega referenčnega materiala dokazano, da je dosežena certificirana vrednost za dosego merilne negotovosti (tj. visoka natančnost meritve) in je torej metoda nepristranska. Navesti je treba, če je rezultat sporočen brez korekcije izkoristka.“;

| 11. | v točki D.1.3 „Merilna negotovost“ se drugi odstavek nadomesti z naslednjim:
  „Analitik mora biti seznanjen s ‚Poročilom o razmerju med rezultati analize, merilno negotovostjo, faktorji izkoristka in določbami zakonodaje EU o hrani in krmi‘ (12). |
| --- | --- |

11.

v točki D.1.3 „Merilna negotovost“ se drugi odstavek nadomesti z naslednjim:

„Analitik mora biti seznanjen s ‚Poročilom o razmerju med rezultati analize, merilno negotovostjo, faktorji izkoristka in določbami zakonodaje EU o hrani in krmi‘ (12).

---

(1)  Horwitz W. and Albert, R., 2006, The Horwitz Ratio (HorRat): A useful Index of Method Performance with respect to Precision, Journal of AOAC International, Vol. 89, 1095–1109.

(2)  M. Thompson, Analyst, 2000, str. 125 in 385–386.“;

(3)  Horwitz W. and Albert, R., 2006, The Horwitz Ratio (HorRat): A useful Index of Method Performance with respect to Precision, Journal of AOAC International, Vol. 89, 1095–1109.

(4)  M. Thompson, Analyst, 2000, str.125 in 385–386.“;

(5)  International vocabulary of metrology – Basic and general concepts and associated terms (VIM), JCGM 200:2008.“;

(6)  Mednarodna organizacija za trto in vino.

(7)  Uredba Sveta (ES) št. 479/2008 z dne 29. aprila 2008 o skupni ureditvi trga za vino, spremembi uredb (ES) št. 1493/1999, (ES) št. 1782/2003, (ES) št. 1290/2005 in (ES) št. 3/2008 ter razveljavitvi uredb (EGS) št. 2392/86 in (ES) št. 1493/1999 (UL L 148, 6.6.2008, str. 1).“;

(8)  W. Horwitz, L. R. Kamps, K. W. Boyer, J. Assoc. Off. Analy. Chem.,1980, 63, 1344.

(9)  M. Thompson, Analyst, 2000, str. 125 in 385–386.“;

(10)  M. Thompson and R. Wood, Accred. Qual. Assur., 2006, str. 10 in 471–478.

(11)  http://ec.europa.eu/food/food/chemicalsafety/contaminants/report-sampling_analysis_2004_en.pdf“;

(12)  http://ec.europa.eu/food/food/chemicalsafety/contaminants/report-sampling_analysis_2004_en.pdf“.

---

| 20.8.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 215/17 |
| --- | --- | --- | --- |

20.8.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 215/17

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 837/2011

z dne 19. avgusta 2011

o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (1),

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 543/2011 z dne 7. junija 2011 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 136(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Standardne uvozne vrednosti iz člena 136 Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 20. avgusta 2011.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 19. avgusta 2011

Za Komisijo V imenu predsednika

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 157, 15.6.2011, str. 1.

2

---

PRILOGA

Pavšalne uvozne vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretjih držav (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | AR | 38,5 |
| MK | 29,3 |
| ZZ | 33,9 |
| 0707 00 05 | TR | 74,4 |
| ZZ | 74,4 |
| 0709 90 70 | EC | 45,6 |
| TR | 125,7 |
| ZZ | 85,7 |
| 0805 50 10 | AR | 60,9 |
| BR | 45,3 |
| TR | 64,0 |
| UY | 60,8 |
| ZA | 79,4 |
| ZZ | 62,1 |
| 0806 10 10 | EG | 67,8 |
| MK | 41,0 |
| TR | 155,5 |
| ZZ | 88,1 |
| 0808 10 80 | AR | 85,5 |
| BR | 43,8 |
| CL | 112,6 |
| CN | 64,4 |
| NZ | 103,0 |
| US | 209,5 |
| ZA | 91,1 |
| ZZ | 101,4 |
| 0808 20 50 | AR | 161,3 |
| CL | 156,9 |
| CN | 52,2 |
| TR | 148,9 |
| ZA | 116,2 |
| ZZ | 127,1 |
| 0809 30 | TR | 125,4 |
| ZZ | 125,4 |
| 0809 40 05 | BA | 46,2 |
| ZZ | 46,2 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretjih držav (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

AR

38,5

MK

29,3

ZZ

33,9

0707 00 05

TR

74,4

ZZ

74,4

0709 90 70

EC

45,6

TR

125,7

ZZ

85,7

0805 50 10

AR

60,9

BR

45,3

TR

64,0

UY

60,8

ZA

79,4

ZZ

62,1

0806 10 10

EG

67,8

MK

41,0

TR

155,5

ZZ

88,1

0808 10 80

AR

85,5

BR

43,8

CL

112,6

CN

64,4

NZ

103,0

US

209,5

ZA

91,1

ZZ

101,4

0808 20 50

AR

161,3

CL

156,9

CN

52,2

TR

148,9

ZA

116,2

ZZ

127,1

0809 30

TR

125,4

ZZ

125,4

0809 40 05

BA

46,2

ZZ

46,2

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

| 20.8.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 215/19 |
| --- | --- | --- | --- |

20.8.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 215/19

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 838/2011

z dne 19. avgusta 2011

o izdaji uvoznih dovoljenj na podlagi zahtevkov, vloženih v prvih sedmih dneh avgusta 2011 v okviru tarifne kvote za visokokakovostno goveje meso, ki se upravlja Uredba (ES) št. 620/2009

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1301/2006 z dne 31. avgusta 2006 o določitvi skupnih pravil za upravljanje uvoznih tarifnih kvot za kmetijske proizvode, ki se upravljajo s sistemom uvoznih dovoljenj (2), in zlasti člena 7(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 620/2009 z dne 13. julija 2009 o upravljanju uvozne tarifne kvote za visokokakovostno goveje meso (3) določa podrobna pravila za vložitev zahtevkov in izdajo uvoznih dovoljenj. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 620/2009 z dne 13. julija 2009 o upravljanju uvozne tarifne kvote za visokokakovostno goveje meso (3) določa podrobna pravila za vložitev zahtevkov in izdajo uvoznih dovoljenj.

| (2) | Člen 7(2) Uredbe (ES) št. 1301/2006 določa, da je treba v primerih, kadar količine, zajete v zahtevkih za izdajo dovoljenja, presegajo količine, ki so na voljo za obdobje kvote, določiti koeficient dodelitve za količine, zajete v posameznem zahtevku za izdajo dovoljenja. Zahtevki za uvozna dovoljenja, vloženi v skladu s členom 3 Uredbe (ES) št. 620/2009 med 1. in 7. avgustom 2011, presegajo količine, ki so na voljo. Zato je treba določiti koeficient dodelitve in v kakšnem obsegu se lahko izdajo uvozna dovoljenja – |
| --- | --- |

(2)

Člen 7(2) Uredbe (ES) št. 1301/2006 določa, da je treba v primerih, kadar količine, zajete v zahtevkih za izdajo dovoljenja, presegajo količine, ki so na voljo za obdobje kvote, določiti koeficient dodelitve za količine, zajete v posameznem zahtevku za izdajo dovoljenja. Zahtevki za uvozna dovoljenja, vloženi v skladu s členom 3 Uredbe (ES) št. 620/2009 med 1. in 7. avgustom 2011, presegajo količine, ki so na voljo. Zato je treba določiti koeficient dodelitve in v kakšnem obsegu se lahko izdajo uvozna dovoljenja –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Zahtevki za uvozna dovoljenja iz kvote z zaporedno številko 09.4449, vloženi med 1. in 7. avgustom 2011, v skladu s členom 3 Uredbe (ES) št. 620/2009, se pomnožijo s koeficientom dodelitve 0,490234 %.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 19. avgusta 2011

Za Komisijo V imenu predsednika

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 238, 1.9.2006, str. 13.

2

(3)  UL L 182, 15.7.2009, str. 25.

3

---

SKLEPI

| 20.8.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 215/20 |
| --- | --- | --- | --- |

20.8.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 215/20

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE

z dne 19. avgusta 2011

o odobritvi dajanja na trg fosfatidilserina iz sojinih fosfolipidov kot nove živilske sestavine v skladu z Uredbo (ES) št. 258/97 Evropskega parlamenta in Sveta

(notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 5897)

(2011/513/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 258/97 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. januarja 1997 v zvezi z novimi živili in novimi živilskimi sestavinami (1) ter zlasti člena 7 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Družba Cantox Health Science International je 28. septembra 2009 v imenu družbe Enzymotec Ltd pri pristojnih organih Finske vložila zahtevek za dajanje fosfatidilserina iz sojinih fosfolipidov na trg kot nove živilske sestavine. |
| --- | --- |

(1)

Družba Cantox Health Science International je 28. septembra 2009 v imenu družbe Enzymotec Ltd pri pristojnih organih Finske vložila zahtevek za dajanje fosfatidilserina iz sojinih fosfolipidov na trg kot nove živilske sestavine.

| (2) | Pristojni organ Finske za ocenjevanje živil je 14. aprila 2010 izdal poročilo o začetni presoji. V navedenem poročilu je ugotovil, da je družba Enzymotec predložila dovolj informacij, da se fosfatidilserin iz sojinih fosfolipidov lahko odobri za dajanje na trg kot nova živilska sestavina. |
| --- | --- |

(2)

Pristojni organ Finske za ocenjevanje živil je 14. aprila 2010 izdal poročilo o začetni presoji. V navedenem poročilu je ugotovil, da je družba Enzymotec predložila dovolj informacij, da se fosfatidilserin iz sojinih fosfolipidov lahko odobri za dajanje na trg kot nova živilska sestavina.

| (3) | Komisija je 21. aprila 2010 vsem državam članicam poslala poročilo o začetni presoji. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je 21. aprila 2010 vsem državam članicam poslala poročilo o začetni presoji.

| (4) | V skladu s členom 6(4) Uredbe (ES) št. 258/97 je bil v 60 dneh predložen en utemeljen ugovor zoper trženje proizvoda, in sicer glede največjega dnevnega vnosa. V skladu z določbami člena 6(4) je potreben izvedbeni sklep Komisije, ki naj upošteva predloženi utemeljeni ugovor. |
| --- | --- |

(4)

V skladu s členom 6(4) Uredbe (ES) št. 258/97 je bil v 60 dneh predložen en utemeljen ugovor zoper trženje proizvoda, in sicer glede največjega dnevnega vnosa. V skladu z določbami člena 6(4) je potreben izvedbeni sklep Komisije, ki naj upošteva predloženi utemeljeni ugovor.

| (5) | Fosfatidilserin iz sojinih fosfolipidov izpolnjuje merila iz člena 3(1) Uredbe (ES) št. 258/97. |
| --- | --- |

(5)

Fosfatidilserin iz sojinih fosfolipidov izpolnjuje merila iz člena 3(1) Uredbe (ES) št. 258/97.

| (6) | Ukrepi, predvideni s tem sklepom, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(6)

Ukrepi, predvideni s tem sklepom, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Fosfatidilserin iz sojinih fosfolipidov, kakor je določen v Prilogi I, se lahko daje na trg Unije kot nova živilska sestavina za uporabe iz Priloge II.

Člen 2

Pri označevanju živil, ki vsebujejo fosfatidilserin iz sojinih fosfolipidov, odobren s tem sklepom, je označba zanj „sojin fosfatidilserin“.

Člen 3

Ta sklep je naslovljen na Enzymotec Ltd, P.O. Box 6, Migdal HaEmeq, 23106 Izrael
  .

V Bruslju, 19. avgusta 2011

Za Komisijo

John DALLI

Član Komisije

---

(1)  UL L 43, 14.2.1997, str. 1.

1

---

PRILOGA I

Specifikacije fosfatidilserina iz sojinih fosfolipidov

Opis:

Nova živilska sestavina je sivobel do svetlorumen prašek. Na voljo je tudi kot svetlorjava do oranžna tekočina. Tekoča oblika za nosilec vsebuje srednjeverižne triacilgliceride (MCT). Ima nižje ravni fosfatidilserina, ker vsebuje precejšnje količine olja (MCT).

Fosfatidilserin iz sojinih fosfolipidov se pridobi z encimsko transfosfatidilacijo sojinega lecitina z visoko vsebnostjo visokega fosfatidilholina z aminokislino L-serin. Fosfatidilserin sestoji iz glicerofosfatnega ogrodja, konjugiranega z dvema maščobnima kislinama in L-serinom s fosfodiestrsko vezjo.

Strukturna formula:

Image

| Značilnosti fosfatidilserina iz sojinih fosfolipidov |
| --- |
| Parameter | V obliki prahu | V tekoči obliki |
| vlaga | manj kot 2 % | manj kot 2 % |
| fosfolipidi | najmanj 85 % | najmanj 25 % |
| fosfatidilserin | najmanj 61 % | najmanj 20 % |
| gliceridi | manj kot 2 % | ni relevantno |
| prosti L-serin | manj kot 1 % | manj kot 1 % |
| tokoferoli | manj kot 0,3 % | manj kot 0,3 % |
| fitosteroli | manj kot 0,2 % | manj kot 0,2 % |

Značilnosti fosfatidilserina iz sojinih fosfolipidov

Parameter

V obliki prahu

V tekoči obliki

vlaga

manj kot 2 %

manj kot 2 %

fosfolipidi

najmanj 85 %

najmanj 25 %

fosfatidilserin

najmanj 61 %

najmanj 20 %

gliceridi

manj kot 2 %

ni relevantno

prosti L-serin

manj kot 1 %

manj kot 1 %

tokoferoli

manj kot 0,3 %

manj kot 0,3 %

fitosteroli

manj kot 0,2 %

manj kot 0,2 %

---

PRILOGA II

| Ravni uporabe (mg) fosfatidilserina iz sojinih fosfolipidov |
| --- |
| pijače na osnovi jogurta | 50 mg/100 ml |
| praški na osnovi mleka v prahu | 3,5 g/100 g
  (enakovredno 40 mg/100 ml, ko je pripravljeno za uživanje) |
| živila na osnovi jogurta | 80 mg/100 g |
| žitne ploščice | 350 mg/100 g |
| slaščice na osnovi čokolade | 200 mg/100 g |

Ravni uporabe (mg) fosfatidilserina iz sojinih fosfolipidov

pijače na osnovi jogurta

50 mg/100 ml

praški na osnovi mleka v prahu

3,5 g/100 g

(enakovredno 40 mg/100 ml, ko je pripravljeno za uživanje)

živila na osnovi jogurta

80 mg/100 g

žitne ploščice

350 mg/100 g

slaščice na osnovi čokolade

200 mg/100 g

Fosfatidilserin iz sojinih fosfolipidov se lahko uporablja v živilih za posebne zdravstvene namene samo v skladu z Direktivo Komisije 1999/21/ES (1).

---

(1)  UL L 91, 7.4.1999, str. 29.

---