# Eiropas Savienības L 116/2011

| | ISSN 1725-5112
  doi:10.3000/17255112.L_2011.116.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 116 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 54. sējums2011. gada 5. maijs |

ISSN 1725-5112

doi:10.3000/17255112.L_2011.116.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 116

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

54. sējums2011. gada 5. maijs

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | PROCESUĀLIE NOTEIKUMI |
| | | Eiropas Parlaments |
| | * | Reglaments – 7. parlamentārais sasaukums – 2011. gada marts | 1 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

PROCESUĀLIE NOTEIKUMI

Eiropas Parlaments

*

Reglaments – 7. parlamentārais sasaukums – 2011. gada marts

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

PROCESUĀLIE NOTEIKUMI

Eiropas Parlaments

| 5.5.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 116/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 116/1

---

REGLAMENTS

7. parlamentārais sasaukums

2011. gada marts

Piezīme lasītājiem

Saskaņā ar Parlamenta lēmumiem par dzimumneitrālas valodas lietošanu tā dokumentos Reglaments ir pielāgots, lai ņemtu vērā vadlīnijas šajā jautājumā, kas apstiprinātas ar Augstā līmeņa darba grupas par dzimumu līdztiesību 2008. gada 13. februāra lēmumu, ko apstiprinājis Prezidijs 2008. gada 19. maijā.

Kursīvā doti Reglamenta komentāri (211. panta nozīmē).

SATURA RĀDĪTĀJS

| I SADAĻA | DEPUTĀTI, PARLAMENTA STRUKTŪRVIENĪBAS UN POLITISKĀS GRUPAS |
| --- | --- |

I SADAĻA

| 1. NODAĻA | EIROPAS PARLAMENTA DEPUTĀTI |
| --- | --- |

1. NODAĻA

| 1. pants | Eiropas Parlaments |
| --- | --- |

1. pants

| 2. pants | Neatkarība pilnvaru īstenošanas laikā |
| --- | --- |

2. pants

| 3. pants | Pilnvaru pārbaude |
| --- | --- |

3. pants

| 4. pants | Deputātu pilnvaru laiks |
| --- | --- |

4. pants

| 5. pants | Privilēģijas un imunitāte |
| --- | --- |

5. pants

| 6. pants | Imunitātes atcelšana |
| --- | --- |

6. pants

| 7. pants | Ar imunitāti saistītās procedūras |
| --- | --- |

7. pants

| 8. pants | Deputātu nolikuma īstenošana |
| --- | --- |

8. pants

| 9. pants | Deputātu finansiālās intereses, rīcības noteikumi un piekļuve Parlamentam |
| --- | --- |

9. pants

| 10. pants | Iekšējā izmeklēšana, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) |
| --- | --- |

10. pants

| 11. pants | Novērotāji |
| --- | --- |

11. pants

| 2. NODAĻA | AMATPERSONAS |
| --- | --- |

2. NODAĻA

| 12. pants | Deputāts, kurš uz laiku pilda priekšsēdētāja pienākumus |
| --- | --- |

12. pants

| 13. pants | Kandidātu izvirzīšanas vispārīgie noteikumi |
| --- | --- |

13. pants

| 14. pants | Parlamenta priekšsēdētāja ievēlēšana – atklāšanas runa |
| --- | --- |

14. pants

| 15. pants | Priekšsēdētāja vietnieku ievēlēšana |
| --- | --- |

15. pants

| 16. pants | Kvestoru ievēlēšana |
| --- | --- |

16. pants

| 17. pants | Amata pilnvaru laiks |
| --- | --- |

17. pants

| 18. pants | Brīvas vietas |
| --- | --- |

18. pants

| 19. pants | Priekšlaicīga amata pilnvaru izbeigšana |
| --- | --- |

19. pants

| 3. NODAĻA | STRUKTŪRVIENĪBAS UN PIENĀKUMI |
| --- | --- |

3. NODAĻA

| 20. pants | Parlamenta priekšsēdētāja pienākumi |
| --- | --- |

20. pants

| 21. pants | Priekšsēdētāja vietnieku pienākumi |
| --- | --- |

21. pants

| 22. pants | Prezidija sastāvs |
| --- | --- |

22. pants

| 23. pants | Prezidija pienākumi |
| --- | --- |

23. pants

| 24. pants | Priekšsēdētāju konferences sastāvs |
| --- | --- |

24. pants

| 25. pants | Priekšsēdētāju konferences pienākumi |
| --- | --- |

25. pants

| 26. pants | Kvestoru pienākumi |
| --- | --- |

26. pants

| 27. pants | Komiteju priekšsēdētāju konference |
| --- | --- |

27. pants

| 28. pants | Delegāciju priekšsēdētāju konference |
| --- | --- |

28. pants

| 29. pants | Prezidija un Priekšsēdētāju konferences lēmumu publiskums |
| --- | --- |

29. pants

| 4. NODAĻA | POLITISKĀS GRUPAS |
| --- | --- |

4. NODAĻA

| 30. pants | Politisko grupu izveide |
| --- | --- |

30. pants

| 31. pants | Politisko grupu darbība un tiesiskais stāvoklis |
| --- | --- |

31. pants

| 32. pants | Sadarbības grupas |
| --- | --- |

32. pants

| 33. pants | Pie politiskajām grupām nepiederošie deputāti |
| --- | --- |

33. pants

| 34. pants | Vietu sadalījums sēžu zālē |
| --- | --- |

34. pants

| II SADAĻA | LIKUMDOŠANAS, BUDŽETA UN CITAS PROCEDŪRAS |
| --- | --- |

II SADAĻA

| 1. NODAĻA | LIKUMDOŠANAS PROCEDŪRAS VISPĀRĪGI NOTEIKUMI |
| --- | --- |

1. NODAĻA

| 35. pants | Komisijas darba programma |
| --- | --- |

35. pants

| 36. pants | Eiropas Savienības Pamattiesību hartas ievērošana |
| --- | --- |

36. pants

| 37. pants | Juridiskā pamata pārbaude |
| --- | --- |

37. pants

| 37.a pants | Likumdošanas pilnvaru deleģēšana |
| --- | --- |

37.a pants

| 38. pants | Finansiālās atbilstības pārbaude |
| --- | --- |

38. pants

| 38.a pants | Subsidiaritātes principa ievērošanas pārbaude |
| --- | --- |

38.a pants

| 39. pants | Piekļuve dokumentiem un Parlamenta informēšana |
| --- | --- |

39. pants

| 40. pants | Parlamenta pārstāvība Padomes sanāksmēs |
| --- | --- |

40. pants

| 41. pants | Līgumos Parlamentam piešķirtās iniciatīvas tiesības |
| --- | --- |

41. pants

| 42. pants | Līguma par Eiropas Savienības darbību 225. pantā paredzētā iniciatīva |
| --- | --- |

42. pants

| 43. pants | Normatīvo dokumentu izskatīšana |
| --- | --- |

43. pants

| 44. pants | Likumdošanas procedūras par dalībvalstu izteiktajiem ierosinājumiem |
| --- | --- |

44. pants

| 2. NODAĻA | PROCEDŪRA KOMITEJĀ |
| --- | --- |

2. NODAĻA

| 45. pants | Normatīvi ziņojumi |
| --- | --- |

45. pants

| 46. pants | Vienkāršota procedūra |
| --- | --- |

46. pants

| 47. pants | Nenormatīvi ziņojumi |
| --- | --- |

47. pants

| 48. pants | Patstāvīgi ziņojumi |
| --- | --- |

48. pants

| 49. pants | Komiteju atzinumi |
| --- | --- |

49. pants

| 50. pants | Komiteju iesaistīšanas procedūra |
| --- | --- |

50. pants

| 51. pants | Komiteju apvienoto sanāksmju procedūra |
| --- | --- |

51. pants

| 52. pants | Ziņojumu sagatavošana |
| --- | --- |

52. pants

| 3. NODAĻA | PIRMAIS LASĪJUMS |
| --- | --- |

3. NODAĻA

Izskatīšana komitejā

| 53. pants | Tiesību akta priekšlikuma grozīšana |
| --- | --- |

53. pants

| 54. pants | Komisijas un Padomes nostāja attiecībā uz grozījumiem |
| --- | --- |

54. pants

Izskatīšana plenārsēdē

| 55. pants | Pirmā lasījuma pabeigšana |
| --- | --- |

55. pants

| 56. pants | Komisijas priekšlikuma noraidīšana |
| --- | --- |

56. pants

| 57. pants | Komisijas priekšlikuma grozījumu pieņemšana |
| --- | --- |

57. pants

Pārraudzības procedūra

| 58. pants | Parlamenta nostājas pārraudzība |
| --- | --- |

58. pants

| 59. pants | Atkārtota iesniegšana Parlamentam |
| --- | --- |

59. pants

| 60. pants | (svītrots) |
| --- | --- |

60. pants

| 4. NODAĻA | OTRAIS LASĪJUMS |
| --- | --- |

4. NODAĻA

Izskatīšana komitejā

| 61. pants | Padomes nostājas paziņošana |
| --- | --- |

61. pants

| 62. pants | Termiņu pagarināšana |
| --- | --- |

62. pants

| 63. pants | Nodošana atbildīgajai komitejai un izskatīšanas procedūra |
| --- | --- |

63. pants

Izskatīšana plenārsēdē

| 64. pants | Otrā lasījuma pabeigšana |
| --- | --- |

64. pants

| 65. pants | Padomes nostājas noraidīšana |
| --- | --- |

65. pants

| 66. pants | Padomes nostājas grozījumi |
| --- | --- |

66. pants

| 5. NODAĻA | TREŠAIS LASĪJUMS |
| --- | --- |

5. NODAĻA

Samierināšana

| 67. pants | Samierināšanas komitejas sasaukšana |
| --- | --- |

67. pants

| 68. pants | Delegācija Samierināšanas komitejā |
| --- | --- |

68. pants

Izskatīšana plenārsēdē

| 69. pants | Kopīgais dokuments |
| --- | --- |

69. pants

| 6. NODAĻA | LIKUMDOŠANAS PROCEDŪRAS PABEIGŠANA |
| --- | --- |

6. NODAĻA

| 70. pants | Iestāžu sarunas likumdošanas procedūru gaitā |
| --- | --- |

70. pants

| 71. pants | Vienošanās pirmajā lasījumā |
| --- | --- |

71. pants

| 72. pants | Vienošanās otrajā lasījumā |
| --- | --- |

72. pants

| 73. pants | Prasības tiesību aktu izstrādei |
| --- | --- |

73. pants

| 74. pants | Pieņemto tiesību aktu parakstīšana |
| --- | --- |

74. pants

| 6.a NODAĻA | KONSTITUCIONĀLIE JAUTĀJUMI |
| --- | --- |

6.a NODAĻA

| 74.a pants | Līguma pārskatīšana parastā kārtībā |
| --- | --- |

74.a pants

| 74.b pants | Līguma vienkāršota pārskatīšana |
| --- | --- |

74.b pants

| 74.c pants | Pievienošanās līgumi |
| --- | --- |

74.c pants

| 74.d pants | Izstāšanās no Eiropas Savienības |
| --- | --- |

74.d pants

| 74.e pants | Pamatprincipu pārkāpumi dalībvalstī |
| --- | --- |

74.e pants

| 74.f pants | Parlamenta sastāvs |
| --- | --- |

74.f pants

| 74.g pants | Ciešāka sadarbība starp dalībvalstīm |
| --- | --- |

74.g pants

| 7. NODAĻA | BUDŽETA PROCEDŪRAS |
| --- | --- |

7. NODAĻA

| 75. pants | Daudzgadu finanšu shēma |
| --- | --- |

75. pants

| 75.a pants | Darba dokumenti |
| --- | --- |

75.a pants

| 75.b pants | Budžeta projekta izskatīšana – pirmais posms |
| --- | --- |

75.b pants

| 75.c pants | Finanšu trialogs |
| --- | --- |

75.c pants

| 75.d pants | Budžeta saskaņošana |
| --- | --- |

75.d pants

| 75.e pants | Budžeta pieņemšana galīgā variantā |
| --- | --- |

75.e pants

| 75.f pants | Provizorisko divpadsmitdaļu sistēma |
| --- | --- |

75.f pants

| 76. pants | Komisijas budžeta izpildes apstiprināšana |
| --- | --- |

76. pants

| 77. pants | Citas budžeta izpildes apstiprināšanas procedūras |
| --- | --- |

77. pants

| 78. pants | Parlamenta veiktā budžeta izpildes kontrole |
| --- | --- |

78. pants

| 8. NODAĻA | IEKŠĒJĀS BUDŽETA PROCEDŪRAS |
| --- | --- |

8. NODAĻA

| 79. pants | Parlamenta tāme |
| --- | --- |

79. pants

| 79.a pants | Procedūra, kuru piemēro Parlamenta tāmes izstrādāšanai |
| --- | --- |

79.a pants

| 80. pants | Pilnvaras uzņemties un segt izdevumus |
| --- | --- |

80. pants

| 9. NODAĻA | PIEKRIŠANAS PROCEDŪRA |
| --- | --- |

9. NODAĻA

| 81. pants | Piekrišanas procedūra |
| --- | --- |

81. pants

| 10. NODAĻA | (SVĪTROTS) |
| --- | --- |

10. NODAĻA

| 82. pants | (svītrots) |
| --- | --- |

82. pants

| 11. NODAĻA | CITAS PROCEDŪRAS |
| --- | --- |

11. NODAĻA

| 83. pants | Atzinumu sniegšanas procedūra Līguma par Eiropas Savienības darbību 140. panta nozīmē |
| --- | --- |

83. pants

| 84. pants | Sociālā dialoga procedūras |
| --- | --- |

84. pants

| 85. pants | Procedūras brīvprātīgu vienošanos izskatīšanai |
| --- | --- |

85. pants

| 86. pants | Kodifikācija |
| --- | --- |

86. pants

| 87. pants | Pārstrādāšana |
| --- | --- |

87. pants

| 87.a pants | Deleģētie akti |
| --- | --- |

87.a pants

| 88. pants | Īstenošanas pasākumi |
| --- | --- |

88. pants

| IIa SADAĻA | ĀRĒJĀS ATTIECĪBAS |
| --- | --- |

IIa SADAĻA

| 12. NODAĻA | LĪGUMI UN STARPTAUTISKI NOLĪGUMI |
| --- | --- |

12. NODAĻA

| 89. pants | (svītrots) |
| --- | --- |

89. pants

| 90. pants | Starptautiski nolīgumi |
| --- | --- |

90. pants

| 91. pants | Procedūras, kas pamatojas uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 218. pantu, piemērojot uz laiku vai pārtraucot starptautiskus nolīgumus vai izstrādājot Eiropas Savienības nostāju struktūrā, kura izveidota ar starptautisku nolīgumu |
| --- | --- |

91. pants

| 13. NODAĻA | EIROPAS SAVIENĪBAS ĀRĒJA PĀRSTĀVĪBA UN KOPĒJĀ ĀRPOLITIKA UN DROŠĪBAS POLITIKA |
| --- | --- |

13. NODAĻA

| 92. pants | (svītrots) |
| --- | --- |

92. pants

| 93. pants | Īpašie pārstāvji |
| --- | --- |

93. pants

| 94. pants | (svītrots) |
| --- | --- |

94. pants

| 95. pants | Starptautiska pārstāvība |
| --- | --- |

95. pants

| 96. pants | Apspriešanās ar Parlamentu un tā informēšana saistībā ar kopējo ārpolitiku un drošības politiku |
| --- | --- |

96. pants

| 97. pants | Ieteikumi saistībā ar kopējo ārpolitiku un drošības politiku |
| --- | --- |

97. pants

| 98. pants | Cilvēktiesību pārkāpumi |
| --- | --- |

98. pants

| 14. NODAĻA | (SVĪTROTS) |
| --- | --- |

14. NODAĻA

| 99. pants | (svītrots) |
| --- | --- |

99. pants

| 100. pants | (svītrots) |
| --- | --- |

100. pants

| 101. pants | (svītrots) |
| --- | --- |

101. pants

| 15. NODAĻA | (SVĪTROTS) |
| --- | --- |

15. NODAĻA

| 102. pants | (svītrots) |
| --- | --- |

102. pants

| III SADAĻA | DARBA PĀRREDZAMĪBA |
| --- | --- |

III SADAĻA

| 103. pants | Parlamenta darbības pārredzamība |
| --- | --- |

103. pants

| 104. pants | Publiska piekļuve dokumentiem |
| --- | --- |

104. pants

| IV SADAĻA | ATTIECĪBAS AR CITĀM STRUKTŪRVIENĪBĀM |
| --- | --- |

IV SADAĻA

| 1. NODAĻA | AMATPERSONU IECELŠANA |
| --- | --- |

1. NODAĻA

| 105. pants | Komisijas priekšsēdētāja ievēlēšana |
| --- | --- |

105. pants

| 106. pants | Komisijas ievēlēšana |
| --- | --- |

106. pants

| 107. pants | Priekšlikums izteikt neuzticību Komisijai |
| --- | --- |

107. pants

| 107.a pants | Eiropas Savienības Tiesas tiesnešu un ģenerāladvokātu izvirzīšana |
| --- | --- |

107.a pants

| 108. pants | Revīzijas palātas locekļu iecelšana |
| --- | --- |

108. pants

| 109. pants | Eiropas Centrālās bankas valdes locekļu iecelšana |
| --- | --- |

109. pants

| 2. NODAĻA | PAZIŅOJUMI |
| --- | --- |

2. NODAĻA

| 110. pants | Komisijas, Padomes un Eiropadomes paziņojumi |
| --- | --- |

110. pants

| 111. pants | Komisijas pieņemto lēmumu izskaidrošana |
| --- | --- |

111. pants

| 112. pants | Revīzijas palātas paziņojumi |
| --- | --- |

112. pants

| 113. pants | Eiropas Centrālās bankas paziņojumi |
| --- | --- |

113. pants

| 114. pants | Ieteikums par ekonomikas politikas galvenajām pamatnostādnēm |
| --- | --- |

114. pants

| 3. NODAĻA | JAUTĀJUMI PADOMEI, KOMISIJAI UN EIROPAS CENTRĀLAJAI BANKAI |
| --- | --- |

3. NODAĻA

| 115. pants | Jautājumi, uz kuriem jāatbild mutiski un kuriem seko debates |
| --- | --- |

115. pants

| 116. pants | Jautājumu laiks |
| --- | --- |

116. pants

| 117. pants | Jautājumi, uz kuriem jāatbild rakstiski |
| --- | --- |

117. pants

| 118. pants | Jautājumi Eiropas Centrālajai bankai, uz kuriem jāatbild rakstiski |
| --- | --- |

118. pants

| 4. NODAĻA | CITU IESTĀŽU ZIŅOJUMI |
| --- | --- |

4. NODAĻA

| 119. pants | Citu iestāžu gada un pārējie ziņojumi |
| --- | --- |

119. pants

| 5. NODAĻA | REZOLŪCIJAS UN IETEIKUMI |
| --- | --- |

5. NODAĻA

| 120. pants | Rezolūciju priekšlikumi |
| --- | --- |

120. pants

| 121. pants | Ieteikumi Padomei |
| --- | --- |

121. pants

| 122. pants | Debates par cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma principu pārkāpumiem |
| --- | --- |

122. pants

| 123. pants | Rakstiskas deklarācijas |
| --- | --- |

123. pants

| 124. pants | Apspriešanās ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju |
| --- | --- |

124. pants

| 125. pants | Apspriešanās ar Reģionu komiteju |
| --- | --- |

125. pants

| 126. pants | Pieprasījumi Eiropas aģentūrām |
| --- | --- |

126. pants

| 6. NODAĻA | IESTĀŽU NOLĪGUMI |
| --- | --- |

6. NODAĻA

| 127. pants | Iestāžu nolīgumi |
| --- | --- |

127. pants

| 7. NODAĻA | PRASĪBAS EIROPAS SAVIENĪBAS TIESĀ |
| --- | --- |

7. NODAĻA

| 128. pants | Prasības iesniegšana Eiropas Savienības Tiesā |
| --- | --- |

128. pants

| 129. pants | (svītrots) |
| --- | --- |

129. pants

| V SADAĻA | ATTIECĪBAS AR DALĪBVALSTU PARLAMENTIEM |
| --- | --- |

V SADAĻA

| 130. pants | Informācijas apmaiņa, saziņa un savstarpēja nodrošināšana |
| --- | --- |

130. pants

| 131. pants | Eiropas lietu komiteju konference (COSAC) |
| --- | --- |

131. pants

| 132. pants | Parlamentu konference |
| --- | --- |

132. pants

| VI SADAĻA | GADSKĀRTĒJĀS SESIJAS |
| --- | --- |

VI SADAĻA

| 1. NODAĻA | PARLAMENTA GADSKĀRTĒJĀS SESIJAS |
| --- | --- |

1. NODAĻA

| 133. pants | Parlamenta sasaukums, gadskārtējās sesijas, sesijas, sēdes |
| --- | --- |

133. pants

| 134. pants | Parlamenta sasaukšana |
| --- | --- |

134. pants

| 135. pants | Sēžu un sanāksmju vieta |
| --- | --- |

135. pants

| 136. pants | Piedalīšanās sēdēs |
| --- | --- |

136. pants

| 2. NODAĻA | PARLAMENTA DARBA NORISE |
| --- | --- |

2. NODAĻA

| 137. pants | Darba kārtības projekts |
| --- | --- |

137. pants

| 138. pants | Plenārsēdes procedūra, ja nav grozījumu un debašu |
| --- | --- |

138. pants

| 139. pants | Īss izklāsts |
| --- | --- |

139. pants

| 140. pants | Darba kārtības pieņemšana un grozīšana |
| --- | --- |

140. pants

| 141. pants | Ārkārtas debates |
| --- | --- |

141. pants

| 142. pants | Steidzami gadījumi |
| --- | --- |

142. pants

| 143. pants | Kopīga apspriešana |
| --- | --- |

143. pants

| 144. pants | Termiņi |
| --- | --- |

144. pants

| 3. NODAĻA | SĒŽU NORISES VISPĀRĒJIE NOTEIKUMI |
| --- | --- |

3. NODAĻA

| 145. pants | Pieeja sēžu zālei |
| --- | --- |

145. pants

| 146. pants | Valodas |
| --- | --- |

146. pants

| 147. pants | Pārejas noteikumi |
| --- | --- |

147. pants

| 148. pants | Dokumentu izplatīšana |
| --- | --- |

148. pants

| 149. pants | Uzstāšanās laika sadale |
| --- | --- |

149. pants

| 150. pants | Vienu minūti ilgas uzstāšanās |
| --- | --- |

150. pants

| 151. pants | Personiski paziņojumi |
| --- | --- |

151. pants

| 4. NODAĻA | PASĀKUMI RĪCĪBAS NOTEIKUMU NEIEVĒROŠANAS GADĪJUMOS |
| --- | --- |

4. NODAĻA

| 152. pants | Tūlītēji pasākumi |
| --- | --- |

152. pants

| 153. pants | Sankcijas |
| --- | --- |

153. pants

| 154. pants | Iekšējās apelācijas procedūras |
| --- | --- |

154. pants

| 5. NODAĻA | KVORUMS UN BALSOŠANA |
| --- | --- |

5. NODAĻA

| 155. pants | Kvorums |
| --- | --- |

155. pants

| 156. pants | Grozījumu iesniegšana un to izklāsts |
| --- | --- |

156. pants

| 157. pants | Grozījumu pieņemamība |
| --- | --- |

157. pants

| 158. pants | Balsošanas kārtība |
| --- | --- |

158. pants

| 159. pants | Vienāds balsu sadalījums |
| --- | --- |

159. pants

| 160. pants | Balsošanas pamatprincipi |
| --- | --- |

160. pants

| 161. pants | Balsošanas kārtība par grozījumiem |
| --- | --- |

161. pants

| 162. pants | Plenārsēdē iesniegto grozījumu izskatīšana komitejās |
| --- | --- |

162. pants

| 163. pants | Balsošana pa daļām |
| --- | --- |

163. pants

| 164. pants | Balsstiesības |
| --- | --- |

164. pants

| 165. pants | Balsošana |
| --- | --- |

165. pants

| 166. pants | Galīgais balsojums |
| --- | --- |

166. pants

| 167. pants | Balsošana pēc saraksta |
| --- | --- |

167. pants

| 168. pants | Elektroniskā balsošana |
| --- | --- |

168. pants

| 169. pants | Aizklātā balsošana |
| --- | --- |

169. pants

| 170. pants | Balsojumu skaidrojumi |
| --- | --- |

170. pants

| 171. pants | Balsojuma apstrīdēšana |
| --- | --- |

171. pants

| 6. NODAĻA | DEPUTĀTU UZSTĀŠANĀS PAR PROCEDŪRAS JAUTĀJUMIEM |
| --- | --- |

6. NODAĻA

| 172. pants | Priekšlikumi attiecībā uz procedūru |
| --- | --- |

172. pants

| 173. pants | Reglamenta neievērošana |
| --- | --- |

173. pants

| 174. pants | Jautājuma nepieņemamība |
| --- | --- |

174. pants

| 175. pants | Nodošana atpakaļ komitejai |
| --- | --- |

175. pants

| 176. pants | Debašu slēgšana |
| --- | --- |

176. pants

| 177. pants | Debašu vai balsošanas atlikšana |
| --- | --- |

177. pants

| 178. pants | Sēdes pārtraukšana vai slēgšana |
| --- | --- |

178. pants

| 7. NODAĻA | PARLAMENTA DARBA PUBLISKUMS |
| --- | --- |

7. NODAĻA

| 179. pants | Protokols |
| --- | --- |

179. pants

| 180. pants | Pieņemtie teksti |
| --- | --- |

180. pants

| 181. pants | Stenogramma |
| --- | --- |

181. pants

| 182. pants | Debašu audiovizuālie ieraksti |
| --- | --- |

182. pants

| VII SADAĻA | KOMITEJAS UN DELEGĀCIJAS |
| --- | --- |

VII SADAĻA

| 1. NODAĻA | KOMITEJAS – IZVEIDE UN KOMPETENCES |
| --- | --- |

1. NODAĻA

| 183. pants | Pastāvīgo komiteju izveide |
| --- | --- |

183. pants

| 184. pants | Īpašo komiteju izveide |
| --- | --- |

184. pants

| 185. pants | Izmeklēšanas komitejas |
| --- | --- |

185. pants

| 186. pants | Komiteju sastāvs |
| --- | --- |

186. pants

| 187. pants | Aizstājēji |
| --- | --- |

187. pants

| 188. pants | Komiteju pienākumi |
| --- | --- |

188. pants

| 189. pants | Par pilnvaru pārbaudi atbildīgā komiteja |
| --- | --- |

189. pants

| 190. pants | Apakškomitejas |
| --- | --- |

190. pants

| 191. pants | Komiteju prezidiji |
| --- | --- |

191. pants

| 192. pants | Komiteju koordinatori un ēnu referenti |
| --- | --- |

192. pants

| 2. NODAĻA | KOMITEJAS – DARBĪBA |
| --- | --- |

2. NODAĻA

| 193. pants | Komitejas sanāksmes |
| --- | --- |

193. pants

| 194. pants | Komitejas sanāksmju protokoli |
| --- | --- |

194. pants

| 195. pants | Balsošana komitejā |
| --- | --- |

195. pants

| 196. pants | Noteikumi par plenārsēdi, kurus piemēro komitejā |
| --- | --- |

196. pants

| 197. pants | Jautājumu laiks komitejā |
| --- | --- |

197. pants

| 3. NODAĻA | PARLAMENTU SADARBĪBAS DELEGĀCIJAS |
| --- | --- |

3. NODAĻA

| 198. pants | Parlamentu sadarbības delegāciju izveide un to pienākumi |
| --- | --- |

198. pants

| 199. pants | Sadarbība ar Eiropas Padomes Parlamentāro asambleju |
| --- | --- |

199. pants

| 200. pants | Apvienotās parlamentārās komitejas |
| --- | --- |

200. pants

| VIII SADAĻA | LŪGUMRAKSTI |
| --- | --- |

VIII SADAĻA

| 201. pants | Tiesības iesniegt lūgumrakstus |
| --- | --- |

201. pants

| 202. pants | Lūgumrakstu izskatīšana |
| --- | --- |

202. pants

| 203. pants | Lūgumrakstu publiskums |
| --- | --- |

203. pants

| IX SADAĻA | OMBUDS |
| --- | --- |

IX SADAĻA

| 204. pants | Ombuda ievēlēšana |
| --- | --- |

204. pants

| 205. pants | Ombuda darbība |
| --- | --- |

205. pants

| 206. pants | Ombuda atlaišana |
| --- | --- |

206. pants

| X SADAĻA | PARLAMENTA ĢENERĀLSEKRETARIĀTS |
| --- | --- |

X SADAĻA

| 207. pants | Ģenerālsekretariāts |
| --- | --- |

207. pants

| XI SADAĻA | PILNVARAS UN PIENĀKUMI SAISTĪBĀ AR EIROPAS LĪMEŅA POLITISKAJĀM PARTIJĀM |
| --- | --- |

XI SADAĻA

| 208. pants | Parlamenta priekšsēdētāja pilnvaras un pienākumi |
| --- | --- |

208. pants

| 209. pants | Prezidija pilnvaras un pienākumi |
| --- | --- |

209. pants

| 210. pants | Atbildīgās komitejas un Parlamenta plenārsēdes pilnvaras un pienākumi |
| --- | --- |

210. pants

| XII SADAĻA | REGLAMENTA PIEMĒROŠANA UN GROZĪŠANA |
| --- | --- |

XII SADAĻA

| 211. pants | Reglamenta piemērošana |
| --- | --- |

211. pants

| 212. pants | Reglamenta grozīšana |
| --- | --- |

212. pants

| XIII SADAĻA | DAŽĀDI NOTEIKUMI |
| --- | --- |

XIII SADAĻA

| 213. pants | Eiropas Savienības simboli |
| --- | --- |

213. pants

| 214. pants | Neizskatīti jautājumi |
| --- | --- |

214. pants

| 215. pants | Pielikumu struktūra |
| --- | --- |

215. pants

| 216. pants | Kļūdu labojumi |
| --- | --- |

216. pants

| I PIELIKUMS | Reglamenta 9. panta 1. punkta piemērošanas noteikumi – pārredzamība un deputātu finansiālās intereses |
| --- | --- |

I PIELIKUMS

| II PIELIKUMS | Reglamenta 116. pantā paredzētā jautājumu laika norise |
| --- | --- |

II PIELIKUMS

| III PIELIKUMS | Pamatnostādnes par jautājumiem, uz kuriem jāatbild rakstiski saskaņā ar 117. un 118. pantu |
| --- | --- |

III PIELIKUMS

| IV PIELIKUMS | Pamatnostādnes un vispārējie kritēriji, kas jāievēro, izraugoties tēmas iekļaušanai darba kārtībā debatēm par cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma principu pārkāpumiem saskaņā ar 122. pantu |
| --- | --- |

IV PIELIKUMS

| V PIELIKUMS | (svītrots) |
| --- | --- |

V PIELIKUMS

| VI PIELIKUMS | Procedūra, kas jāpiemēro, lai izskatītu un pieņemtu lēmumus par budžeta izpildes apstiprināšanu |
| --- | --- |

VI PIELIKUMS

| VII PIELIKUMS | Pastāvīgo parlamentāro komiteju kompetences |
| --- | --- |

VII PIELIKUMS

| VIII PIELIKUMS | Konfidenciāli un slepeni dokumenti un informācija |
| --- | --- |

VIII PIELIKUMS

| IX PIELIKUMS | Sīki izstrādāti noteikumi attiecībā uz Eiropas Parlamenta izmeklēšanas tiesību izmantošanu |
| --- | --- |

IX PIELIKUMS

| X PIELIKUMS | Reglamenta 9. panta 4. punkta piemērošanas noteikumi – lobēšana Eiropas Parlamentā |
| --- | --- |

X PIELIKUMS

| XI PIELIKUMS | Ombuda pienākumu pildīšana |
| --- | --- |

XI PIELIKUMS

| XII PIELIKUMS | Iekšējā izmeklēšana saistībā ar krāpšanas, korupcijas un citas Kopienas interesēm kaitējošas prettiesiskas darbības novēršanu |
| --- | --- |

XII PIELIKUMS

| XIII PIELIKUMS | Eiropas Parlamenta un Komisijas Nolīgums par īstenošanas procedūrām Padomes Lēmumam 1999/468/EK, kas grozīts ar Lēmumu 2006/512/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību |
| --- | --- |

XIII PIELIKUMS

| XIV PIELIKUMS | Pamatnolīgums par Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas attiecībām |
| --- | --- |

XIV PIELIKUMS

| XV PIELIKUMS | Regula (EK) Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi dokumentiem |
| --- | --- |

XV PIELIKUMS

| XVI PIELIKUMS | Deputātu rīcības noteikumu interpretācijas vadlīnijas |
| --- | --- |

XVI PIELIKUMS

| XVII PIELIKUMS | Komisijas apstiprināšanas pamatnostādnes |
| --- | --- |

XVII PIELIKUMS

| XVIII PIELIKUMS | Procedūra patstāvīgo ziņojumu sagatavošanas atļaujas piešķiršanai |
| --- | --- |

XVIII PIELIKUMS

| XIX PIELIKUMS | Partnerība informācijas sniegšanai par Eiropu |
| --- | --- |

XIX PIELIKUMS

| XX PIELIKUMS | Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2007. gada 13. jūnija Kopīgā deklarācija par koplēmuma procedūras praktiskajiem aspektiem (EK līguma 251. pants) |
| --- | --- |

XX PIELIKUMS

| XXI PIELIKUMS | Rīcības kodekss sarunu vešanai saistībā ar parasto likumdošanas procedūru |
| --- | --- |

XXI PIELIKUMS

I   SADAĻA

DEPUTĀTI, PARLAMENTA STRUKTŪRVIENĪBAS UN POLITISKĀS GRUPAS

1.   NODAĻA

Eiropas Parlamenta deputāti

1.   pants

Eiropas Parlaments

| 1. | Eiropas Parlaments ir asambleja, kas ievēlēta saskaņā ar Līgumiem, ar 1976. gada 20. septembra Aktu par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās un saskaņā ar valstu tiesību aktiem, kuri pieņemti atbilstoši Līgumiem. |
| --- | --- |

1.

Eiropas Parlaments ir asambleja, kas ievēlēta saskaņā ar Līgumiem, ar 1976. gada 20. septembra Aktu par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās un saskaņā ar valstu tiesību aktiem, kuri pieņemti atbilstoši Līgumiem.

| 2. | Parlamentā ievēlētos pārstāvjus dēvē šādi: | “Членове на Европейския парламент” bulgāru valodā, |
| --- | --- | --- |

2.

Parlamentā ievēlētos pārstāvjus dēvē šādi:

“Членове на Европейския парламент” bulgāru valodā,

| | “Diputados al Parlamento Europeo” spāņu valodā, |
| --- | --- |

“Diputados al Parlamento Europeo” spāņu valodā,

| | “Poslanci Evropského parlamentu” čehu valodā, |
| --- | --- |

“Poslanci Evropského parlamentu” čehu valodā,

| | “Medlemmer af Europa-Parlamentet” dāņu valodā, |
| --- | --- |

“Medlemmer af Europa-Parlamentet” dāņu valodā,

| | “Mitglieder des Europäischen Parlaments” vācu valodā, |
| --- | --- |

“Mitglieder des Europäischen Parlaments” vācu valodā,

| | “Euroopa Parlamendi liikmed” igauņu valodā, |
| --- | --- |

“Euroopa Parlamendi liikmed” igauņu valodā,

| | “Βoυλευτές τoυ Ευρωπαϊκoύ Κoιvoβoυλίoυ” grieķu valodā, |
| --- | --- |

“Βoυλευτές τoυ Ευρωπαϊκoύ Κoιvoβoυλίoυ” grieķu valodā,

| | “Members of the European Parliament” angļu valodā, |
| --- | --- |

“Members of the European Parliament” angļu valodā,

| | “Députés au Parlement européen” franču valodā, |
| --- | --- |

“Députés au Parlement européen” franču valodā,

| | “Feisirí de Pharlaimint na hEorpa” īru valodā, |
| --- | --- |

“Feisirí de Pharlaimint na hEorpa” īru valodā,

| | “Deputati al Parlamento europeo” itāļu valodā, |
| --- | --- |

“Deputati al Parlamento europeo” itāļu valodā,

| | “Eiropas Parlamenta deputāti” latviešu valodā, |
| --- | --- |

“Eiropas Parlamenta deputāti” latviešu valodā,

| | “Europos Parlamento nariai” lietuviešu valodā, |
| --- | --- |

“Europos Parlamento nariai” lietuviešu valodā,

| | “Európai Parlamenti Képviselők” ungāru valodā, |
| --- | --- |

“Európai Parlamenti Képviselők” ungāru valodā,

| | “Membri tal-Parlament Ewropew” maltiešu valodā, |
| --- | --- |

“Membri tal-Parlament Ewropew” maltiešu valodā,

| | “Leden van het Europees Parlement” holandiešu valodā, |
| --- | --- |

“Leden van het Europees Parlement” holandiešu valodā,

| | “Posłowie do Parlamentu Europejskiego” poļu valodā, |
| --- | --- |

“Posłowie do Parlamentu Europejskiego” poļu valodā,

| | “Deputados ao Parlamento Europeu” portugāļu valodā, |
| --- | --- |

“Deputados ao Parlamento Europeu” portugāļu valodā,

| | “Deputați în Parlamentul European” rumāņu valodā, |
| --- | --- |

“Deputați în Parlamentul European” rumāņu valodā,

| | “Poslanci Európskeho parlamentu” slovāku valodā, |
| --- | --- |

“Poslanci Európskeho parlamentu” slovāku valodā,

| | “Poslanci Evropskega parlamenta” slovēņu valodā, |
| --- | --- |

“Poslanci Evropskega parlamenta” slovēņu valodā,

| | “Euroopan parlamentin jäsenet” somu valodā, |
| --- | --- |

“Euroopan parlamentin jäsenet” somu valodā,

| | “Ledamöter av Europaparlamentet” zviedru valodā. |
| --- | --- |

“Ledamöter av Europaparlamentet” zviedru valodā.

2.   pants

Neatkarība pilnvaru īstenošanas laikā

Eiropas Parlamenta deputāti īsteno savas pilnvaras neatkarīgi. Viņi neseko nekādiem norādījumiem un nepilda saistošus uzdevumus.

3.   pants

Pilnvaru pārbaude

| 1. | Pēc Eiropas Parlamenta vēlēšanām Parlamenta priekšsēdētājs aicina dalībvalstu kompetentās iestādes nekavējoties darīt zināmus ievēlēto deputātu vārdus, lai visi deputāti varētu sākt darbību Parlamentā jau pirmās sasaukuma sēdes atklāšanā.
  Tajā pašā laikā Parlamenta priekšsēdētājs vērš šo iestāžu uzmanību uz attiecīgajiem 1976. gada 20. septembra akta noteikumiem un aicina tās veikt vajadzīgos pasākumus, lai izvairītos no jebkādas neatbilstības Eiropas Parlamenta deputāta mandātam. |
| --- | --- |

1.

Pēc Eiropas Parlamenta vēlēšanām Parlamenta priekšsēdētājs aicina dalībvalstu kompetentās iestādes nekavējoties darīt zināmus ievēlēto deputātu vārdus, lai visi deputāti varētu sākt darbību Parlamentā jau pirmās sasaukuma sēdes atklāšanā.

Tajā pašā laikā Parlamenta priekšsēdētājs vērš šo iestāžu uzmanību uz attiecīgajiem 1976. gada 20. septembra akta noteikumiem un aicina tās veikt vajadzīgos pasākumus, lai izvairītos no jebkādas neatbilstības Eiropas Parlamenta deputāta mandātam.

| 2. | Katrs deputāts, par kura ievēlēšanu ir paziņots Parlamentam, pirms viņš sāk darbu Parlamentā, iesniedz rakstisku deklarāciju, kurā apliecina, ka viņš neieņem nevienu amatu, kurš 1976. gada 20. septembra akta 7. panta 1. vai 2. punkta izpratnē nav savienojams ar Eiropas Parlamenta deputāta pienākumu pildīšanu. Pēc vispārīgajām vēlēšanām šo deklarāciju iesniedz, ja vien tas iespējams, ne vēlāk kā sešas dienas pirms Parlamenta sasaukuma konstitutīvās sēdes. Kamēr deputāta pilnvaras nav pārbaudītas vai kamēr nav pieņemts lēmums par domstarpībām un ar noteikumu, ka deputāts pirms tam ir parakstījis minēto rakstisko deklarāciju, viņš darbojas Parlamentā un tā struktūrvienībās un uz viņu attiecas visas ar šo darbību saistītās tiesības.
  Ja fakti, ko pierāda publiski pieejami avoti, apstiprina, ka deputāts ieņem amatu, kurš 1976. gada 20. septembra akta 7. panta 1. un 2. punkta izpratnē nav savienojams ar Eiropas Parlamenta deputāta pienākumu pildīšanu, Parlaments, pamatojoties uz priekšsēdētāja sniegto informāciju, paziņo par brīvu deputāta vietu. |
| --- | --- |

2.

Katrs deputāts, par kura ievēlēšanu ir paziņots Parlamentam, pirms viņš sāk darbu Parlamentā, iesniedz rakstisku deklarāciju, kurā apliecina, ka viņš neieņem nevienu amatu, kurš 1976. gada 20. septembra akta 7. panta 1. vai 2. punkta izpratnē nav savienojams ar Eiropas Parlamenta deputāta pienākumu pildīšanu. Pēc vispārīgajām vēlēšanām šo deklarāciju iesniedz, ja vien tas iespējams, ne vēlāk kā sešas dienas pirms Parlamenta sasaukuma konstitutīvās sēdes. Kamēr deputāta pilnvaras nav pārbaudītas vai kamēr nav pieņemts lēmums par domstarpībām un ar noteikumu, ka deputāts pirms tam ir parakstījis minēto rakstisko deklarāciju, viņš darbojas Parlamentā un tā struktūrvienībās un uz viņu attiecas visas ar šo darbību saistītās tiesības.

Ja fakti, ko pierāda publiski pieejami avoti, apstiprina, ka deputāts ieņem amatu, kurš 1976. gada 20. septembra akta 7. panta 1. un 2. punkta izpratnē nav savienojams ar Eiropas Parlamenta deputāta pienākumu pildīšanu, Parlaments, pamatojoties uz priekšsēdētāja sniegto informāciju, paziņo par brīvu deputāta vietu.

| 3. | Pamatojoties uz komitejas, kurai uzdots pārbaudīt pilnvaras, ziņojumu, Parlaments nekavējoties pārbauda pilnvaras un nosaka, vai katra jaunievēlētā deputāta mandāts ir derīgs, kā arī izskata iespējamās domstarpības, kas var rasties saistībā ar 1976. gada 20. septembra akta noteikumiem, izņemot tās domstarpības, kuras rodas saistībā ar dalībvalstu vēlēšanu likumiem. |
| --- | --- |

3.

Pamatojoties uz komitejas, kurai uzdots pārbaudīt pilnvaras, ziņojumu, Parlaments nekavējoties pārbauda pilnvaras un nosaka, vai katra jaunievēlētā deputāta mandāts ir derīgs, kā arī izskata iespējamās domstarpības, kas var rasties saistībā ar 1976. gada 20. septembra akta noteikumiem, izņemot tās domstarpības, kuras rodas saistībā ar dalībvalstu vēlēšanu likumiem.

| 4. | Atbildīgās komitejas ziņojums ir balstīts uz katras dalībvalsts oficiālu paziņojumu par vēlēšanu rezultātiem, minot ievēlēto kandidātu vārdus, kā arī iespējamo aizstājēju vārdus vēlēšanu rezultātu secībā.
  Deputāta mandātu var apstiprināt tikai pēc tam, kad deputāts ir iesniedzis rakstisku deklarāciju saskaņā ar šo pantu un Reglamenta I pielikumu.
  Parlaments, pamatojoties uz atbildīgās komitejas ziņojumu, jebkurā brīdī var pieņemt lēmumu par domstarpībām saistībā ar kāda deputāta mandāta derīgumu. |
| --- | --- |

4.

Atbildīgās komitejas ziņojums ir balstīts uz katras dalībvalsts oficiālu paziņojumu par vēlēšanu rezultātiem, minot ievēlēto kandidātu vārdus, kā arī iespējamo aizstājēju vārdus vēlēšanu rezultātu secībā.

Deputāta mandātu var apstiprināt tikai pēc tam, kad deputāts ir iesniedzis rakstisku deklarāciju saskaņā ar šo pantu un Reglamenta I pielikumu.

Parlaments, pamatojoties uz atbildīgās komitejas ziņojumu, jebkurā brīdī var pieņemt lēmumu par domstarpībām saistībā ar kāda deputāta mandāta derīgumu.

| 5. | Ja kādu deputātu ieceļ tāpēc, ka tajā pašā vēlēšanu sarakstā esošie kandidāti ir atteikušies, atbildīgā komiteja nodrošina, lai atteikšanās noritētu saskaņā ar 1976. gada 20. septembra akta burtu un garu, kā arī saskaņā ar Reglamenta 4. panta 3. punktu. |
| --- | --- |

5.

Ja kādu deputātu ieceļ tāpēc, ka tajā pašā vēlēšanu sarakstā esošie kandidāti ir atteikušies, atbildīgā komiteja nodrošina, lai atteikšanās noritētu saskaņā ar 1976. gada 20. septembra akta burtu un garu, kā arī saskaņā ar Reglamenta 4. panta 3. punktu.

| 6. | Atbildīgā komiteja nodrošina, lai dalībvalstu vai Eiropas Savienības iestādes nekavējoties paziņotu Parlamentam visu informāciju, kas var ietekmēt deputāta pienākumu pildīšanu Eiropas Parlamentā vai aizvietotāju secību, minot dienu, kad pilnvaras stājas spēkā, ja deputātu ieceļ.
  Ja dalībvalstu kompetentās iestādes uzsāk procedūru, kas var beigties ar deputāta pilnvaru atņemšanu, Parlamenta priekšsēdētājs prasa, lai viņu regulāri informē par procedūras virzību, un viņš nodod šo jautājumu atbildīgajai komitejai, pēc kuras priekšlikuma Parlaments var pieņemt nostāju šajā jautājumā. |
| --- | --- |

6.

Atbildīgā komiteja nodrošina, lai dalībvalstu vai Eiropas Savienības iestādes nekavējoties paziņotu Parlamentam visu informāciju, kas var ietekmēt deputāta pienākumu pildīšanu Eiropas Parlamentā vai aizvietotāju secību, minot dienu, kad pilnvaras stājas spēkā, ja deputātu ieceļ.

Ja dalībvalstu kompetentās iestādes uzsāk procedūru, kas var beigties ar deputāta pilnvaru atņemšanu, Parlamenta priekšsēdētājs prasa, lai viņu regulāri informē par procedūras virzību, un viņš nodod šo jautājumu atbildīgajai komitejai, pēc kuras priekšlikuma Parlaments var pieņemt nostāju šajā jautājumā.

4.   pants

Deputātu pilnvaru laiks

| 1. | Deputāta pilnvaru laiks sākas un beidzas saskaņā ar 1976. gada 20. septembra akta noteikumiem. Pilnvaru laiks beidzas arī tad, ja deputāts ir miris vai atkāpjas. |
| --- | --- |

1.

Deputāta pilnvaru laiks sākas un beidzas saskaņā ar 1976. gada 20. septembra akta noteikumiem. Pilnvaru laiks beidzas arī tad, ja deputāts ir miris vai atkāpjas.

| 2. | Deputāti turpina pildīt savus pienākumus līdz Parlamenta pirmās sēdes atklāšanai pēc vēlēšanām. |
| --- | --- |

2.

Deputāti turpina pildīt savus pienākumus līdz Parlamenta pirmās sēdes atklāšanai pēc vēlēšanām.

| 3. | Deputāti, kuri atkāpjas, paziņo Parlamenta priekšsēdētājam par savu atkāpšanos un norāda dienu, kad tā stājas spēkā, kas nedrīkst būt vēlāk kā trīs mēnešus pēc paziņojuma iesniegšanas. Paziņojums ir jānoformē kā protokols, ko sagatavo ģenerālsekretāra vai viņa pārstāvja klātbūtnē, paraksta ģenerālsekretārs vai viņa pārstāvis un attiecīgais deputāts un ko nekavējoties iesniedz atbildīgajai komitejai, kura to iekļauj savā darba kārtībā pirmajā sanāksmē pēc šā dokumenta saņemšanas.
  Ja atbildīgā komiteja uzskata, ka atkāpšanās nav savienojama ar 1976. gada 20. septembra akta burtu vai garu, tā informē Parlamentu, lai tas izlemj, vai ir brīva deputāta vieta.
  Pretējā gadījumā paziņo, ka vieta ir brīva, sākot ar dienu, kuru deputāts norādījis protokolā par atkāpšanos. Par šo jautājumu Parlamentā nebalso.

  Ir ieviesta vienkāršota procedūra dažos ārkārtas gadījumos, kad viena vai vairākas sesijas notiek laikā starp deputāta atkāpšanos un atbildīgās komitejas pirmo sanāksmi un kad politiskā grupa, pie kuras piederējis deputāts, kas ir atkāpies, nevar dabūt aizstājēju, jo nav bijis paziņojuma par vietas atbrīvošanos. Atbildīgās komitejas referentam, kuram šie jautājumi ir uzticēti, šī procedūra piešķir pilnvaras nekavējoties izskatīt atbilstoši noformētu atkāpšanās paziņojumu un gadījumos, kad kavēšanās lietas izskatīšanā varētu radīt negatīvas sekas, griezties pie komitejas priekšsēdētāja, prasot, lai saskaņā ar 3. punktu viņš:







  — | komitejas vārdā informē Parlamenta priekšsēdētāju, ka deputāta vieta ir atbrīvojusies, vai |
| --- | --- | --- |

3.

Deputāti, kuri atkāpjas, paziņo Parlamenta priekšsēdētājam par savu atkāpšanos un norāda dienu, kad tā stājas spēkā, kas nedrīkst būt vēlāk kā trīs mēnešus pēc paziņojuma iesniegšanas. Paziņojums ir jānoformē kā protokols, ko sagatavo ģenerālsekretāra vai viņa pārstāvja klātbūtnē, paraksta ģenerālsekretārs vai viņa pārstāvis un attiecīgais deputāts un ko nekavējoties iesniedz atbildīgajai komitejai, kura to iekļauj savā darba kārtībā pirmajā sanāksmē pēc šā dokumenta saņemšanas.

Ja atbildīgā komiteja uzskata, ka atkāpšanās nav savienojama ar 1976. gada 20. septembra akta burtu vai garu, tā informē Parlamentu, lai tas izlemj, vai ir brīva deputāta vieta.

Pretējā gadījumā paziņo, ka vieta ir brīva, sākot ar dienu, kuru deputāts norādījis protokolā par atkāpšanos. Par šo jautājumu Parlamentā nebalso.

Ir ieviesta vienkāršota procedūra dažos ārkārtas gadījumos, kad viena vai vairākas sesijas notiek laikā starp deputāta atkāpšanos un atbildīgās komitejas pirmo sanāksmi un kad politiskā grupa, pie kuras piederējis deputāts, kas ir atkāpies, nevar dabūt aizstājēju, jo nav bijis paziņojuma par vietas atbrīvošanos. Atbildīgās komitejas referentam, kuram šie jautājumi ir uzticēti, šī procedūra piešķir pilnvaras nekavējoties izskatīt atbilstoši noformētu atkāpšanās paziņojumu un gadījumos, kad kavēšanās lietas izskatīšanā varētu radīt negatīvas sekas, griezties pie komitejas priekšsēdētāja, prasot, lai saskaņā ar 3. punktu viņš:

—

komitejas vārdā informē Parlamenta priekšsēdētāju, ka deputāta vieta ir atbrīvojusies, vai

| — | sasauc komitejas ārkārtas sanāksmi, lai izskatītu referenta konstatētos sarežģījumus. |
| --- | --- |

—

sasauc komitejas ārkārtas sanāksmi, lai izskatītu referenta konstatētos sarežģījumus.

| 4. | Ja dalībvalsts kompetentā iestāde saskaņā ar šīs valsts tiesību aktiem ziņo Parlamenta priekšsēdētājam par Eiropas Parlamenta deputāta pilnvaru laika izbeigšanos, kas saistīta vai nu ar neatbilstību 1976. gada 20. septembra akta 7. panta 3. punkta izpratnē, vai ar deputāta mandāta atsaukšanu saskaņā ar minētā akta 13. panta 3. punktu, Parlamenta priekšsēdētājs informē Parlamentu, ka deputāta pilnvaru laiks beidzies dalībvalsts paziņotajā datumā, un aicina dalībvalsti brīvo vietu nekavējoties aizpildīt.
  Ja dalībvalstu vai Eiropas Savienības kompetentās iestādes vai attiecīgais deputāts paziņo Parlamenta priekšsēdētājam par iecelšanu vai ievēlēšanu amatā, kas 1976. gada 20. septembra akta 7. panta 1. vai 2. punkta izpratnē nav savienojams ar Eiropas Parlamenta deputāta pienākumu pildīšanu, Parlamenta priekšsēdētājs par to informē Parlamentu, kurš paziņo, ka ir brīva vieta. |
| --- | --- |

4.

Ja dalībvalsts kompetentā iestāde saskaņā ar šīs valsts tiesību aktiem ziņo Parlamenta priekšsēdētājam par Eiropas Parlamenta deputāta pilnvaru laika izbeigšanos, kas saistīta vai nu ar neatbilstību 1976. gada 20. septembra akta 7. panta 3. punkta izpratnē, vai ar deputāta mandāta atsaukšanu saskaņā ar minētā akta 13. panta 3. punktu, Parlamenta priekšsēdētājs informē Parlamentu, ka deputāta pilnvaru laiks beidzies dalībvalsts paziņotajā datumā, un aicina dalībvalsti brīvo vietu nekavējoties aizpildīt.

Ja dalībvalstu vai Eiropas Savienības kompetentās iestādes vai attiecīgais deputāts paziņo Parlamenta priekšsēdētājam par iecelšanu vai ievēlēšanu amatā, kas 1976. gada 20. septembra akta 7. panta 1. vai 2. punkta izpratnē nav savienojams ar Eiropas Parlamenta deputāta pienākumu pildīšanu, Parlamenta priekšsēdētājs par to informē Parlamentu, kurš paziņo, ka ir brīva vieta.

| 5. | Dalībvalstu vai Eiropas Savienības iestādes informē Parlamenta priekšsēdētāju par visiem uzdevumiem, ko tās ir paredzējušas deputātam uzticēt. Parlamenta priekšsēdētājs uzdod atbildīgajai komitejai izskatīt, vai paredzamais uzdevums ir savienojams ar 1976. gada 20. septembra akta burtu un garu, un par minētās komitejas secinājumiem informē Parlamentu, deputātus un attiecīgās iestādes. |
| --- | --- |

5.

Dalībvalstu vai Eiropas Savienības iestādes informē Parlamenta priekšsēdētāju par visiem uzdevumiem, ko tās ir paredzējušas deputātam uzticēt. Parlamenta priekšsēdētājs uzdod atbildīgajai komitejai izskatīt, vai paredzamais uzdevums ir savienojams ar 1976. gada 20. septembra akta burtu un garu, un par minētās komitejas secinājumiem informē Parlamentu, deputātus un attiecīgās iestādes.

| 6. | Par deputāta pilnvaru izbeigšanās un brīvas vietas parādīšanās dienu uzskata:






  — | ja deputāts atkāpjas – dienu, kurā Parlaments saskaņā ar atkāpšanās protokolu ir paziņojis, ka vieta ir brīva, |
| --- | --- | --- |

6.

Par deputāta pilnvaru izbeigšanās un brīvas vietas parādīšanās dienu uzskata:

—

ja deputāts atkāpjas – dienu, kurā Parlaments saskaņā ar atkāpšanās protokolu ir paziņojis, ka vieta ir brīva,

| — | ja 1976. gada 20. septembra akta 7. panta 1. vai 2. punkta izpratnē deputāts ieņem ar Eiropas Parlamenta deputāta mandātu nesavienojamu amatu vai ir ievēlēts šādā amatā – dienu, kuru norādījušas dalībvalstu vai Eiropas Savienības valstu kompetentās iestādes vai pats deputāts. |
| --- | --- |

—

ja 1976. gada 20. septembra akta 7. panta 1. vai 2. punkta izpratnē deputāts ieņem ar Eiropas Parlamenta deputāta mandātu nesavienojamu amatu vai ir ievēlēts šādā amatā – dienu, kuru norādījušas dalībvalstu vai Eiropas Savienības valstu kompetentās iestādes vai pats deputāts.

| 7. | Kad Parlaments paziņo, ka ir radusies brīva vieta, par to informē attiecīgo dalībvalsti un aicina nekavējoties šo vietu aizpildīt. |
| --- | --- |

7.

Kad Parlaments paziņo, ka ir radusies brīva vieta, par to informē attiecīgo dalībvalsti un aicina nekavējoties šo vietu aizpildīt.

| 8. | Ja apstrīd tāda deputāta mandāta derīgumu, kura pilnvaras ir pārbaudītas, šo jautājumu nodod atbildīgajai komitejai, kuras uzdevums ir nekavējoties, bet ne vēlāk kā nākamās sesijas sākumā sagatavot ziņojumu Parlamentam. |
| --- | --- |

8.

Ja apstrīd tāda deputāta mandāta derīgumu, kura pilnvaras ir pārbaudītas, šo jautājumu nodod atbildīgajai komitejai, kuras uzdevums ir nekavējoties, bet ne vēlāk kā nākamās sesijas sākumā sagatavot ziņojumu Parlamentam.

| 9. | Parlaments patur sev tiesības izskatīto mandātu pasludināt par nederīgu vai atbrīvojušos deputāta vietu neizsludināt, ja deputāta mandāta apstiprināšana vai atkāpšanās ir notikusi būtiskas kļūdas vai maldības dēļ. |
| --- | --- |

9.

Parlaments patur sev tiesības izskatīto mandātu pasludināt par nederīgu vai atbrīvojušos deputāta vietu neizsludināt, ja deputāta mandāta apstiprināšana vai atkāpšanās ir notikusi būtiskas kļūdas vai maldības dēļ.

5.   pants

Privilēģijas un imunitāte

| 1. | Deputāti izmanto privilēģijas un imunitāti atbilstoši Protokolam par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

1.

Deputāti izmanto privilēģijas un imunitāti atbilstoši Protokolam par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā.

| 2. | Kad Parlamenta priekšsēdētājs ir saņēmis oficiālu paziņojumu par deputātu ievēlēšanu, viņš izsniedz viņiem ceļošanas atļauju, kas ļauj brīvi pārvietoties dalībvalstīs. |
| --- | --- |

2.

Kad Parlamenta priekšsēdētājs ir saņēmis oficiālu paziņojumu par deputātu ievēlēšanu, viņš izsniedz viņiem ceļošanas atļauju, kas ļauj brīvi pārvietoties dalībvalstīs.

| 3. | Deputātiem ir tiesības iepazīties ar jebkuriem dokumentiem, kas ir Parlamenta vai kādas komitejas rīcībā, izņemot personas lietas un privātos kontus, kuri pieejami tikai attiecīgajiem deputātiem. Atkāpes no šiem noteikumiem attiecībā uz dokumentiem, kuriem var liegt publisku piekļuvi saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem, ir izklāstītas Reglamenta VIII pielikumā. |
| --- | --- |

3.

Deputātiem ir tiesības iepazīties ar jebkuriem dokumentiem, kas ir Parlamenta vai kādas komitejas rīcībā, izņemot personas lietas un privātos kontus, kuri pieejami tikai attiecīgajiem deputātiem. Atkāpes no šiem noteikumiem attiecībā uz dokumentiem, kuriem var liegt publisku piekļuvi saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem, ir izklāstītas Reglamenta VIII pielikumā.

6.   pants

Imunitātes atcelšana

| 1. | Īstenojot savas pilnvaras attiecībā uz privilēģijām un imunitāti, Parlamenta mērķis ir pirmām kārtām saglabāt savu demokrātiskas likumdevējas asamblejas integritāti un nodrošināt deputātu neatkarību, viņiem veicot savus pienākumus. |
| --- | --- |

1.

Īstenojot savas pilnvaras attiecībā uz privilēģijām un imunitāti, Parlamenta mērķis ir pirmām kārtām saglabāt savu demokrātiskas likumdevējas asamblejas integritāti un nodrošināt deputātu neatkarību, viņiem veicot savus pienākumus.

| 2. | Par visiem Parlamenta priekšsēdētājam adresētajiem dalībvalsts kompetentas iestādes pieprasījumiem atcelt deputāta imunitāti paziņo plenārsēdē, un tos nodod atbildīgajai komitejai. |
| --- | --- |

2.

Par visiem Parlamenta priekšsēdētājam adresētajiem dalībvalsts kompetentas iestādes pieprasījumiem atcelt deputāta imunitāti paziņo plenārsēdē, un tos nodod atbildīgajai komitejai.

| 3. | Par visiem Parlamenta priekšsēdētājam adresētajiem deputātu vai bijušo deputātu pieprasījumiem aizstāvēt deputāta imunitāti un privilēģijas paziņo plenārsēdē, un tos nodod atbildīgajai komitejai.

  Deputātu vai bijušo deputātu var pārstāvēt cits deputāts. Cits deputāts nevar to pieprasīt bez attiecīgā deputāta piekrišanas. |
| --- | --- |

3.

Par visiem Parlamenta priekšsēdētājam adresētajiem deputātu vai bijušo deputātu pieprasījumiem aizstāvēt deputāta imunitāti un privilēģijas paziņo plenārsēdē, un tos nodod atbildīgajai komitejai.

Deputātu vai bijušo deputātu var pārstāvēt cits deputāts. Cits deputāts nevar to pieprasīt bez attiecīgā deputāta piekrišanas.

| 4. | Ja deputāts ir aizturēts vai viņam ir liegta pārvietošanās brīvība, acīm redzami pārkāpjot viņa privilēģijas un imunitāti, Parlamenta priekšsēdētājs pēc apspriešanās ar atbildīgās komitejas priekšsēdētāju un referentu var steidzamā kārtā uzņemties iniciatīvu apstiprināt attiecīgā deputāta privilēģijas un imunitāti. Par savu iniciatīvu Parlamenta priekšsēdētājs paziņo komitejai un informē Parlamentu. |
| --- | --- |

4.

Ja deputāts ir aizturēts vai viņam ir liegta pārvietošanās brīvība, acīm redzami pārkāpjot viņa privilēģijas un imunitāti, Parlamenta priekšsēdētājs pēc apspriešanās ar atbildīgās komitejas priekšsēdētāju un referentu var steidzamā kārtā uzņemties iniciatīvu apstiprināt attiecīgā deputāta privilēģijas un imunitāti. Par savu iniciatīvu Parlamenta priekšsēdētājs paziņo komitejai un informē Parlamentu.

7.   pants

Ar imunitāti saistītās procedūras

| 1. | Atbildīgā komiteja nekavējoties un iesniegšanas secībā izskata pieprasījumus atcelt vai aizstāvēt imunitāti un privilēģijas. |
| --- | --- |

1.

Atbildīgā komiteja nekavējoties un iesniegšanas secībā izskata pieprasījumus atcelt vai aizstāvēt imunitāti un privilēģijas.

| 2. | Atbildīgā komiteja iesniedz pamatota lēmuma priekšlikumu, kurā ir ieteikums pieņemt vai noraidīt pieprasījumu atcelt imunitāti vai aizstāvēt imunitāti un privilēģijas. |
| --- | --- |

2.

Atbildīgā komiteja iesniedz pamatota lēmuma priekšlikumu, kurā ir ieteikums pieņemt vai noraidīt pieprasījumu atcelt imunitāti vai aizstāvēt imunitāti un privilēģijas.

| 3. | Komiteja var pieprasīt, lai attiecīgā iestāde tai iesniedz visu informāciju un skaidrojumus, ko tā uzskata par vajadzīgiem, lai izlemtu par imunitātes atcelšanu vai aizstāvēšanu. Attiecīgajam deputātam dod iespēju sniegt paskaidrojumus, un viņš var iesniegt tik daudz dokumentu vai cita veida rakstisku apliecinājumu, cik viņš uzskata par vajadzīgu. Viņu var pārstāvēt cits deputāts. |
| --- | --- |

3.

Komiteja var pieprasīt, lai attiecīgā iestāde tai iesniedz visu informāciju un skaidrojumus, ko tā uzskata par vajadzīgiem, lai izlemtu par imunitātes atcelšanu vai aizstāvēšanu. Attiecīgajam deputātam dod iespēju sniegt paskaidrojumus, un viņš var iesniegt tik daudz dokumentu vai cita veida rakstisku apliecinājumu, cik viņš uzskata par vajadzīgu. Viņu var pārstāvēt cits deputāts.

| 4. | Ja pieprasījums atcelt imunitāti attiecas uz vairākiem apsūdzības punktiem, par katru no tiem var pieņemt atsevišķu lēmumu. Izņēmuma kārtā komiteja savā ziņojumā var ierosināt, lai imunitātes atcelšana attiecas vienīgi uz kriminālvajāšanu un ka līdz galīgā sprieduma pasludināšanai pret deputātu nedrīkst piemērot apcietinājumu vai kādu citu līdzekli, kas viņam liegtu pildīt pienākumus, kurus paredz viņa pilnvaras. |
| --- | --- |

4.

Ja pieprasījums atcelt imunitāti attiecas uz vairākiem apsūdzības punktiem, par katru no tiem var pieņemt atsevišķu lēmumu. Izņēmuma kārtā komiteja savā ziņojumā var ierosināt, lai imunitātes atcelšana attiecas vienīgi uz kriminālvajāšanu un ka līdz galīgā sprieduma pasludināšanai pret deputātu nedrīkst piemērot apcietinājumu vai kādu citu līdzekli, kas viņam liegtu pildīt pienākumus, kurus paredz viņa pilnvaras.

| 5. | Ja deputātam jāierodas tiesā kā lieciniekam vai ekspertam, imunitātes atcelšana nav jāpieprasa, ja:






  — | deputātam nav jāierodas tiesā tajā dienā un laikā, kas viņam liedz vai kavē pildīt deputāta pienākumus, vai arī ja viņš var iesniegt rakstisku vai jebkādu citu paziņojumu, kurš viņam netraucē veikt deputāta pienākumus, |
| --- | --- | --- |

5.

Ja deputātam jāierodas tiesā kā lieciniekam vai ekspertam, imunitātes atcelšana nav jāpieprasa, ja:

—

deputātam nav jāierodas tiesā tajā dienā un laikā, kas viņam liedz vai kavē pildīt deputāta pienākumus, vai arī ja viņš var iesniegt rakstisku vai jebkādu citu paziņojumu, kurš viņam netraucē veikt deputāta pienākumus,

| — | deputātam nav jāliecina par informāciju, ko viņš ieguvis konfidenciālā veidā, pildot savus pienākumus, un ko viņš neuzskata par vajadzīgu izpaust. |
| --- | --- |

—

deputātam nav jāliecina par informāciju, ko viņš ieguvis konfidenciālā veidā, pildot savus pienākumus, un ko viņš neuzskata par vajadzīgu izpaust.

| 6. | Privilēģiju vai imunitātes aizstāvēšanas gadījumos komiteja precizē, vai šie apstākļi rada administratīva vai citāda veida šķēršļus deputāta pārvietošanās brīvībai, viņam ierodoties Parlamenta sanāksmju vietā vai to atstājot, vai deputāta viedokļa paušanai vai balsošanai savu pienākumu pildīšanas laikā vai arī tie ir pielīdzināmi Protokola par privilēģijām un imunitāti 10. panta aspektiem, ko nenosaka attiecīgās dalībvalsts tiesību akti, un iesniedz atbildīgajai iestādei priekšlikumu izdarīt vajadzīgos secinājumus. |
| --- | --- |

6.

Privilēģiju vai imunitātes aizstāvēšanas gadījumos komiteja precizē, vai šie apstākļi rada administratīva vai citāda veida šķēršļus deputāta pārvietošanās brīvībai, viņam ierodoties Parlamenta sanāksmju vietā vai to atstājot, vai deputāta viedokļa paušanai vai balsošanai savu pienākumu pildīšanas laikā vai arī tie ir pielīdzināmi Protokola par privilēģijām un imunitāti 10. panta aspektiem, ko nenosaka attiecīgās dalībvalsts tiesību akti, un iesniedz atbildīgajai iestādei priekšlikumu izdarīt vajadzīgos secinājumus.

| 7. | Komiteja var sniegt pamatotu atzinumu par attiecīgās iestādes kompetenci un par pieprasījuma pieņemamību, taču tā nekādā gadījumā neizsakās par deputāta vainīgumu vai nevainīgumu un par to, vai ir nepieciešama kriminālvajāšana par uzskatiem vai darbībām, kas deputātam piedēvēti, pat tad ne, ja pieprasījuma izskatīšana ļauj komitejai iegūt detalizētas ziņas par lietas materiāliem. |
| --- | --- |

7.

Komiteja var sniegt pamatotu atzinumu par attiecīgās iestādes kompetenci un par pieprasījuma pieņemamību, taču tā nekādā gadījumā neizsakās par deputāta vainīgumu vai nevainīgumu un par to, vai ir nepieciešama kriminālvajāšana par uzskatiem vai darbībām, kas deputātam piedēvēti, pat tad ne, ja pieprasījuma izskatīšana ļauj komitejai iegūt detalizētas ziņas par lietas materiāliem.

| 8. | Komitejas ziņojumu iekļauj darba kārtības sākumā pirmajā sēdē pēc pieprasījuma iesniegšanas. Par lēmuma priekšlikumu vai priekšlikumiem grozījumus neiesniedz.
  Debatēs min vienīgi tos apsvērumus, kuri liek pieņemt vai noraidīt katru priekšlikumu atcelt, saglabāt vai aizstāvēt privilēģiju vai imunitāti.
  Neskarot 151. pantu, deputāts, par kura privilēģijām un imunitāti spriež, debatēs nepiedalās.
  Par ziņojumā iekļauto lēmuma priekšlikumu vai priekšlikumiem balso uzreiz pēc debatēm.
  Kad Parlaments šo jautājumu ir izskatījis, notiek balsošana par katru ziņojumā iekļauto priekšlikumu atsevišķi. Ja priekšlikumu noraida, uzskata, ka ir pieņemts pretējs lēmums. |
| --- | --- |

8.

Komitejas ziņojumu iekļauj darba kārtības sākumā pirmajā sēdē pēc pieprasījuma iesniegšanas. Par lēmuma priekšlikumu vai priekšlikumiem grozījumus neiesniedz.

Debatēs min vienīgi tos apsvērumus, kuri liek pieņemt vai noraidīt katru priekšlikumu atcelt, saglabāt vai aizstāvēt privilēģiju vai imunitāti.

Neskarot 151. pantu, deputāts, par kura privilēģijām un imunitāti spriež, debatēs nepiedalās.

Par ziņojumā iekļauto lēmuma priekšlikumu vai priekšlikumiem balso uzreiz pēc debatēm.

Kad Parlaments šo jautājumu ir izskatījis, notiek balsošana par katru ziņojumā iekļauto priekšlikumu atsevišķi. Ja priekšlikumu noraida, uzskata, ka ir pieņemts pretējs lēmums.

| 9. | Parlamenta pieņemto lēmumu Parlamenta priekšsēdētājs nekavējoties dara zināmu attiecīgajam deputātam un attiecīgās dalībvalsts kompetentajai iestādei un prasa informāciju par lietas virzību un par visiem no tās izrietošajiem tiesas lēmumiem. Tiklīdz Parlamenta priekšsēdētājs ir saņēmis šādu informāciju, viņš to paziņo Parlamentam tādā veidā, kādu uzskata par vispiemērotāko, vajadzības gadījumā – pēc apspriešanās ar atbildīgo komiteju. |
| --- | --- |

9.

Parlamenta pieņemto lēmumu Parlamenta priekšsēdētājs nekavējoties dara zināmu attiecīgajam deputātam un attiecīgās dalībvalsts kompetentajai iestādei un prasa informāciju par lietas virzību un par visiem no tās izrietošajiem tiesas lēmumiem. Tiklīdz Parlamenta priekšsēdētājs ir saņēmis šādu informāciju, viņš to paziņo Parlamentam tādā veidā, kādu uzskata par vispiemērotāko, vajadzības gadījumā – pēc apspriešanās ar atbildīgo komiteju.

| 10. | Ja Parlamenta priekšsēdētājs īsteno tiesības, kas viņam piešķirtas ar 6. panta 4. punktu, atbildīgā komiteja Parlamenta priekšsēdētāja iniciatīvu ņem vērā nākamās sanāksmes laikā. Vajadzības gadījumā komiteja var sagatavot ziņojumu iesniegšanai Parlamentā. |
| --- | --- |

10.

Ja Parlamenta priekšsēdētājs īsteno tiesības, kas viņam piešķirtas ar 6. panta 4. punktu, atbildīgā komiteja Parlamenta priekšsēdētāja iniciatīvu ņem vērā nākamās sanāksmes laikā. Vajadzības gadījumā komiteja var sagatavot ziņojumu iesniegšanai Parlamentā.

| 11. | Komiteja šos jautājumus risina un visus saņemtos dokumentus izskata, ievērojot visstingrākās konfidencialitātes prasības. |
| --- | --- |

11.

Komiteja šos jautājumus risina un visus saņemtos dokumentus izskata, ievērojot visstingrākās konfidencialitātes prasības.

| 12. | Pēc apspriešanās ar dalībvalstīm komiteja var sagatavot indikatīvu sarakstu ar tām dalībvalstu iestādēm, kuras ir tiesīgas iesniegt pieprasījumu par deputāta imunitātes atcelšanu. |
| --- | --- |

12.

Pēc apspriešanās ar dalībvalstīm komiteja var sagatavot indikatīvu sarakstu ar tām dalībvalstu iestādēm, kuras ir tiesīgas iesniegt pieprasījumu par deputāta imunitātes atcelšanu.

| 13. | Jebkuru pieprasījumu attiecībā uz deputāta privilēģiju vai imunitātes piemērošanas jomu, ko iesniegusi kompetenta iestāde, izskata saskaņā ar iepriekš minētajiem noteikumiem. |
| --- | --- |

13.

Jebkuru pieprasījumu attiecībā uz deputāta privilēģiju vai imunitātes piemērošanas jomu, ko iesniegusi kompetenta iestāde, izskata saskaņā ar iepriekš minētajiem noteikumiem.

8.   pants

Deputātu nolikuma īstenošana

Parlaments pieņem Eiropas Parlamenta deputātu nolikumu un jebkādus tā grozījumus, pamatojoties uz atbildīgās komitejas priekšlikumu. Pēc analoģijas piemēro 138. panta 1. punktu. Prezidijs ir atbildīgs par šo noteikumu piemērošanu un lemj par attiecīgo finansējumu, ņemot vērā gada budžetu.

9.   pants

Deputātu finansiālās intereses, rīcības noteikumi un piekļuve Parlamentam

| 1. | Parlaments nosaka pārredzamības noteikumus attiecībā uz Parlamenta deputātu finansiālajām interesēm, kuri pievienoti šim Reglamentam kā pielikums (1).
  Šie noteikumi nekādā ziņā nedrīkst kavēt vai ierobežot deputāta pienākumu pildīšanu un politisko vai kādu citu ar šiem pienākumiem saistītu darbību. |
| --- | --- |

1.

Parlaments nosaka pārredzamības noteikumus attiecībā uz Parlamenta deputātu finansiālajām interesēm, kuri pievienoti šim Reglamentam kā pielikums (1).

Šie noteikumi nekādā ziņā nedrīkst kavēt vai ierobežot deputāta pienākumu pildīšanu un politisko vai kādu citu ar šiem pienākumiem saistītu darbību.

| 2. | Deputātu izturēšanos nosaka savstarpēja cieņa, ņemot vērā Eiropas Savienības pamattekstos noteiktās vērtības un principus, aizsargājot Parlamenta cieņu un netraucējot ne Parlamenta darba norisi, ne arī kārtību Parlamenta ēkās. Deputāti ievēro Parlamenta noteikumus par rīcību ar konfidenciālu informāciju.
  Šo standartu un noteikumu neievērošanas gadījumā var piemērot pasākumus saskaņā ar 152., 153. un 154. pantu. |
| --- | --- |

2.

Deputātu izturēšanos nosaka savstarpēja cieņa, ņemot vērā Eiropas Savienības pamattekstos noteiktās vērtības un principus, aizsargājot Parlamenta cieņu un netraucējot ne Parlamenta darba norisi, ne arī kārtību Parlamenta ēkās. Deputāti ievēro Parlamenta noteikumus par rīcību ar konfidenciālu informāciju.

Šo standartu un noteikumu neievērošanas gadījumā var piemērot pasākumus saskaņā ar 152., 153. un 154. pantu.

| 3. | Šā panta piemērošana nekādā veidā nemazina Parlamenta debašu sparu un neietekmē deputātu vārda brīvību.
  Tā balstīta uz pilnīgu to deputāta pilnvaru ievērošanu, kuras noteiktas primārajos tiesību aktos un deputātiem piemērojamā nolikumā.
  Piemērošana ir balstīta uz atklātības principu, un tā nodrošina, ka deputātiem noteikumi ir izskaidroti; deputātus individuāli informē par viņu tiesībām un pienākumiem. |
| --- | --- |

3.

Šā panta piemērošana nekādā veidā nemazina Parlamenta debašu sparu un neietekmē deputātu vārda brīvību.

Tā balstīta uz pilnīgu to deputāta pilnvaru ievērošanu, kuras noteiktas primārajos tiesību aktos un deputātiem piemērojamā nolikumā.

Piemērošana ir balstīta uz atklātības principu, un tā nodrošina, ka deputātiem noteikumi ir izskaidroti; deputātus individuāli informē par viņu tiesībām un pienākumiem.

| 4. | Kvestori ir atbildīgi par personīgu caurlaižu izsniegšanu personām, kas vēlas bieži apmeklēt Parlamentu, lai deputātiem sniegtu informāciju saistībā ar viņu pilnvarām vai nu pašu deputātu, vai trešo personu interesēs, un tās ir derīgas ne ilgāk kā gadu.
  Šīm personām savukārt:






  — | jāievēro rīcības kodekss, kas publicēts Reglamenta pielikumā (2), |
| --- | --- | --- |

4.

Kvestori ir atbildīgi par personīgu caurlaižu izsniegšanu personām, kas vēlas bieži apmeklēt Parlamentu, lai deputātiem sniegtu informāciju saistībā ar viņu pilnvarām vai nu pašu deputātu, vai trešo personu interesēs, un tās ir derīgas ne ilgāk kā gadu.

Šīm personām savukārt:

—

jāievēro rīcības kodekss, kas publicēts Reglamenta pielikumā (2),

| — | jāparakstās kvestoru pārziņā esošajā reģistrā. |
| --- | --- |

—

jāparakstās kvestoru pārziņā esošajā reģistrā.

Šis reģistrs ir publiski pieejams pēc pieprasījuma visās Parlamenta darba vietās un – kvestoru noteiktajā formā – Parlamenta informācijas birojos dalībvalstīs.

Šā punkta piemērošanas noteikumi ir izklāstīti Reglamenta pielikumā (3).

| 5. | Bijušo deputātu rīcības kodeksu, tiesības un privilēģijas nosaka ar Prezidija lēmumu. Uz visiem bijušajiem deputātiem attiecas vienādi noteikumi. |
| --- | --- |

5.

Bijušo deputātu rīcības kodeksu, tiesības un privilēģijas nosaka ar Prezidija lēmumu. Uz visiem bijušajiem deputātiem attiecas vienādi noteikumi.

10.   pants

Iekšējā izmeklēšana, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF)

Atbilstoši Parlamenta lēmumam, kas atrodams Reglamenta pielikumā (4), Parlamentā piemēro kopīgos noteikumus, kuri izklāstīti 1999. gada 25. maija Iestāžu nolīgumā par Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai (OLAF) veikto iekšējo izmeklēšanu un kuri nosaka pasākumus, kas vajadzīgi, lai biroja veiktās izmeklēšanas noritētu bez traucējumiem.

11.   pants

Novērotāji

| 1. | Ja ar kādu valsti ir parakstīts līgums par pievienošanos Eiropas Savienībai, Parlamenta priekšsēdētājs, saņēmis Priekšsēdētāju konferences piekrišanu, var uzaicināt pievienošanās līgumslēdzējvalsts parlamentu no savu deputātu vidus iecelt tik daudz novērotāju, cik nākamo deputātu vietu Eiropas Parlamentā ir piešķirts šai valstij. |
| --- | --- |

1.

Ja ar kādu valsti ir parakstīts līgums par pievienošanos Eiropas Savienībai, Parlamenta priekšsēdētājs, saņēmis Priekšsēdētāju konferences piekrišanu, var uzaicināt pievienošanās līgumslēdzējvalsts parlamentu no savu deputātu vidus iecelt tik daudz novērotāju, cik nākamo deputātu vietu Eiropas Parlamentā ir piešķirts šai valstij.

| 2. | Šie novērotāji piedalās Parlamenta darbā, līdz stājas spēkā pievienošanās līgums, un viņiem ir tiesības izteikties komitejās un politiskajās grupās. Viņiem nav tiesību balsot un izvirzīt savas kandidatūras vēlēšanās par Parlamenta amatiem. Viņu līdzdalība juridiski nekādā veidā neietekmē Parlamenta darbu. |
| --- | --- |

2.

Šie novērotāji piedalās Parlamenta darbā, līdz stājas spēkā pievienošanās līgums, un viņiem ir tiesības izteikties komitejās un politiskajās grupās. Viņiem nav tiesību balsot un izvirzīt savas kandidatūras vēlēšanās par Parlamenta amatiem. Viņu līdzdalība juridiski nekādā veidā neietekmē Parlamenta darbu.

| 3. | Novērotājiem noteikto režīmu pielīdzina tam, kāds paredzēts Parlamenta deputātam attiecībā uz Parlamenta administratīvo nodrošinājumu un to izdevumu atlīdzināšanu, kuri radušies, darbojoties kā novērotājiem. |
| --- | --- |

3.

Novērotājiem noteikto režīmu pielīdzina tam, kāds paredzēts Parlamenta deputātam attiecībā uz Parlamenta administratīvo nodrošinājumu un to izdevumu atlīdzināšanu, kuri radušies, darbojoties kā novērotājiem.

| 4. | Šā panta 1. punktu piemēro pēc analoģijas tik ilgi, līdz stājas spēkā vienošanās (5), saskaņā ar kuru atsevišķām dalībvalstīm līdz Parlamenta septītā sasaukuma beigām piešķir papildu vietas. Attiecīgās dalībvalstis ir aicinātas izraudzīties novērotājus saskaņā ar šo valstu tiesību aktiem. |
| --- | --- |

4.

Šā panta 1. punktu piemēro pēc analoģijas tik ilgi, līdz stājas spēkā vienošanās (5), saskaņā ar kuru atsevišķām dalībvalstīm līdz Parlamenta septītā sasaukuma beigām piešķir papildu vietas. Attiecīgās dalībvalstis ir aicinātas izraudzīties novērotājus saskaņā ar šo valstu tiesību aktiem.

2.   NODAĻA

Amatpersonas

12.   pants

Deputāts, kurš uz laiku pilda priekšsēdētāja pienākumus

| 1. | Sēdi, kuras sasaukšana noteikta 134. panta 2. punktā, kā arī visas citas sēdes, kurās ievēlē Parlamenta priekšsēdētāju vai Prezidiju, līdz priekšsēdētāja ievēlēšanai vada iepriekšējais priekšsēdētājs vai, ja viņa nav klāt, kāds no iepriekšējiem priekšsēdētāja vietniekiem vecākuma secībā, vai, ja viņu nav klāt, deputāts, kas visilgāk bijis amatā. |
| --- | --- |

1.

Sēdi, kuras sasaukšana noteikta 134. panta 2. punktā, kā arī visas citas sēdes, kurās ievēlē Parlamenta priekšsēdētāju vai Prezidiju, līdz priekšsēdētāja ievēlēšanai vada iepriekšējais priekšsēdētājs vai, ja viņa nav klāt, kāds no iepriekšējiem priekšsēdētāja vietniekiem vecākuma secībā, vai, ja viņu nav klāt, deputāts, kas visilgāk bijis amatā.

| 2. | Kad sēdi vada deputāts, kurš saskaņā ar 1. punktu uz laiku pilda priekšsēdētāja pienākumus, apspriež tikai tos jautājumus, kas attiecas uz Parlamenta priekšsēdētāja ievēlēšanu un deputātu pilnvaru pārbaudi.

  Deputāts, kurš saskaņā ar 1. punktu uz laiku pilda priekšsēdētāja pienākumus, īsteno 3. panta 2. punkta otrajā daļā minētās priekšsēdētāja pilnvaras. Jebkuru citu jautājumu par deputāta pilnvaru pārbaudi, ko izvirza sēdē, kuru viņš vada, nodod komitejai, kas ir atbildīga par pilnvaru pārbaudi. |
| --- | --- |

2.

Kad sēdi vada deputāts, kurš saskaņā ar 1. punktu uz laiku pilda priekšsēdētāja pienākumus, apspriež tikai tos jautājumus, kas attiecas uz Parlamenta priekšsēdētāja ievēlēšanu un deputātu pilnvaru pārbaudi.

Deputāts, kurš saskaņā ar 1. punktu uz laiku pilda priekšsēdētāja pienākumus, īsteno 3. panta 2. punkta otrajā daļā minētās priekšsēdētāja pilnvaras. Jebkuru citu jautājumu par deputāta pilnvaru pārbaudi, ko izvirza sēdē, kuru viņš vada, nodod komitejai, kas ir atbildīga par pilnvaru pārbaudi.

13.   pants

Kandidātu izvirzīšanas vispārīgie noteikumi

| 1. | Parlamenta priekšsēdētāju, priekšsēdētāja vietniekus un kvestorus ievēlē aizklātā balsošanā saskaņā ar 169. panta noteikumiem. Kandidatūras izvirza tikai ar kandidātu piekrišanu. Kandidātus drīkst izvirzīt tikai politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti. Tomēr, ja izvirzīto kandidātu skaits nepārsniedz brīvo vietu skaitu, kandidātus var ievēlēt ar aklamāciju. |
| --- | --- |

1.

Parlamenta priekšsēdētāju, priekšsēdētāja vietniekus un kvestorus ievēlē aizklātā balsošanā saskaņā ar 169. panta noteikumiem. Kandidatūras izvirza tikai ar kandidātu piekrišanu. Kandidātus drīkst izvirzīt tikai politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti. Tomēr, ja izvirzīto kandidātu skaits nepārsniedz brīvo vietu skaitu, kandidātus var ievēlēt ar aklamāciju.

| 2. | Ievēlot Parlamenta priekšsēdētāju, priekšsēdētāja vietniekus un kvestorus, jānodrošina, lai dalībvalstis un politiskie uzskati būtu vienlīdz taisnīgi pārstāvēti. |
| --- | --- |

2.

Ievēlot Parlamenta priekšsēdētāju, priekšsēdētāja vietniekus un kvestorus, jānodrošina, lai dalībvalstis un politiskie uzskati būtu vienlīdz taisnīgi pārstāvēti.

14.   pants

Parlamenta priekšsēdētāja ievēlēšana – atklāšanas runa

| 1. | Pirmo ievēlē Parlamenta priekšsēdētāju. Pirms katras balsošanas kārtas kandidātu vārdus iesniedz deputātam, kurš saskaņā ar 12. pantu uz laiku pilda priekšsēdētāja pienākumus un kurš tos paziņo Parlamentam. Ja pēc trim balsošanas kārtām neviens kandidāts nesaņem absolūtu nodoto balsu vairākumu, ceturtajā kārtā piedalās tie divi kandidāti, kas trešajā kārtā ieguvuši vislielāko balsu skaitu; ja iegūto balsu skaits ir vienāds, paziņo, ka ir ievēlēts gados vecākais kandidāts. |
| --- | --- |

1.

Pirmo ievēlē Parlamenta priekšsēdētāju. Pirms katras balsošanas kārtas kandidātu vārdus iesniedz deputātam, kurš saskaņā ar 12. pantu uz laiku pilda priekšsēdētāja pienākumus un kurš tos paziņo Parlamentam. Ja pēc trim balsošanas kārtām neviens kandidāts nesaņem absolūtu nodoto balsu vairākumu, ceturtajā kārtā piedalās tie divi kandidāti, kas trešajā kārtā ieguvuši vislielāko balsu skaitu; ja iegūto balsu skaits ir vienāds, paziņo, ka ir ievēlēts gados vecākais kandidāts.

| 2. | Tiklīdz Parlamenta priekšsēdētājs ir ievēlēts, deputāts, kurš saskaņā ar 12. pantu uz laiku pilda priekšsēdētāja pienākumus, sēdes vadīšanu nodod viņam. Atklāšanas runu var teikt tikai ievēlētais Parlamenta priekšsēdētājs. |
| --- | --- |

2.

Tiklīdz Parlamenta priekšsēdētājs ir ievēlēts, deputāts, kurš saskaņā ar 12. pantu uz laiku pilda priekšsēdētāja pienākumus, sēdes vadīšanu nodod viņam. Atklāšanas runu var teikt tikai ievēlētais Parlamenta priekšsēdētājs.

15.   pants

Priekšsēdētāja vietnieku ievēlēšana

| 1. | Pēc tam ar vienu vēlēšanu zīmi ievēlē priekšsēdētāja vietniekus. Tos četrpadsmit, kuri pirmajā kārtā saņem absolūtu nodoto balsu vairākumu, ievēlē par viņiem nodoto balsu skaita secībā. Ja ievēlēto kandidātu skaits ir mazāks nekā brīvo vietu skaits, notiek balsošanas otrā kārta saskaņā ar tiem pašiem nosacījumiem, līdz aizpilda atlikušās vietas. Ja ir nepieciešama trešā balsošanas kārta, kandidātus atlikušajās brīvajās vietās ievēlē ar vienkāršu balsu vairākumu. Ja balsu skaits ir vienāds, paziņo, ka ir ievēlēts gados vecākais kandidāts.

  Lai gan šis pants atšķirībā no 14. panta 1. punkta skaidri nenosaka jaunu priekšsēdētāja vietnieku kandidātu izvirzīšanu starp balsošanas kārtām, šāda rīcība ir pieļaujama, jo Parlamentam kā suverēnai iestādei jādod iespēja izskatīt visas iespējamās kandidatūras, it īpaši tāpēc, ka vēlēšanu sekmīga norise būtu traucēta, ja Parlamentam šādas iespējas nebūtu. |
| --- | --- |

1.

Pēc tam ar vienu vēlēšanu zīmi ievēlē priekšsēdētāja vietniekus. Tos četrpadsmit, kuri pirmajā kārtā saņem absolūtu nodoto balsu vairākumu, ievēlē par viņiem nodoto balsu skaita secībā. Ja ievēlēto kandidātu skaits ir mazāks nekā brīvo vietu skaits, notiek balsošanas otrā kārta saskaņā ar tiem pašiem nosacījumiem, līdz aizpilda atlikušās vietas. Ja ir nepieciešama trešā balsošanas kārta, kandidātus atlikušajās brīvajās vietās ievēlē ar vienkāršu balsu vairākumu. Ja balsu skaits ir vienāds, paziņo, ka ir ievēlēts gados vecākais kandidāts.

Lai gan šis pants atšķirībā no 14. panta 1. punkta skaidri nenosaka jaunu priekšsēdētāja vietnieku kandidātu izvirzīšanu starp balsošanas kārtām, šāda rīcība ir pieļaujama, jo Parlamentam kā suverēnai iestādei jādod iespēja izskatīt visas iespējamās kandidatūras, it īpaši tāpēc, ka vēlēšanu sekmīga norise būtu traucēta, ja Parlamentam šādas iespējas nebūtu.

| 2. | Ņemot vērā 18. panta 1. punkta noteikumus, priekšsēdētāja vietnieku vecākuma kārtību nosaka par viņiem nodoto balsu skaits; ja balsu skaits ir vienāds, to nosaka vecums.
  Ja ievēlēšana nenotiek aizklātā balsošanā, vecākums atbilst secībai, kādā Parlamenta priekšsēdētājs nosauc priekšsēdētāja vietniekus. |
| --- | --- |

2.

Ņemot vērā 18. panta 1. punkta noteikumus, priekšsēdētāja vietnieku vecākuma kārtību nosaka par viņiem nodoto balsu skaits; ja balsu skaits ir vienāds, to nosaka vecums.

Ja ievēlēšana nenotiek aizklātā balsošanā, vecākums atbilst secībai, kādā Parlamenta priekšsēdētājs nosauc priekšsēdētāja vietniekus.

16.   pants

Kvestoru ievēlēšana

Pēc priekšsēdētāja vietnieku ievēlēšanas Parlaments ievēlē piecus kvestorus.

Kvestoru ievēlēšana notiek saskaņā ar to pašu procedūru kā priekšsēdētāja vietnieku ievēlēšana.

17.   pants

Amata pilnvaru laiks

| 1. | Parlamenta priekšsēdētāja, priekšsēdētāja vietnieku un kvestoru amata pilnvaru laiks ir divarpus gadu.

  Ja kāds deputāts pāriet no vienas politiskās grupas uz citu, viņš saglabā amatu Prezidijā vai Kvestoru kolēģijā uz divarpus gadu ilgā amata pilnvaru laika atlikušo periodu. |
| --- | --- |

1.

Parlamenta priekšsēdētāja, priekšsēdētāja vietnieku un kvestoru amata pilnvaru laiks ir divarpus gadu.

Ja kāds deputāts pāriet no vienas politiskās grupas uz citu, viņš saglabā amatu Prezidijā vai Kvestoru kolēģijā uz divarpus gadu ilgā amata pilnvaru laika atlikušo periodu.

| 2. | Ja pirms šā laika beigām rodas kāda brīva vieta, deputāts, kuru ievēlē kā aizstājēju, pilda amata pienākumus tikai līdz priekšgājēja amata pilnvaru laika beigām. |
| --- | --- |

2.

Ja pirms šā laika beigām rodas kāda brīva vieta, deputāts, kuru ievēlē kā aizstājēju, pilda amata pienākumus tikai līdz priekšgājēja amata pilnvaru laika beigām.

18.   pants

Brīvas vietas

| 1. | Ja jāaizstāj Parlamenta priekšsēdētājs, priekšsēdētāja vietnieks vai kvestors, viņus ievēlē saskaņā ar iepriekš aprakstītajiem noteikumiem.
  Jaunievēlētais priekšsēdētāja vietnieks vecākuma kārtībā stājas iepriekšējā priekšsēdētāja vietnieka vietā. |
| --- | --- |

1.

Ja jāaizstāj Parlamenta priekšsēdētājs, priekšsēdētāja vietnieks vai kvestors, viņus ievēlē saskaņā ar iepriekš aprakstītajiem noteikumiem.

Jaunievēlētais priekšsēdētāja vietnieks vecākuma kārtībā stājas iepriekšējā priekšsēdētāja vietnieka vietā.

| 2. | Ja atbrīvojas Parlamenta priekšsēdētāja vieta, līdz jauna priekšsēdētāja ievēlēšanai priekšsēdētāja funkcijas pilda pirmais priekšsēdētāja vietnieks. |
| --- | --- |

2.

Ja atbrīvojas Parlamenta priekšsēdētāja vieta, līdz jauna priekšsēdētāja ievēlēšanai priekšsēdētāja funkcijas pilda pirmais priekšsēdētāja vietnieks.

19.   pants

Priekšlaicīga amata pilnvaru izbeigšana

Ar trijām piektdaļām nodoto balsu vairākuma, kurā pārstāvētas vismaz trīs politiskās grupas, Priekšsēdētāju konference Parlamentam var ierosināt izbeigt Parlamenta priekšsēdētāja, priekšsēdētāja vietnieka, kvestora, komitejas priekšsēdētāja vai priekšsēdētāja vietnieka, parlamentu sadarbības delegācijas priekšsēdētāja vai priekšsēdētāja vietnieka vai jebkura cita Parlamentā ievēlēta amata pilnvaras, ja tā uzskata, ka attiecīgais deputāts ir izdarījis smagu pārkāpumu. Priekšlikumu apstiprina Parlaments ar divām trešdaļām nodoto balsu vairākuma, kas pārstāv Parlamenta deputātu vairākumu.

3.   NODAĻA

Struktūrvienības un pienākumi

20.   pants

Parlamenta priekšsēdētāja pienākumi

| 1. | Parlamenta priekšsēdētājs vada Parlamenta un tā struktūrvienību darbu saskaņā ar šajā reglamentā noteikto kārtību, un viņš ir pilnvarots vadīt Parlamenta apspriedes un nodrošināt to pienācīgu norisi.

  Šo noteikumu var interpretēt tā, ka ar to piešķirtās pilnvaras ietver tiesības aizliegt iesniegt pārmērīgi daudz priekšlikumu, piemēram, attiecībā uz Reglamenta neievērošanu, procedūru, balsojuma skaidrojumiem, atsevišķu balsošanu, balsošanu pa daļām vai balsošanu pēc saraksta, ja priekšsēdētājs ir pārliecināts, ka šo priekšlikumu mērķis nepārprotami ir ilgstoši un nopietni traucēt Parlamenta darbu vai ierobežot citu deputātu tiesības.


  Ar šo noteikumu piešķirtās pilnvaras ietver tiesības izvirzīt balsošanai tekstus citā secībā, nekā tie parādās dokumentā, par kuru jābalso. Pēc analoģijas ar 161. panta 7. punktu Parlamenta priekšsēdētājs pirms tam var lūgt Parlamenta piekrišanu. |
| --- | --- |

1.

Parlamenta priekšsēdētājs vada Parlamenta un tā struktūrvienību darbu saskaņā ar šajā reglamentā noteikto kārtību, un viņš ir pilnvarots vadīt Parlamenta apspriedes un nodrošināt to pienācīgu norisi.

Šo noteikumu var interpretēt tā, ka ar to piešķirtās pilnvaras ietver tiesības aizliegt iesniegt pārmērīgi daudz priekšlikumu, piemēram, attiecībā uz Reglamenta neievērošanu, procedūru, balsojuma skaidrojumiem, atsevišķu balsošanu, balsošanu pa daļām vai balsošanu pēc saraksta, ja priekšsēdētājs ir pārliecināts, ka šo priekšlikumu mērķis nepārprotami ir ilgstoši un nopietni traucēt Parlamenta darbu vai ierobežot citu deputātu tiesības.

Ar šo noteikumu piešķirtās pilnvaras ietver tiesības izvirzīt balsošanai tekstus citā secībā, nekā tie parādās dokumentā, par kuru jābalso. Pēc analoģijas ar 161. panta 7. punktu Parlamenta priekšsēdētājs pirms tam var lūgt Parlamenta piekrišanu.

| 2. | Parlamenta priekšsēdētājs atklāj, pārtrauc un slēdz sēdes. Viņš lemj par grozījumu pieņemamību, par jautājumiem, kas adresēti Padomei un Komisijai, un par ziņojumu atbilstību Reglamentam. Parlamenta priekšsēdētājs nodrošina Reglamenta ievērošanu, uztur kārtību, dod vārdu, paziņo par debašu slēgšanu, izvirza jautājumus balsošanai un paziņo balsošanas rezultātus. Viņš nodod komitejām paziņojumus, kas uz tām attiecas. |
| --- | --- |

2.

Parlamenta priekšsēdētājs atklāj, pārtrauc un slēdz sēdes. Viņš lemj par grozījumu pieņemamību, par jautājumiem, kas adresēti Padomei un Komisijai, un par ziņojumu atbilstību Reglamentam. Parlamenta priekšsēdētājs nodrošina Reglamenta ievērošanu, uztur kārtību, dod vārdu, paziņo par debašu slēgšanu, izvirza jautājumus balsošanai un paziņo balsošanas rezultātus. Viņš nodod komitejām paziņojumus, kas uz tām attiecas.

| 3. | Parlamenta priekšsēdētājs var izteikties debatēs, tikai lai sniegtu kopsavilkumu par jautājumu vai lai aicinātu nenovirzīties no temata; ja viņš vēlas piedalīties debatēs, viņam jāatstāj sēdes vadītāja vieta, un viņš tajā var atgriezties tikai tad, kad debates par šo jautājumu ir beigušās. |
| --- | --- |

3.

Parlamenta priekšsēdētājs var izteikties debatēs, tikai lai sniegtu kopsavilkumu par jautājumu vai lai aicinātu nenovirzīties no temata; ja viņš vēlas piedalīties debatēs, viņam jāatstāj sēdes vadītāja vieta, un viņš tajā var atgriezties tikai tad, kad debates par šo jautājumu ir beigušās.

| 4. | Parlamenta priekšsēdētājs pārstāv Parlamentu starptautiskajās attiecībās, svinīgos pasākumos, administratīvās, juridiskās un finansiālās darbībās, un šo pienākumu veikšanai viņš var savas pilnvaras deleģēt. |
| --- | --- |

4.

Parlamenta priekšsēdētājs pārstāv Parlamentu starptautiskajās attiecībās, svinīgos pasākumos, administratīvās, juridiskās un finansiālās darbībās, un šo pienākumu veikšanai viņš var savas pilnvaras deleģēt.

21.   pants

Priekšsēdētāja vietnieku pienākumi

| 1. | Parlamenta priekšsēdētāja prombūtnes laikā vai citā aizņemtības gadījumā vai arī ja viņš vēlas piedalīties debatēs saskaņā ar 20. panta 3. punktā noteikto kārtību, viņu aizvieto viens no priekšsēdētāja vietniekiem saskaņā ar 15. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

1.

Parlamenta priekšsēdētāja prombūtnes laikā vai citā aizņemtības gadījumā vai arī ja viņš vēlas piedalīties debatēs saskaņā ar 20. panta 3. punktā noteikto kārtību, viņu aizvieto viens no priekšsēdētāja vietniekiem saskaņā ar 15. panta 2. punktu.

| 2. | Priekšsēdētāja vietnieki pilda arī tos pienākumus, kas noteikti 23. pantā, 25. panta 3. un 5. punktā un 68. panta 3. punktā. |
| --- | --- |

2.

Priekšsēdētāja vietnieki pilda arī tos pienākumus, kas noteikti 23. pantā, 25. panta 3. un 5. punktā un 68. panta 3. punktā.

| 3. | Parlamenta priekšsēdētājs var uzdot saviem vietniekiem pildīt jebkurus pienākumus, piemēram, pārstāvēt Parlamentu svinīgos pasākumos vai veikt noteiktas darbības. Parlamenta priekšsēdētājs var it īpaši pilnvarot vienu priekšsēdētāja vietnieku, lai viņš pildītu tos Parlamenta priekšsēdētāja pienākumus, kuri noteikti 116. panta 3. punktā un 117. panta 2. punktā. |
| --- | --- |

3.

Parlamenta priekšsēdētājs var uzdot saviem vietniekiem pildīt jebkurus pienākumus, piemēram, pārstāvēt Parlamentu svinīgos pasākumos vai veikt noteiktas darbības. Parlamenta priekšsēdētājs var it īpaši pilnvarot vienu priekšsēdētāja vietnieku, lai viņš pildītu tos Parlamenta priekšsēdētāja pienākumus, kuri noteikti 116. panta 3. punktā un 117. panta 2. punktā.

22.   pants

Prezidija sastāvs

| 1. | Prezidiju veido Parlamenta priekšsēdētājs un 14 priekšsēdētāja vietnieki. |
| --- | --- |

1.

Prezidiju veido Parlamenta priekšsēdētājs un 14 priekšsēdētāja vietnieki.

| 2. | Kvestori ir Prezidija locekļi ar padomdevēja tiesībām. |
| --- | --- |

2.

Kvestori ir Prezidija locekļi ar padomdevēja tiesībām.

| 3. | Ja, pieņemot lēmumus Prezidijā, ir vienāds balsu sadalījums, Parlamenta priekšsēdētāja balss ir izšķirošā. |
| --- | --- |

3.

Ja, pieņemot lēmumus Prezidijā, ir vienāds balsu sadalījums, Parlamenta priekšsēdētāja balss ir izšķirošā.

23.   pants

Prezidija pienākumi

| 1. | Prezidijs veic Reglamentā noteiktos pienākumus. |
| --- | --- |

1.

Prezidijs veic Reglamentā noteiktos pienākumus.

| 2. | Prezidijs pieņem finansiālus, organizatoriskus un administratīvus lēmumus par Parlamenta iekšējo organizāciju, Ģenerālsekretariātu un struktūrvienībām. |
| --- | --- |

2.

Prezidijs pieņem finansiālus, organizatoriskus un administratīvus lēmumus par Parlamenta iekšējo organizāciju, Ģenerālsekretariātu un struktūrvienībām.

| 3. | Prezidijs pēc ģenerālsekretāra vai politiskās grupas priekšlikuma pieņem finansiālus, organizatoriskus un administratīvus lēmumus jautājumos, kas attiecas uz deputātiem. |
| --- | --- |

3.

Prezidijs pēc ģenerālsekretāra vai politiskās grupas priekšlikuma pieņem finansiālus, organizatoriskus un administratīvus lēmumus jautājumos, kas attiecas uz deputātiem.

| 4. | Prezidijs lemj par jautājumiem, kas attiecas uz sēžu norisi.

  Uz sēžu norisi attiecas arī jautājumi par deputātu rīcību visās Parlamenta telpās. |
| --- | --- |

4.

Prezidijs lemj par jautājumiem, kas attiecas uz sēžu norisi.

Uz sēžu norisi attiecas arī jautājumi par deputātu rīcību visās Parlamenta telpās.

| 5. | Prezidijs pieņem 33. pantā minētos noteikumus par deputātiem, kas nepieder ne pie vienas politiskās grupas. |
| --- | --- |

5.

Prezidijs pieņem 33. pantā minētos noteikumus par deputātiem, kas nepieder ne pie vienas politiskās grupas.

| 6. | Prezidijs sagatavo Ģenerālsekretariāta amatu sarakstu un izstrādā noteikumus par ierēdņu un pārējo darbinieku administratīvo statusu un atalgojumu. |
| --- | --- |

6.

Prezidijs sagatavo Ģenerālsekretariāta amatu sarakstu un izstrādā noteikumus par ierēdņu un pārējo darbinieku administratīvo statusu un atalgojumu.

| 7. | Prezidijs sagatavo Parlamenta provizorisko budžeta tāmes projektu. |
| --- | --- |

7.

Prezidijs sagatavo Parlamenta provizorisko budžeta tāmes projektu.

| 8. | Prezidijs pieņem pamatnostādnes par kvestoru darbību saskaņā ar 26. pantu. |
| --- | --- |

8.

Prezidijs pieņem pamatnostādnes par kvestoru darbību saskaņā ar 26. pantu.

| 9. | Prezidijs ir pilnvarots atļaut rīkot komiteju sanāksmes ārpus parastajām darba vietām, veikt uzklausīšanas, kā arī referentu izpētes un faktu vākšanas braucienus.
  Ja ir atļauts rīkot šādas sanāksmes, noteikumus par valodu lietošanu nosaka, ņemot vērā tās oficiālās valodas, kuras lieto un pieprasa attiecīgās komitejas locekļi un aizstājēji.
  Tas pats attiecas uz delegācijām, izņemot gadījumus, kad attiecīgie deputāti un aizstājēji vienojas citādi. |
| --- | --- |

9.

Prezidijs ir pilnvarots atļaut rīkot komiteju sanāksmes ārpus parastajām darba vietām, veikt uzklausīšanas, kā arī referentu izpētes un faktu vākšanas braucienus.

Ja ir atļauts rīkot šādas sanāksmes, noteikumus par valodu lietošanu nosaka, ņemot vērā tās oficiālās valodas, kuras lieto un pieprasa attiecīgās komitejas locekļi un aizstājēji.

Tas pats attiecas uz delegācijām, izņemot gadījumus, kad attiecīgie deputāti un aizstājēji vienojas citādi.

| 10. | Prezidijs ieceļ ģenerālsekretāru saskaņā ar 207. pantu. |
| --- | --- |

10.

Prezidijs ieceļ ģenerālsekretāru saskaņā ar 207. pantu.

| 11. | Prezidijs nosaka īstenošanas noteikumus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 2004/2003 par noteikumiem, kas attiecas uz Eiropas līmeņa politiskajām partijām un to finansēšanu. Īstenojot šo regulu, Prezidijs uzņemas Parlamenta Reglamentā noteiktos pienākumus. |
| --- | --- |

11.

Prezidijs nosaka īstenošanas noteikumus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 2004/2003 par noteikumiem, kas attiecas uz Eiropas līmeņa politiskajām partijām un to finansēšanu. Īstenojot šo regulu, Prezidijs uzņemas Parlamenta Reglamentā noteiktos pienākumus.

| 12. | Prezidijs pieņem noteikumus par to, kā Parlamentam un tā struktūrvienībām, amatpersonām un citiem deputātiem rīkoties ar konfidenciālu informāciju, ņemot vērā visus noslēgtos iestāžu nolīgumus par šādiem jautājumiem. Šos noteikumus publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un pievieno šim reglamentam. |
| --- | --- |

12.

Prezidijs pieņem noteikumus par to, kā Parlamentam un tā struktūrvienībām, amatpersonām un citiem deputātiem rīkoties ar konfidenciālu informāciju, ņemot vērā visus noslēgtos iestāžu nolīgumus par šādiem jautājumiem. Šos noteikumus publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un pievieno šim reglamentam.

| 13. | Parlamenta priekšsēdētājs un/vai Prezidijs var uzdot vienam vai vairākiem Prezidija locekļiem vispārīgus vai konkrētus pienākumus, kas ietilpst Parlamenta priekšsēdētāja un/vai Prezidija kompetencē. Vienlaikus sniedz norādījumus par to, kā šie uzdevumi veicami. |
| --- | --- |

13.

Parlamenta priekšsēdētājs un/vai Prezidijs var uzdot vienam vai vairākiem Prezidija locekļiem vispārīgus vai konkrētus pienākumus, kas ietilpst Parlamenta priekšsēdētāja un/vai Prezidija kompetencē. Vienlaikus sniedz norādījumus par to, kā šie uzdevumi veicami.

| 14. | Prezidijs ieceļ divus priekšsēdētāja vietniekus, kas ir atbildīgi par attiecību uzturēšanu ar dalībvalstu parlamentiem.
  Priekšsēdētāja vietnieki regulāri iesniedz ziņojumu Priekšsēdētāju konferencei par savu darbību šajā jomā. |
| --- | --- |

14.

Prezidijs ieceļ divus priekšsēdētāja vietniekus, kas ir atbildīgi par attiecību uzturēšanu ar dalībvalstu parlamentiem.

Priekšsēdētāja vietnieki regulāri iesniedz ziņojumu Priekšsēdētāju konferencei par savu darbību šajā jomā.

| 15. | Kad ievēlē jaunu Parlamenta sastāvu, iepriekšējā sasaukuma Prezidijs turpina pildīt savus pienākumus līdz jaunievēlētā Parlamenta pirmajai sēdei. |
| --- | --- |

15.

Kad ievēlē jaunu Parlamenta sastāvu, iepriekšējā sasaukuma Prezidijs turpina pildīt savus pienākumus līdz jaunievēlētā Parlamenta pirmajai sēdei.

24.   pants

Priekšsēdētāju konferences sastāvs

| 1. | Priekšsēdētāju konferenci veido Parlamenta priekšsēdētājs un politisko grupu priekšsēdētāji. Politisko grupu priekšsēdētājus var pārstāvēt kāds cits viņu grupas loceklis. |
| --- | --- |

1.

Priekšsēdētāju konferenci veido Parlamenta priekšsēdētājs un politisko grupu priekšsēdētāji. Politisko grupu priekšsēdētājus var pārstāvēt kāds cits viņu grupas loceklis.

| 2. | Parlamenta priekšsēdētājs uzaicina vienu deputātu, kas pārstāv pie politiskajām grupām nepiederošos deputātus, piedalīties Priekšsēdētāju konferences sanāksmēs, kurās viņš piedalās bez balsstiesībām. |
| --- | --- |

2.

Parlamenta priekšsēdētājs uzaicina vienu deputātu, kas pārstāv pie politiskajām grupām nepiederošos deputātus, piedalīties Priekšsēdētāju konferences sanāksmēs, kurās viņš piedalās bez balsstiesībām.

| 3. | Priekšsēdētāju konference cenšas panākt konsensu jautājumos, kurus tā izskata.
  Ja nav iespējams panākt konsensu, jautājumu izvirza svērtajai balsošanai atbilstoši katras politiskās grupas lielumam. |
| --- | --- |

3.

Priekšsēdētāju konference cenšas panākt konsensu jautājumos, kurus tā izskata.

Ja nav iespējams panākt konsensu, jautājumu izvirza svērtajai balsošanai atbilstoši katras politiskās grupas lielumam.

25.   pants

Priekšsēdētāju konferences pienākumi

| 1. | Priekšsēdētāju konference veic Reglamentā noteiktos pienākumus. |
| --- | --- |

1.

Priekšsēdētāju konference veic Reglamentā noteiktos pienākumus.

| 2. | Priekšsēdētāju konference lemj par Parlamenta darba organizēšanu un par jautājumiem, kas saistīti ar likumdošanas plānošanu. |
| --- | --- |

2.

Priekšsēdētāju konference lemj par Parlamenta darba organizēšanu un par jautājumiem, kas saistīti ar likumdošanas plānošanu.

| 3. | Priekšsēdētāju konference ir atbildīga par jautājumiem, kas saistīti ar attiecībām ar citām Eiropas Savienības iestādēm un struktūrām, kā arī ar dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

Priekšsēdētāju konference ir atbildīga par jautājumiem, kas saistīti ar attiecībām ar citām Eiropas Savienības iestādēm un struktūrām, kā arī ar dalībvalstu parlamentiem.

| 4. | Priekšsēdētāju konference ir atbildīga par jautājumiem, kas saistīti ar attiecībām ar trešām valstīm un ārpuskopienas iestādēm un organizācijām. |
| --- | --- |

4.

Priekšsēdētāju konference ir atbildīga par jautājumiem, kas saistīti ar attiecībām ar trešām valstīm un ārpuskopienas iestādēm un organizācijām.

| 5. | Priekšsēdētāju konference ir atbildīga par konstruktīvu apspriešanos organizēšanu ar Eiropas pilsonisko sabiedrību par galvenajiem tematiem. Tas var ietvert tādu publisku diskusiju organizēšanu, kurās var piedalīties ieinteresēti pilsoņi un kuras notiek par vispārējiem Eiropas nozīmes tematiem. Prezidijs ieceļ priekšsēdētāja vietnieku, kas atbildīgs par šādu apspriešanos īstenošanu un kas iesniedz ziņojumu Priekšsēdētāju konferencei. |
| --- | --- |

5.

Priekšsēdētāju konference ir atbildīga par konstruktīvu apspriešanos organizēšanu ar Eiropas pilsonisko sabiedrību par galvenajiem tematiem. Tas var ietvert tādu publisku diskusiju organizēšanu, kurās var piedalīties ieinteresēti pilsoņi un kuras notiek par vispārējiem Eiropas nozīmes tematiem. Prezidijs ieceļ priekšsēdētāja vietnieku, kas atbildīgs par šādu apspriešanos īstenošanu un kas iesniedz ziņojumu Priekšsēdētāju konferencei.

| 6. | Priekšsēdētāju konference sagatavo Parlamenta sesiju darba kārtības projektus. |
| --- | --- |

6.

Priekšsēdētāju konference sagatavo Parlamenta sesiju darba kārtības projektus.

| 7. | Priekšsēdētāju konference ir atbildīga par komiteju, izmeklēšanas komiteju, apvienoto parlamentāro komiteju, pastāvīgo delegāciju un ad hoc delegāciju sastāvu un to pārziņā esošo jautājumu loku. |
| --- | --- |

7.

Priekšsēdētāju konference ir atbildīga par komiteju, izmeklēšanas komiteju, apvienoto parlamentāro komiteju, pastāvīgo delegāciju un ad hoc delegāciju sastāvu un to pārziņā esošo jautājumu loku.

| 8. | Priekšsēdētāju konference saskaņā ar 34. pantu lemj par vietu sadalījumu sēžu zālē. |
| --- | --- |

8.

Priekšsēdētāju konference saskaņā ar 34. pantu lemj par vietu sadalījumu sēžu zālē.

| 9. | Priekšsēdētāju konference ir tiesīga dot atļauju sagatavot patstāvīgus ziņojumus. |
| --- | --- |

9.

Priekšsēdētāju konference ir tiesīga dot atļauju sagatavot patstāvīgus ziņojumus.

| 10. | Priekšsēdētāju konference iesniedz Prezidijam priekšlikumus saistībā ar politisko grupu administratīvajiem un budžeta jautājumiem. |
| --- | --- |

10.

Priekšsēdētāju konference iesniedz Prezidijam priekšlikumus saistībā ar politisko grupu administratīvajiem un budžeta jautājumiem.

26.   pants

Kvestoru pienākumi

Kvestori atbilstoši Prezidija pieņemtajām pamatnostādnēm ir atbildīgi par tiem administratīvajiem un finanšu jautājumiem, kas tieši skar deputātus.

27.   pants

Komiteju priekšsēdētāju konference

| 1. | Komiteju priekšsēdētāju konferenci veido visu pastāvīgo vai īpašo komiteju priekšsēdētāji. Viņi ievēlē priekšsēdētāju.

  Priekšsēdētāja prombūtnes gadījumā konferences sanāksmes vada gados vecākais konferences loceklis vai – ja tas nevar veikt šo pienākumu – gados vecākais klātesošais konferences loceklis. |
| --- | --- |

1.

Komiteju priekšsēdētāju konferenci veido visu pastāvīgo vai īpašo komiteju priekšsēdētāji. Viņi ievēlē priekšsēdētāju.

Priekšsēdētāja prombūtnes gadījumā konferences sanāksmes vada gados vecākais konferences loceklis vai – ja tas nevar veikt šo pienākumu – gados vecākais klātesošais konferences loceklis.

| 2. | Komiteju priekšsēdētāju konference var sniegt ieteikumus Priekšsēdētāju konferencei par komiteju darbu un par sesiju darba kārtību sagatavošanu. |
| --- | --- |

2.

Komiteju priekšsēdētāju konference var sniegt ieteikumus Priekšsēdētāju konferencei par komiteju darbu un par sesiju darba kārtību sagatavošanu.

| 3. | Prezidijs un Priekšsēdētāju konference var deleģēt Komiteju priekšsēdētāju konferencei noteiktu uzdevumu veikšanu. |
| --- | --- |

3.

Prezidijs un Priekšsēdētāju konference var deleģēt Komiteju priekšsēdētāju konferencei noteiktu uzdevumu veikšanu.

28.   pants

Delegāciju priekšsēdētāju konference

| 1. | Delegāciju priekšsēdētāju konferenci veido visu pastāvīgo parlamentu sadarbības delegāciju priekšsēdētāji. Viņi ievēlē priekšsēdētāju.

  Priekšsēdētāja prombūtnes gadījumā konferences sanāksmes vada gados vecākais konferences loceklis vai – ja tas nevar veikt šo pienākumu – gados vecākais klātesošais konferences loceklis. |
| --- | --- |

1.

Delegāciju priekšsēdētāju konferenci veido visu pastāvīgo parlamentu sadarbības delegāciju priekšsēdētāji. Viņi ievēlē priekšsēdētāju.

Priekšsēdētāja prombūtnes gadījumā konferences sanāksmes vada gados vecākais konferences loceklis vai – ja tas nevar veikt šo pienākumu – gados vecākais klātesošais konferences loceklis.

| 2. | Delegāciju priekšsēdētāju konference var sniegt ieteikumus Priekšsēdētāju konferencei par delegāciju darbu. |
| --- | --- |

2.

Delegāciju priekšsēdētāju konference var sniegt ieteikumus Priekšsēdētāju konferencei par delegāciju darbu.

| 3. | Prezidijs un Priekšsēdētāju konference var deleģēt Delegāciju priekšsēdētāju konferencei noteiktu uzdevumu veikšanu. |
| --- | --- |

3.

Prezidijs un Priekšsēdētāju konference var deleģēt Delegāciju priekšsēdētāju konferencei noteiktu uzdevumu veikšanu.

29.   pants

Prezidija un Priekšsēdētāju konferences lēmumu publiskums

| 1. | Prezidija un Priekšsēdētāju konferences sanāksmju protokolus tulko oficiālajās valodās, drukā un izdala visiem deputātiem, un nodrošina tiem publisku piekļuvi, izņemot atsevišķus gadījumus, kad konfidencialitātes apsvērumu dēļ Prezidijs vai Priekšsēdētāju konference saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1049/2001 4. panta 1. līdz 4. punktu lemj citādi attiecībā uz atsevišķiem protokola punktiem. |
| --- | --- |

1.

Prezidija un Priekšsēdētāju konferences sanāksmju protokolus tulko oficiālajās valodās, drukā un izdala visiem deputātiem, un nodrošina tiem publisku piekļuvi, izņemot atsevišķus gadījumus, kad konfidencialitātes apsvērumu dēļ Prezidijs vai Priekšsēdētāju konference saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1049/2001 4. panta 1. līdz 4. punktu lemj citādi attiecībā uz atsevišķiem protokola punktiem.

| 2. | Ikviens deputāts var uzdot jautājumus par Prezidija, Priekšsēdētāju konferences un kvestoru darbību. Šos jautājumus rakstiski iesniedz Parlamenta priekšsēdētājam, dara zināmus deputātiem un 30 dienu laikā pēc iesniegšanas tos publicē Parlamenta tīmekļa vietnē kopā ar atbildēm, kas uz tiem sniegtas. |
| --- | --- |

2.

Ikviens deputāts var uzdot jautājumus par Prezidija, Priekšsēdētāju konferences un kvestoru darbību. Šos jautājumus rakstiski iesniedz Parlamenta priekšsēdētājam, dara zināmus deputātiem un 30 dienu laikā pēc iesniegšanas tos publicē Parlamenta tīmekļa vietnē kopā ar atbildēm, kas uz tiem sniegtas.

4.   NODAĻA

Politiskās grupas

30.   pants

Politisko grupu izveide

| 1. | Deputāti var apvienoties politiskajās grupās saskaņā ar savu politisko pārliecību.

  Parasti Parlaments neizvērtē politiskās grupas locekļu politisko uzskatu līdzību. Izveidojot politisko grupu saskaņā ar šo pantu, attiecīgie deputāti pēc definīcijas pieņem, ka viņiem ir līdzīgi politiskie uzskati. Vienīgi tad, kad attiecīgie deputāti noliedz, ka viņiem būtu līdzīgi politiskie uzskati, Parlamentam jāizvērtē, vai politiskā grupa ir izveidota saskaņā ar Reglamentu. |
| --- | --- |

1.

Deputāti var apvienoties politiskajās grupās saskaņā ar savu politisko pārliecību.

Parasti Parlaments neizvērtē politiskās grupas locekļu politisko uzskatu līdzību. Izveidojot politisko grupu saskaņā ar šo pantu, attiecīgie deputāti pēc definīcijas pieņem, ka viņiem ir līdzīgi politiskie uzskati. Vienīgi tad, kad attiecīgie deputāti noliedz, ka viņiem būtu līdzīgi politiskie uzskati, Parlamentam jāizvērtē, vai politiskā grupa ir izveidota saskaņā ar Reglamentu.

| 2. | Politiskajā grupā apvienojas deputāti, kas ievēlēti vismaz vienā ceturtdaļā dalībvalstu. Minimālais deputātu skaits, lai izveidotu politisko grupu, ir 25 deputāti. |
| --- | --- |

2.

Politiskajā grupā apvienojas deputāti, kas ievēlēti vismaz vienā ceturtdaļā dalībvalstu. Minimālais deputātu skaits, lai izveidotu politisko grupu, ir 25 deputāti.

| 3. | Ja grupas locekļu skaits nesasniedz obligāto minimumu, Parlamenta priekšsēdētājs, saņemot Priekšsēdētāju konferences piekrišanu, var atļaut tās darbības turpināšanu līdz Parlamenta nākamajai konstitutīvajai sēdei, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:






  — | deputāti joprojām pārstāv vismaz vienu piektdaļu no dalībvalstīm, |
| --- | --- | --- |

3.

Ja grupas locekļu skaits nesasniedz obligāto minimumu, Parlamenta priekšsēdētājs, saņemot Priekšsēdētāju konferences piekrišanu, var atļaut tās darbības turpināšanu līdz Parlamenta nākamajai konstitutīvajai sēdei, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:

—

deputāti joprojām pārstāv vismaz vienu piektdaļu no dalībvalstīm,

| — | grupa ir pastāvējusi vairāk nekā vienu gadu. |
| --- | --- |

—

grupa ir pastāvējusi vairāk nekā vienu gadu.

Parlamenta priekšsēdētājs šo atkāpi nepiemēro, ja ir pietiekami pierādījumi aizdomām par to ļaunprātīgu izmantošanu.

| 4. | Deputāts var darboties tikai vienā politiskajā grupā. |
| --- | --- |

4.

Deputāts var darboties tikai vienā politiskajā grupā.

| 5. | Par politiskās grupas izveidi paziņo Parlamenta priekšsēdētājam. Šajā paziņojumā norāda politiskās grupas nosaukumu, locekļu vārdus un prezidija sastāvu. |
| --- | --- |

5.

Par politiskās grupas izveidi paziņo Parlamenta priekšsēdētājam. Šajā paziņojumā norāda politiskās grupas nosaukumu, locekļu vārdus un prezidija sastāvu.

| 6. | Paziņojumu par politiskās grupas izveidi publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

6.

Paziņojumu par politiskās grupas izveidi publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

31.   pants

Politisko grupu darbība un tiesiskais stāvoklis

| 1. | Politiskās grupas pilda savus pienākumus saskaņā ar Eiropas Savienības darbību, tostarp veic Reglamentā noteiktos uzdevumus. Politiskajām grupām ir sekretariāts, kas izveidots saskaņā ar Ģenerālsekretariāta noteikto amatu sarakstu, administratīvais nodrošinājums un šim nolūkam Parlamenta budžetā iekļautās apropriācijas. |
| --- | --- |

1.

Politiskās grupas pilda savus pienākumus saskaņā ar Eiropas Savienības darbību, tostarp veic Reglamentā noteiktos uzdevumus. Politiskajām grupām ir sekretariāts, kas izveidots saskaņā ar Ģenerālsekretariāta noteikto amatu sarakstu, administratīvais nodrošinājums un šim nolūkam Parlamenta budžetā iekļautās apropriācijas.

| 2. | Prezidijs pieņem noteikumus par administratīvā nodrošinājuma un apropriāciju piešķiršanu, īstenošanu un uzraudzību, kā arī noteikumus par budžeta izpildes pilnvaru deleģēšanu. |
| --- | --- |

2.

Prezidijs pieņem noteikumus par administratīvā nodrošinājuma un apropriāciju piešķiršanu, īstenošanu un uzraudzību, kā arī noteikumus par budžeta izpildes pilnvaru deleģēšanu.

| 3. | Šie noteikumi nosaka administratīvās un finansiālās sekas politiskās grupas likvidēšanas gadījumā. |
| --- | --- |

3.

Šie noteikumi nosaka administratīvās un finansiālās sekas politiskās grupas likvidēšanas gadījumā.

32.   pants

Sadarbības grupas

| 1. | Atsevišķi deputāti var veidot sadarbības grupas vai citus neoficiālus deputātu grupējumus, lai neformāli apmainītos viedokļiem par vairākām politiskām grupām kopīgiem konkrētiem tematiem, iesaistot dažādu Parlamenta komiteju locekļus, un sekmētu deputātu kontaktus ar pilsonisko sabiedrību. |
| --- | --- |

1.

Atsevišķi deputāti var veidot sadarbības grupas vai citus neoficiālus deputātu grupējumus, lai neformāli apmainītos viedokļiem par vairākām politiskām grupām kopīgiem konkrētiem tematiem, iesaistot dažādu Parlamenta komiteju locekļus, un sekmētu deputātu kontaktus ar pilsonisko sabiedrību.

| 2. | Šādi grupējumi nevar iesaistīties nekādās darbībās, ko varētu sajaukt ar Parlamenta vai tā struktūrvienību oficiālo darbību. Ja ir ievēroti nosacījumi, kas paredzēti Prezidija pieņemtajos noteikumos par šo grupējumu izveidošanu, politiskās grupas var veicināt to darbību, nodrošinot tiem materiāli tehnisko atbalstu. Šādi grupējumi saskaņā ar I pielikumu deklarē jebkādu ārēju atbalstu. |
| --- | --- |

2.

Šādi grupējumi nevar iesaistīties nekādās darbībās, ko varētu sajaukt ar Parlamenta vai tā struktūrvienību oficiālo darbību. Ja ir ievēroti nosacījumi, kas paredzēti Prezidija pieņemtajos noteikumos par šo grupējumu izveidošanu, politiskās grupas var veicināt to darbību, nodrošinot tiem materiāli tehnisko atbalstu. Šādi grupējumi saskaņā ar I pielikumu deklarē jebkādu ārēju atbalstu.

33.   pants

Pie politiskajām grupām nepiederošie deputāti

| 1. | Deputātiem, kuri nepieder ne pie vienas politiskās grupas, ir sekretariāts. Prezidijs pēc ģenerālsekretāra priekšlikuma paredz sīki izstrādātus noteikumus. |
| --- | --- |

1.

Deputātiem, kuri nepieder ne pie vienas politiskās grupas, ir sekretariāts. Prezidijs pēc ģenerālsekretāra priekšlikuma paredz sīki izstrādātus noteikumus.

| 2. | Prezidijs nosaka šo deputātu statusu un parlamentārās tiesības. |
| --- | --- |

2.

Prezidijs nosaka šo deputātu statusu un parlamentārās tiesības.

| 3. | Prezidijs nosaka to apropriāciju piešķiršanas, īstenošanas un uzraudzības noteikumus, kas iekļautas Parlamenta budžetā, lai segtu pie politiskajām grupām nepiederošo deputātu sekretariāta izdevumus un izdevumus par administratīvo nodrošinājumu. |
| --- | --- |

3.

Prezidijs nosaka to apropriāciju piešķiršanas, īstenošanas un uzraudzības noteikumus, kas iekļautas Parlamenta budžetā, lai segtu pie politiskajām grupām nepiederošo deputātu sekretariāta izdevumus un izdevumus par administratīvo nodrošinājumu.

34.   pants

Vietu sadalījums sēžu zālē

Priekšsēdētāju konference lemj par vietu sadalījumu sēžu zālē politiskajām grupām, pie politiskajām grupām nepiederošajiem deputātiem un Eiropas Savienības iestādēm.

II   SADAĻA

LIKUMDOŠANAS, BUDŽETA UN CITAS PROCEDŪRAS

1.   NODAĻA

Likumdošanas procedūras vispārīgi noteikumi

35.   pants

Komisijas darba programma

| 1. | Parlaments kopā ar Komisiju un Padomi nosaka Eiropas Savienības likumdošanas programmu.
  Parlaments un Komisija sadarbojas, sagatavojot Komisijas darba programmu, kas ir Komisijas ieguldījums Savienības ikgadējās un daudzgadu programmas izstrādē, saskaņā ar grafiku un metodēm, par kurām abas iestādes ir vienojušās un kuras ir izklāstītas pielikumā (6). |
| --- | --- |

1.

Parlaments kopā ar Komisiju un Padomi nosaka Eiropas Savienības likumdošanas programmu.

Parlaments un Komisija sadarbojas, sagatavojot Komisijas darba programmu, kas ir Komisijas ieguldījums Savienības ikgadējās un daudzgadu programmas izstrādē, saskaņā ar grafiku un metodēm, par kurām abas iestādes ir vienojušās un kuras ir izklāstītas pielikumā (6).

| 2. | Steidzamos un neparedzētos gadījumos iestāde pēc savas iniciatīvas un saskaņā ar Līgumos noteiktajām procedūrām var ierosināt kāda likumdošanas pasākuma pievienošanu tiem, kas Komisijas darba programmā jau ir iekļauti. |
| --- | --- |

2.

Steidzamos un neparedzētos gadījumos iestāde pēc savas iniciatīvas un saskaņā ar Līgumos noteiktajām procedūrām var ierosināt kāda likumdošanas pasākuma pievienošanu tiem, kas Komisijas darba programmā jau ir iekļauti.

| 3. | Parlamenta pieņemto rezolūciju Parlamenta priekšsēdētājs nosūta pārējām iestādēm, kas piedalās Eiropas Savienības likumdošanas procedūrā, kā arī dalībvalstu parlamentiem.
  Parlamenta priekšsēdētājs lūdz Padomi sniegt atzinumu par Komisijas darba programmu un par Parlamenta rezolūciju. |
| --- | --- |

3.

Parlamenta pieņemto rezolūciju Parlamenta priekšsēdētājs nosūta pārējām iestādēm, kas piedalās Eiropas Savienības likumdošanas procedūrā, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

Parlamenta priekšsēdētājs lūdz Padomi sniegt atzinumu par Komisijas darba programmu un par Parlamenta rezolūciju.

| 4. | Ja kāda no iestādēm nespēj ievērot noteikto grafiku, tā informē pārējās iestādes par kavēšanās iemesliem un ierosina jaunu grafiku. |
| --- | --- |

4.

Ja kāda no iestādēm nespēj ievērot noteikto grafiku, tā informē pārējās iestādes par kavēšanās iemesliem un ierosina jaunu grafiku.

36.   pants

Eiropas Savienības Pamattiesību hartas ievērošana

| 1. | Parlaments visā savā darbībā pilnībā ievēro pamattiesības, kas noteiktas Eiropas Savienības Pamattiesību hartā.
  Parlaments arī pilnībā ievēro tiesības un principus, kas ietverti Līguma par Eiropas Savienību 2. pantā un 6. panta 2. un 3. punktā. |
| --- | --- |

1.

Parlaments visā savā darbībā pilnībā ievēro pamattiesības, kas noteiktas Eiropas Savienības Pamattiesību hartā.

Parlaments arī pilnībā ievēro tiesības un principus, kas ietverti Līguma par Eiropas Savienību 2. pantā un 6. panta 2. un 3. punktā.

| 2. | Ja par konkrēto jautājumu atbildīgā komiteja, politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti uzskata, ka tiesību akta priekšlikums vai tā daļas neatbilst Eiropas Savienības Pamattiesību hartā paredzētajām tiesībām, jautājumu pēc par konkrēto jautājumu atbildīgās komitejas, grupas vai deputātu pieprasījuma nodod komitejai, kura atbildīga par hartas interpretāciju. Šīs komitejas atzinumu pievieno par jautājuma izskatīšanu atbildīgās komitejas ziņojumam. |
| --- | --- |

2.

Ja par konkrēto jautājumu atbildīgā komiteja, politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti uzskata, ka tiesību akta priekšlikums vai tā daļas neatbilst Eiropas Savienības Pamattiesību hartā paredzētajām tiesībām, jautājumu pēc par konkrēto jautājumu atbildīgās komitejas, grupas vai deputātu pieprasījuma nodod komitejai, kura atbildīga par hartas interpretāciju. Šīs komitejas atzinumu pievieno par jautājuma izskatīšanu atbildīgās komitejas ziņojumam.

37.   pants

Juridiskā pamata pārbaude

| 1. | Visu tiesību aktu priekšlikumu vai citu normatīva rakstura dokumentu juridisko pamatu vispirms pārbauda par konkrēto jautājumu atbildīgā komiteja. |
| --- | --- |

1.

Visu tiesību aktu priekšlikumu vai citu normatīva rakstura dokumentu juridisko pamatu vispirms pārbauda par konkrēto jautājumu atbildīgā komiteja.

| 2. | Ja minētā komiteja apstrīd juridiskā pamata spēkā esamību vai atbilstību – tas attiecas arī uz Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto kritēriju pārbaudi –, tā prasa komitejai, kura ir atbildīga par juridiskajiem jautājumiem, sniegt atzinumu. |
| --- | --- |

2.

Ja minētā komiteja apstrīd juridiskā pamata spēkā esamību vai atbilstību – tas attiecas arī uz Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto kritēriju pārbaudi –, tā prasa komitejai, kura ir atbildīga par juridiskajiem jautājumiem, sniegt atzinumu.

| 3. | Komiteja, kura ir atbildīga par juridiskajiem jautājumiem, var arī pēc savas iniciatīvas izskatīt jautājumu par tiesību aktu priekšlikumu juridisko pamatu. Šādā gadījumā tā attiecīgi par to informē par konkrēto jautājumu atbildīgo komiteju. |
| --- | --- |

3.

Komiteja, kura ir atbildīga par juridiskajiem jautājumiem, var arī pēc savas iniciatīvas izskatīt jautājumu par tiesību aktu priekšlikumu juridisko pamatu. Šādā gadījumā tā attiecīgi par to informē par konkrēto jautājumu atbildīgo komiteju.

| 4. | Ja komiteja, kura ir atbildīga par juridiskajiem jautājumiem, nolemj apstrīdēt juridiskā pamata spēkā esamību vai atbilstību, tā savus secinājumus paziņo Parlamentam. Parlaments par tiem balso pirms balsojuma par priekšlikumu pēc būtības. |
| --- | --- |

4.

Ja komiteja, kura ir atbildīga par juridiskajiem jautājumiem, nolemj apstrīdēt juridiskā pamata spēkā esamību vai atbilstību, tā savus secinājumus paziņo Parlamentam. Parlaments par tiem balso pirms balsojuma par priekšlikumu pēc būtības.

| 5. | Grozījumi, kuru mērķis ir mainīt tiesību akta priekšlikuma juridisko pamatu un kuri ir iesniegti plenārsēdes laikā, ir pieņemami tikai tad, ja pirms tam par konkrēto jautājumu atbildīgā komiteja vai komiteja, kura ir atbildīga par juridiskajiem jautājumiem, ir apstrīdējusi juridiskā pamata spēkā esamību vai atbilstību. |
| --- | --- |

5.

Grozījumi, kuru mērķis ir mainīt tiesību akta priekšlikuma juridisko pamatu un kuri ir iesniegti plenārsēdes laikā, ir pieņemami tikai tad, ja pirms tam par konkrēto jautājumu atbildīgā komiteja vai komiteja, kura ir atbildīga par juridiskajiem jautājumiem, ir apstrīdējusi juridiskā pamata spēkā esamību vai atbilstību.

| 6. | Ja Komisija nepiekrīt grozīt savu priekšlikumu, lai tas atbilstu Parlamenta apstiprinātajam juridiskajam pamatam, par juridiskajiem jautājumiem atbildīgās komitejas vai par konkrēto jautājumu atbildīgās komitejas referents vai priekšsēdētājs var ierosināt, lai balsojumu par priekšlikumu pēc būtības pārceļ uz nākamo sēdi. |
| --- | --- |

6.

Ja Komisija nepiekrīt grozīt savu priekšlikumu, lai tas atbilstu Parlamenta apstiprinātajam juridiskajam pamatam, par juridiskajiem jautājumiem atbildīgās komitejas vai par konkrēto jautājumu atbildīgās komitejas referents vai priekšsēdētājs var ierosināt, lai balsojumu par priekšlikumu pēc būtības pārceļ uz nākamo sēdi.

37.a   pants

Likumdošanas pilnvaru deleģēšana

| 1. | Izvērtējot priekšlikumu tiesību aktam, ar kuru Komisijai deleģē pilnvaras, kā paredzēts Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantā, Parlaments īpašu uzmanību pievērš šādas deleģēšanas mērķiem, saturam, apjomam un ilgumam, kā arī nosacījumiem, ar kādiem notiek deleģēšana. |
| --- | --- |

1.

Izvērtējot priekšlikumu tiesību aktam, ar kuru Komisijai deleģē pilnvaras, kā paredzēts Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantā, Parlaments īpašu uzmanību pievērš šādas deleģēšanas mērķiem, saturam, apjomam un ilgumam, kā arī nosacījumiem, ar kādiem notiek deleģēšana.

| 2. | Par konkrēto jautājumu atbildīgā komiteja jebkurā laikā var pieprasīt komitejai, kas atbildīga par ES tiesību interpretāciju un piemērošanu, sniegt atzinumu. |
| --- | --- |

2.

Par konkrēto jautājumu atbildīgā komiteja jebkurā laikā var pieprasīt komitejai, kas atbildīga par ES tiesību interpretāciju un piemērošanu, sniegt atzinumu.

| 3. | Par ES tiesību interpretāciju un piemērošanu atbildīgā komiteja jautājumus par likumdošanas pilnvaru deleģēšanu var arī izskatīt pēc savas ierosmes. Šādā gadījumā tā attiecīgi par to informē par konkrēto jautājumu atbildīgo komiteju. |
| --- | --- |

3.

Par ES tiesību interpretāciju un piemērošanu atbildīgā komiteja jautājumus par likumdošanas pilnvaru deleģēšanu var arī izskatīt pēc savas ierosmes. Šādā gadījumā tā attiecīgi par to informē par konkrēto jautājumu atbildīgo komiteju.

38.   pants

Finansiālās atbilstības pārbaude

| 1. | Ja tiesību akta priekšlikumam ir finansiāla ietekme, Parlaments pārliecinās, vai ir paredzēti pietiekami finanšu resursi. |
| --- | --- |

1.

Ja tiesību akta priekšlikumam ir finansiāla ietekme, Parlaments pārliecinās, vai ir paredzēti pietiekami finanšu resursi.

| 2. | Neskarot 43. pantu, par konkrēto jautājumu atbildīgā komiteja pārbauda visu tiesību akta priekšlikumu vai citu normatīva rakstura dokumentu finansiālo atbilstību daudzgadu finanšu shēmai. |
| --- | --- |

2.

Neskarot 43. pantu, par konkrēto jautājumu atbildīgā komiteja pārbauda visu tiesību akta priekšlikumu vai citu normatīva rakstura dokumentu finansiālo atbilstību daudzgadu finanšu shēmai.

| 3. | Ja par konkrēto jautājumu atbildīgā komiteja groza izskatāmā tiesību akta finansējumu, tā prasa, lai par budžeta jautājumiem atbildīgā komiteja sniedz atzinumu. |
| --- | --- |

3.

Ja par konkrēto jautājumu atbildīgā komiteja groza izskatāmā tiesību akta finansējumu, tā prasa, lai par budžeta jautājumiem atbildīgā komiteja sniedz atzinumu.

| 4. | Par budžeta jautājumiem atbildīgā komiteja var arī pēc savas iniciatīvas izskatīt jautājumus par tiesību aktu priekšlikumu finansiālo atbilstību. Šādā gadījumā tā attiecīgi par to informē par konkrēto jautājumu atbildīgo komiteju. |
| --- | --- |

4.

Par budžeta jautājumiem atbildīgā komiteja var arī pēc savas iniciatīvas izskatīt jautājumus par tiesību aktu priekšlikumu finansiālo atbilstību. Šādā gadījumā tā attiecīgi par to informē par konkrēto jautājumu atbildīgo komiteju.

| 5. | Ja par budžeta jautājumiem atbildīgā komiteja nolemj apstrīdēt tiesību akta finansiālo atbilstību, tā savus secinājumus paziņo Parlamentam, kurš par tiem balso. |
| --- | --- |

5.

Ja par budžeta jautājumiem atbildīgā komiteja nolemj apstrīdēt tiesību akta finansiālo atbilstību, tā savus secinājumus paziņo Parlamentam, kurš par tiem balso.

| 6. | Parlaments var pieņemt par finansiāli neatbilstošu atzītu tiesību aktu, ja budžeta lēmējinstitūcija ir pieņēmusi attiecīgu lēmumu. |
| --- | --- |

6.

Parlaments var pieņemt par finansiāli neatbilstošu atzītu tiesību aktu, ja budžeta lēmējinstitūcija ir pieņēmusi attiecīgu lēmumu.

38.a   pants

Subsidiaritātes principa ievērošanas pārbaude

| 1. | Tiesību akta priekšlikuma izskatīšanas laikā Parlaments īpašu uzmanību pievērš subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa ievērošanai. |
| --- | --- |

1.

Tiesību akta priekšlikuma izskatīšanas laikā Parlaments īpašu uzmanību pievērš subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa ievērošanai.

| 2. | Par subsidiaritātes principa ievērošanu atbildīgā komiteja var nolemt sagatavot ieteikumus atbildīgajai komitejai par jebkuru tiesību akta priekšlikumu. |
| --- | --- |

2.

Par subsidiaritātes principa ievērošanu atbildīgā komiteja var nolemt sagatavot ieteikumus atbildīgajai komitejai par jebkuru tiesību akta priekšlikumu.

| 3. | Ja valsts parlaments saskaņā ar Protokola par valstu parlamentu lomu Eiropas Savienībā 3. pantu un Protokola par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu 6. pantu iesniedz Parlamenta priekšsēdētājam pamatotu atzinumu, šo dokumentu nodod par konkrēto jautājumu atbildīgajai komitejai un informēšanas nolūkā nosūta komitejai, kas atbildīga par subsidiaritātes principa ievērošanu. |
| --- | --- |

3.

Ja valsts parlaments saskaņā ar Protokola par valstu parlamentu lomu Eiropas Savienībā 3. pantu un Protokola par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu 6. pantu iesniedz Parlamenta priekšsēdētājam pamatotu atzinumu, šo dokumentu nodod par konkrēto jautājumu atbildīgajai komitejai un informēšanas nolūkā nosūta komitejai, kas atbildīga par subsidiaritātes principa ievērošanu.

| 4. | Izņemot steidzamos gadījumus, kas minēti Protokola par valstu parlamentu lomu Eiropas Savienībā 4. pantā, par konkrēto jautājumu atbildīgajā komitejā galīgo balsojumu veic ne agrāk kā pēc astoņu nedēļu termiņa, kas noteikts Protokola par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu 6. pantā. |
| --- | --- |

4.

Izņemot steidzamos gadījumus, kas minēti Protokola par valstu parlamentu lomu Eiropas Savienībā 4. pantā, par konkrēto jautājumu atbildīgajā komitejā galīgo balsojumu veic ne agrāk kā pēc astoņu nedēļu termiņa, kas noteikts Protokola par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu 6. pantā.

| 5. | Ja pamatoti atzinumi par tiesību akta priekšlikuma neatbilstību subsidiaritātes principam ir saņēmuši vismaz trešo daļu no visām balsīm, kas piešķirtas valstu parlamentiem, vai ceturto daļu no šīm balsīm gadījumā, kad tiesību akta priekšlikums ir iesniegts, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 76. pantu, Parlaments nepieņem lēmumu, pirms priekšlikuma iesniedzējs nav paziņojis, kā paredzējis rīkoties. |
| --- | --- |

5.

Ja pamatoti atzinumi par tiesību akta priekšlikuma neatbilstību subsidiaritātes principam ir saņēmuši vismaz trešo daļu no visām balsīm, kas piešķirtas valstu parlamentiem, vai ceturto daļu no šīm balsīm gadījumā, kad tiesību akta priekšlikums ir iesniegts, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 76. pantu, Parlaments nepieņem lēmumu, pirms priekšlikuma iesniedzējs nav paziņojis, kā paredzējis rīkoties.

| 6. | Ja saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru pamatoti atzinumi par tiesību akta priekšlikuma neatbilstību subsidiaritātes principam ir saņēmuši vismaz vienkāršo vairākumu no valstu parlamentiem piešķirtajām balsīm, tad par konkrēto jautājumu atbildīgā komiteja, ņemot vērā valstu parlamentu un Komisijas iesniegtos pamatotos atzinumus un uzklausījusi par subsidiaritātes principa ievērošanu atbildīgo komiteju, var ieteikt Parlamentam noraidīt priekšlikumu tāpēc, ka ir pārkāpts subsidiaritātes princips, vai arī iesniegt Parlamentam citu ieteikumu, kurā var būt iekļauti ierosinājumi izdarīt grozījumus saistībā ar subsidiaritātes principa ievērošanu. Jebkuram šādam ieteikumam pievieno atzinumu, ko sniegusi par subsidiaritātes principa ievērošanu atbildīgā komiteja.
  Ieteikumu iesniedz Parlamentam apspriešanai un balsošanai. Ja ieteikums noraidīt priekšlikumu ir pieņemts ar nodoto balsu vairākumu, Parlamenta priekšsēdētājs paziņo, ka procedūra ir pabeigta. Ja Parlaments priekšlikumu nenoraida, procedūra tiek turpināta, ņemot vērā visus Parlamenta apstiprinātos ieteikumus. |
| --- | --- |

6.

Ja saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru pamatoti atzinumi par tiesību akta priekšlikuma neatbilstību subsidiaritātes principam ir saņēmuši vismaz vienkāršo vairākumu no valstu parlamentiem piešķirtajām balsīm, tad par konkrēto jautājumu atbildīgā komiteja, ņemot vērā valstu parlamentu un Komisijas iesniegtos pamatotos atzinumus un uzklausījusi par subsidiaritātes principa ievērošanu atbildīgo komiteju, var ieteikt Parlamentam noraidīt priekšlikumu tāpēc, ka ir pārkāpts subsidiaritātes princips, vai arī iesniegt Parlamentam citu ieteikumu, kurā var būt iekļauti ierosinājumi izdarīt grozījumus saistībā ar subsidiaritātes principa ievērošanu. Jebkuram šādam ieteikumam pievieno atzinumu, ko sniegusi par subsidiaritātes principa ievērošanu atbildīgā komiteja.

Ieteikumu iesniedz Parlamentam apspriešanai un balsošanai. Ja ieteikums noraidīt priekšlikumu ir pieņemts ar nodoto balsu vairākumu, Parlamenta priekšsēdētājs paziņo, ka procedūra ir pabeigta. Ja Parlaments priekšlikumu nenoraida, procedūra tiek turpināta, ņemot vērā visus Parlamenta apstiprinātos ieteikumus.

39.   pants

Piekļuve dokumentiem un Parlamenta informēšana

| 1. | Likumdošanas procesā Parlaments un tā komitejas prasa, lai tiem būtu pieejami visi uz tiesību aktu priekšlikumiem attiecīgie dokumenti ar tādiem pašiem nosacījumiem kā Padomei un tās darba grupām. |
| --- | --- |

1.

Likumdošanas procesā Parlaments un tā komitejas prasa, lai tiem būtu pieejami visi uz tiesību aktu priekšlikumiem attiecīgie dokumenti ar tādiem pašiem nosacījumiem kā Padomei un tās darba grupām.

| 2. | Tiesību akta priekšlikuma izskatīšanas laikā atbildīgā komiteja prasa, lai Komisija un Padome to informē par priekšlikuma virzību Padomē un tās darba grupās, it īpaši par iespējamiem kompromisiem, kuri būtiski grozītu sākotnējo priekšlikumu, kā arī par autora nodomu priekšlikumu atsaukt. |
| --- | --- |

2.

Tiesību akta priekšlikuma izskatīšanas laikā atbildīgā komiteja prasa, lai Komisija un Padome to informē par priekšlikuma virzību Padomē un tās darba grupās, it īpaši par iespējamiem kompromisiem, kuri būtiski grozītu sākotnējo priekšlikumu, kā arī par autora nodomu priekšlikumu atsaukt.

40.   pants

Parlamenta pārstāvība Padomes sanāksmēs

Ja Padome uzaicina Parlamentu piedalīties tās sanāksmē, kuras laikā Padome darbojas likumdevējas statusā, Parlamenta priekšsēdētājs prasa, lai Parlamentu tajā pārstāv atbildīgās komitejas priekšsēdētājs vai referents, vai arī cits komitejas iecelts deputāts.

41.   pants

Līgumos Parlamentam piešķirtās iniciatīvas tiesības

Ja Līgumos Parlamentam ir piešķirtas iniciatīvas tiesības, atbildīgā komiteja var pieņemt lēmumu sagatavot patstāvīgu ziņojumu.

Šajā ziņojumā ir iekļauts:

| a) | rezolūcijas priekšlikums; |
| --- | --- |

a)

rezolūcijas priekšlikums;

| b) | vajadzības gadījumā lēmuma vai priekšlikuma projekts; |
| --- | --- |

b)

vajadzības gadījumā lēmuma vai priekšlikuma projekts;

| c) | paskaidrojums, kurā, ja vajadzīgs, ietver finanšu pārskatu. |
| --- | --- |

c)

paskaidrojums, kurā, ja vajadzīgs, ietver finanšu pārskatu.

Ja pirms tiesību akta pieņemšanas Parlamentā ir vajadzīgs Padomes apstiprinājums vai piekrišana un Komisijas atzinums vai piekrišana, Parlaments, pēc balsojuma par tiesību akta priekšlikumu un pamatojoties uz referenta ierosinājumu, var pieņemt lēmumu, ka balsošanu par rezolūcijas priekšlikumu atliek, līdz Padome vai Komisija būs paziņojušas savu nostāju.

42.   pants

Līguma par Eiropas Savienības darbību 225. pantā paredzētā iniciatīva

| 1. | Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 225. pantu Parlaments var prasīt, lai Komisija tam iesniedz visus atbilstošos priekšlikumus par jauna tiesību akta pieņemšanu vai spēkā esošā tiesību akta grozīšanu, pieņemot rezolūciju, kas balstīta uz atbildīgās komitejas patstāvīgu ziņojumu, kurš sagatavots saskaņā ar 48. pantu. Rezolūciju galīgajā balsojumā pieņem ar Parlamenta deputātu vairākumu. Parlaments var vienlaikus noteikt termiņu šāda priekšlikuma iesniegšanai. |
| --- | --- |

1.

Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 225. pantu Parlaments var prasīt, lai Komisija tam iesniedz visus atbilstošos priekšlikumus par jauna tiesību akta pieņemšanu vai spēkā esošā tiesību akta grozīšanu, pieņemot rezolūciju, kas balstīta uz atbildīgās komitejas patstāvīgu ziņojumu, kurš sagatavots saskaņā ar 48. pantu. Rezolūciju galīgajā balsojumā pieņem ar Parlamenta deputātu vairākumu. Parlaments var vienlaikus noteikt termiņu šāda priekšlikuma iesniegšanai.

| 2. | Jebkurš deputāts var iesniegt Eiropas Savienības tiesību akta priekšlikumu saskaņā ar Parlamenta iniciatīvas tiesībām atbilstoši Līguma par Eiropas Savienības darbību 225. pantam. |
| --- | --- |

2.

Jebkurš deputāts var iesniegt Eiropas Savienības tiesību akta priekšlikumu saskaņā ar Parlamenta iniciatīvas tiesībām atbilstoši Līguma par Eiropas Savienības darbību 225. pantam.

| 3. | Priekšlikumu iesniedz Parlamenta priekšsēdētājam, un viņš to nosūta izskatīšanai atbildīgajā komitejā. Pirms šādas nosūtīšanas priekšlikumu iztulko tajās oficiālajās valodās, kuras komitejas priekšsēdētājs uzskata par nepieciešamu īsai izskatīšanai. Komiteja lemj par turpmāko procedūru trīs mēnešu laikā pēc nosūtīšanas un pēc priekšlikuma sagatavotāja uzklausīšanas.
  Ja komiteja nolemj Parlamentam iesniegt priekšlikumu saskaņā ar 48. pantā paredzēto procedūru, priekšlikuma sagatavotāja vārdu min ziņojuma virsrakstā. |
| --- | --- |

3.

Priekšlikumu iesniedz Parlamenta priekšsēdētājam, un viņš to nosūta izskatīšanai atbildīgajā komitejā. Pirms šādas nosūtīšanas priekšlikumu iztulko tajās oficiālajās valodās, kuras komitejas priekšsēdētājs uzskata par nepieciešamu īsai izskatīšanai. Komiteja lemj par turpmāko procedūru trīs mēnešu laikā pēc nosūtīšanas un pēc priekšlikuma sagatavotāja uzklausīšanas.

Ja komiteja nolemj Parlamentam iesniegt priekšlikumu saskaņā ar 48. pantā paredzēto procedūru, priekšlikuma sagatavotāja vārdu min ziņojuma virsrakstā.

| 4. | Parlamenta rezolūcijā norāda attiecīgo juridisko pamatu un tai pievieno sīki izstrādātus ieteikumus par pieprasītā priekšlikuma saturu, ievērojot pamattiesības un subsidiaritātes principu. |
| --- | --- |

4.

Parlamenta rezolūcijā norāda attiecīgo juridisko pamatu un tai pievieno sīki izstrādātus ieteikumus par pieprasītā priekšlikuma saturu, ievērojot pamattiesības un subsidiaritātes principu.

| 5. | Ja pieprasītajam priekšlikumam ir finansiāla ietekme, Parlaments norāda, kā nodrošināt vajadzīgos finanšu resursus. |
| --- | --- |

5.

Ja pieprasītajam priekšlikumam ir finansiāla ietekme, Parlaments norāda, kā nodrošināt vajadzīgos finanšu resursus.

| 6. | Atbildīgā komiteja uzrauga pēc Parlamenta īpašā pieprasījuma sagatavotā tiesību akta priekšlikuma izstrādi. |
| --- | --- |

6.

Atbildīgā komiteja uzrauga pēc Parlamenta īpašā pieprasījuma sagatavotā tiesību akta priekšlikuma izstrādi.

43.   pants

Normatīvo dokumentu izskatīšana

| 1. | Tiesību aktu priekšlikumus un citus normatīva rakstura dokumentus Parlamenta priekšsēdētājs nodod izskatīšanai atbildīgajā komitejā.
  Ja rodas šaubas, Parlamenta priekšsēdētājs var piemērot 188. panta 2. punktu, pirms paziņo Parlamentam, ka jautājumu nodod atbildīgajai komitejai.
  Ja kāds priekšlikums ir iekļauts Komisijas darba programmā, atbildīgā komiteja var iecelt referentu, kurš pārraudzīs priekšlikuma sagatavošanu.
  Padomes izteiktos viedokļus vai Komisijas iesniegtos atzinumu pieprasījumus Parlamenta priekšsēdētājs nodod komitejai, kura ir atbildīga par konkrētā priekšlikuma izskatīšanu.
  Reglamenta 36. līdz 42. panta, 53. līdz 59. panta un 71. panta noteikumus par pirmo lasījumu piemēro arī tiesību aktu priekšlikumiem neatkarīgi no tā, vai tiem vajadzīgs viens, divi vai trīs lasījumi. |
| --- | --- |

1.

Tiesību aktu priekšlikumus un citus normatīva rakstura dokumentus Parlamenta priekšsēdētājs nodod izskatīšanai atbildīgajā komitejā.

Ja rodas šaubas, Parlamenta priekšsēdētājs var piemērot 188. panta 2. punktu, pirms paziņo Parlamentam, ka jautājumu nodod atbildīgajai komitejai.

Ja kāds priekšlikums ir iekļauts Komisijas darba programmā, atbildīgā komiteja var iecelt referentu, kurš pārraudzīs priekšlikuma sagatavošanu.

Padomes izteiktos viedokļus vai Komisijas iesniegtos atzinumu pieprasījumus Parlamenta priekšsēdētājs nodod komitejai, kura ir atbildīga par konkrētā priekšlikuma izskatīšanu.

Reglamenta 36. līdz 42. panta, 53. līdz 59. panta un 71. panta noteikumus par pirmo lasījumu piemēro arī tiesību aktu priekšlikumiem neatkarīgi no tā, vai tiem vajadzīgs viens, divi vai trīs lasījumi.

| 2. | Padomes nostājas nodod atbildīgajai komitejai izskatīšanai pirmajā lasījumā.
  Padomes nostājām piemēro 61. līdz 66. panta un 72. panta noteikumus par otro lasījumu. |
| --- | --- |

2.

Padomes nostājas nodod atbildīgajai komitejai izskatīšanai pirmajā lasījumā.

Padomes nostājām piemēro 61. līdz 66. panta un 72. panta noteikumus par otro lasījumu.

| 3. | Parlamenta un Padomes samierināšanas procedūras laikā pēc otrā lasījuma [tiesību aktu] nevar nodot atpakaļ komitejai.
  Samierināšanas procedūrai piemēro 67., 68. un 69. panta noteikumus par trešo lasījumu. |
| --- | --- |

3.

Parlamenta un Padomes samierināšanas procedūras laikā pēc otrā lasījuma [tiesību aktu] nevar nodot atpakaļ komitejai.

Samierināšanas procedūrai piemēro 67., 68. un 69. panta noteikumus par trešo lasījumu.

| 4. | Otrajam un trešajam lasījumam nepiemēro 45., 46., 49. pantu, 55. panta 1. un 3. punktu, 56., 57. un 175. pantu. |
| --- | --- |

4.

Otrajam un trešajam lasījumam nepiemēro 45., 46., 49. pantu, 55. panta 1. un 3. punktu, 56., 57. un 175. pantu.

| 5. | Ja kāds noteikums, kas attiecas uz otro un trešo lasījumu, ir pretrunā ar kādu citu Reglamenta noteikumu, piemēro noteikumu, kas attiecas uz otro un trešo lasījumu. |
| --- | --- |

5.

Ja kāds noteikums, kas attiecas uz otro un trešo lasījumu, ir pretrunā ar kādu citu Reglamenta noteikumu, piemēro noteikumu, kas attiecas uz otro un trešo lasījumu.

44.   pants

Likumdošanas procedūras par dalībvalstu izteiktajiem ierosinājumiem

| 1. | Ierosinājumus, ko dalībvalstis ir izteikušas saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 76. pantu, izskata saskaņā ar šo Reglamenta pantu, kā arī 36. līdz 39. pantu, 43. un 55. pantu. |
| --- | --- |

1.

Ierosinājumus, ko dalībvalstis ir izteikušas saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 76. pantu, izskata saskaņā ar šo Reglamenta pantu, kā arī 36. līdz 39. pantu, 43. un 55. pantu.

| 2. | Atbildīgā komiteja var uzaicināt pārstāvjus no dalībvalstīm, kas izteikušas ierosinājumu, ar to iepazīstināt komiteju. Šos pārstāvjus var pavadīt Padomes prezidentvalsts pārstāvis. |
| --- | --- |

2.

Atbildīgā komiteja var uzaicināt pārstāvjus no dalībvalstīm, kas izteikušas ierosinājumu, ar to iepazīstināt komiteju. Šos pārstāvjus var pavadīt Padomes prezidentvalsts pārstāvis.

| 3. | Pirms balsošanas atbildīgā komiteja noskaidro, vai Komisija gatavo atzinumu par ierosinājumu. Ja Komisijas atbilde ir apstiprinoša, tad komiteja nepieņem ziņojumu, pirms tā nav saņēmusi Komisijas atzinumu par šo ierosmi. |
| --- | --- |

3.

Pirms balsošanas atbildīgā komiteja noskaidro, vai Komisija gatavo atzinumu par ierosinājumu. Ja Komisijas atbilde ir apstiprinoša, tad komiteja nepieņem ziņojumu, pirms tā nav saņēmusi Komisijas atzinumu par šo ierosmi.

| 4. | Ja Komisija vai kāda dalībvalsts vienlaikus vai ar nelielu laika atstarpi iesniedz Parlamentam divus vai vairākus priekšlikumus ar vienu un to pašu likumdošanas mērķi, par tiem sagatavo vienu ziņojumu. Atbildīgā komiteja ziņojumā norāda, uz kuru tekstu ierosinātie grozījumi attiecas, un normatīvajā rezolūcijā sniedz atsauces arī uz visiem pārējiem tekstiem. |
| --- | --- |

4.

Ja Komisija vai kāda dalībvalsts vienlaikus vai ar nelielu laika atstarpi iesniedz Parlamentam divus vai vairākus priekšlikumus ar vienu un to pašu likumdošanas mērķi, par tiem sagatavo vienu ziņojumu. Atbildīgā komiteja ziņojumā norāda, uz kuru tekstu ierosinātie grozījumi attiecas, un normatīvajā rezolūcijā sniedz atsauces arī uz visiem pārējiem tekstiem.

2.   NODAĻA

Procedūra komitejā

45.   pants

Normatīvi ziņojumi

| 1. | Tās komitejas priekšsēdētājs, kurai nosūtīts tiesību akta priekšlikums, ierosina komiteju, kurai procedūra jāpiemēro. |
| --- | --- |

1.

Tās komitejas priekšsēdētājs, kurai nosūtīts tiesību akta priekšlikums, ierosina komiteju, kurai procedūra jāpiemēro.

| 2. | Kad ir pieņemts lēmums par to, kuru procedūru piemērot, un ja nepiemēro 46. pantu, komiteja no pastāvīgo locekļu vai pastāvīgo aizstājēju vidus ieceļ referentu ziņojuma sagatavošanai par tiesību akta priekšlikumu, ja vien referents jau nav iecelts, pamatojoties uz darba Komisijas programmu saskaņā ar 35. pantu. |
| --- | --- |

2.

Kad ir pieņemts lēmums par to, kuru procedūru piemērot, un ja nepiemēro 46. pantu, komiteja no pastāvīgo locekļu vai pastāvīgo aizstājēju vidus ieceļ referentu ziņojuma sagatavošanai par tiesību akta priekšlikumu, ja vien referents jau nav iecelts, pamatojoties uz darba Komisijas programmu saskaņā ar 35. pantu.

| 3. | Komitejas ziņojumā iekļauj:






  a) | priekšlikuma grozījumus, ja tādi ir, kam vajadzības gadījumā pievieno īsus pamatojumus, kurus sagatavo referents un par kuriem nebalso; |
| --- | --- | --- |

3.

Komitejas ziņojumā iekļauj:

a)

priekšlikuma grozījumus, ja tādi ir, kam vajadzības gadījumā pievieno īsus pamatojumus, kurus sagatavo referents un par kuriem nebalso;

| b) | normatīvās rezolūcijas projektu saskaņā ar 55. panta 2. punkta noteikumiem; |
| --- | --- |

b)

normatīvās rezolūcijas projektu saskaņā ar 55. panta 2. punkta noteikumiem;

| c) | vajadzības gadījumā paskaidrojumu kopā ar finanšu pārskatu, kurā noteikta ziņojuma iespējamā finansiālā ietekme un saderība ar daudzgadu finanšu shēmu. |
| --- | --- |

c)

vajadzības gadījumā paskaidrojumu kopā ar finanšu pārskatu, kurā noteikta ziņojuma iespējamā finansiālā ietekme un saderība ar daudzgadu finanšu shēmu.

46.   pants

Vienkāršota procedūra

| 1. | Pēc pirmajām debatēm par tiesību akta priekšlikumu priekšsēdētājs var ierosināt, lai šo likumdošanas priekšlikumu apstiprina bez grozījumiem. Komitejas priekšsēdētājs iesniedz Parlamentam ziņojumu, kurā izteikta piekrišana priekšlikumam, ja vien vismaz viena desmitā daļa komitejas locekļu pret to neiebilst. Piemēro 138. panta 1. punkta otro daļu, kā arī 2. un 4. punktu. |
| --- | --- |

1.

Pēc pirmajām debatēm par tiesību akta priekšlikumu priekšsēdētājs var ierosināt, lai šo likumdošanas priekšlikumu apstiprina bez grozījumiem. Komitejas priekšsēdētājs iesniedz Parlamentam ziņojumu, kurā izteikta piekrišana priekšlikumam, ja vien vismaz viena desmitā daļa komitejas locekļu pret to neiebilst. Piemēro 138. panta 1. punkta otro daļu, kā arī 2. un 4. punktu.

| 2. | Priekšsēdētājs var arī ierosināt, ka viņš pats vai referents sagatavo grozījumu kopumu, kuri atspoguļo debates komitejā. Ja komiteja šādu ierosinājumu apstiprina, šos grozījumus nosūta komitejas locekļiem. Ja noteiktajā termiņā, kas ir ne mazāks kā 21 diena no grozījumu saņemšanas, vismaz viena desmitā daļa komitejas locekļu nav izteikusi iebildumus, uzskata, ka komiteja ziņojumu ir pieņēmusi. Šādā gadījumā Parlamentam iesniedz normatīvās rezolūcijas projektu un grozījumus apstiprināšanai bez debatēm saskaņā ar 138. panta 1. punkta otro daļu, kā arī 2. un 4. punktu. |
| --- | --- |

2.

Priekšsēdētājs var arī ierosināt, ka viņš pats vai referents sagatavo grozījumu kopumu, kuri atspoguļo debates komitejā. Ja komiteja šādu ierosinājumu apstiprina, šos grozījumus nosūta komitejas locekļiem. Ja noteiktajā termiņā, kas ir ne mazāks kā 21 diena no grozījumu saņemšanas, vismaz viena desmitā daļa komitejas locekļu nav izteikusi iebildumus, uzskata, ka komiteja ziņojumu ir pieņēmusi. Šādā gadījumā Parlamentam iesniedz normatīvās rezolūcijas projektu un grozījumus apstiprināšanai bez debatēm saskaņā ar 138. panta 1. punkta otro daļu, kā arī 2. un 4. punktu.

| 3. | Ja vismaz viena desmitā daļa komitejas locekļu iebilst, par grozījumiem balso nākamajā komitejas sanāksmē. |
| --- | --- |

3.

Ja vismaz viena desmitā daļa komitejas locekļu iebilst, par grozījumiem balso nākamajā komitejas sanāksmē.

| 4. | Šā panta 1. punkta pirmais un otrais teikums, 2. punkta pirmais, otrais un trešais teikums un 3. punkts pēc analoģijas attiecas uz komiteju atzinumiem 49. panta nozīmē. |
| --- | --- |

4.

Šā panta 1. punkta pirmais un otrais teikums, 2. punkta pirmais, otrais un trešais teikums un 3. punkts pēc analoģijas attiecas uz komiteju atzinumiem 49. panta nozīmē.

47.   pants

Nenormatīvi ziņojumi

| 1. | Ja komiteja izstrādā nenormatīvu ziņojumu, tā ieceļ referentu no pastāvīgo locekļu vai pastāvīgo aizstājēju vidus. |
| --- | --- |

1.

Ja komiteja izstrādā nenormatīvu ziņojumu, tā ieceļ referentu no pastāvīgo locekļu vai pastāvīgo aizstājēju vidus.

| 2. | Referenta uzdevums ir sagatavot komitejas ziņojumu un komitejas vārdā ar to iepazīstināt Parlamentu. |
| --- | --- |

2.

Referenta uzdevums ir sagatavot komitejas ziņojumu un komitejas vārdā ar to iepazīstināt Parlamentu.

| 3. | Komitejas ziņojumā iekļauj:






  a) | rezolūcijas priekšlikumu; |
| --- | --- | --- |

3.

Komitejas ziņojumā iekļauj:

a)

rezolūcijas priekšlikumu;

| b) | paskaidrojumu kopā ar finanšu pārskatu, kurā noteikta ziņojuma iespējamā finansiālā ietekme un saderība ar daudzgadu finanšu shēmu; |
| --- | --- |

b)

paskaidrojumu kopā ar finanšu pārskatu, kurā noteikta ziņojuma iespējamā finansiālā ietekme un saderība ar daudzgadu finanšu shēmu;

| c) | rezolūciju priekšlikumu tekstus, kuri jāiekļauj, piemērojot 120. panta 4. punktu. |
| --- | --- |

c)

rezolūciju priekšlikumu tekstus, kuri jāiekļauj, piemērojot 120. panta 4. punktu.

48.   pants

Patstāvīgi ziņojumi

| 1. | Ja komiteja, ar kuru neapspriedās un kurai nelūdza sniegt Parlamentam atzinumu saskaņā ar 188. panta 1. punktu, ir paredzējusi sagatavot ziņojumu par jautājumu, kas ietilpst tās kompetencē, un iesniegt rezolūcijas priekšlikumu par šo jautājumu, tai pirms šāda ziņojuma sagatavošanas jāprasa Priekšsēdētāju konferences atļauja. Ja Priekšsēdētāju konference šādu atļauju nedod, atteikumam vienmēr jābūt pamatotam. Ja ziņojums ir par priekšlikumu, ko iesniedzis Parlamenta deputāts saskaņā ar 42. panta 2. punktu, tam var nedot atļauju tika tad, ja tas neatbilst Deputātu nolikuma 5. pantā vai Līguma par Eiropas Savienības darbību 225. pantā paredzētajiem nosacījumiem.

  Priekšsēdētāju konference pieņem lēmumu attiecībā uz atļaujas pieprasījumiem par ziņojuma sagatavošanu saskaņā ar 1. punktu, ievērojot īstenošanas noteikumus, ko tā pati nosaka. Ja tiek apstrīdēta tās komitejas kompetence, kura vēlas izstrādāt ziņojumu, Priekšsēdētāju konference sešu nedēļu laikā pieņem lēmumu, pamatojoties uz ieteikumu, ko sniegusi Komiteju priekšsēdētāju konference vai, ja vajadzīgs, šīs konferences priekšsēdētājs. Ja Priekšsēdētāju konference šajā laikā nav pieņēmusi lēmumu, ieteikumu uzskata par apstiprinātu. |
| --- | --- |

1.

Ja komiteja, ar kuru neapspriedās un kurai nelūdza sniegt Parlamentam atzinumu saskaņā ar 188. panta 1. punktu, ir paredzējusi sagatavot ziņojumu par jautājumu, kas ietilpst tās kompetencē, un iesniegt rezolūcijas priekšlikumu par šo jautājumu, tai pirms šāda ziņojuma sagatavošanas jāprasa Priekšsēdētāju konferences atļauja. Ja Priekšsēdētāju konference šādu atļauju nedod, atteikumam vienmēr jābūt pamatotam. Ja ziņojums ir par priekšlikumu, ko iesniedzis Parlamenta deputāts saskaņā ar 42. panta 2. punktu, tam var nedot atļauju tika tad, ja tas neatbilst Deputātu nolikuma 5. pantā vai Līguma par Eiropas Savienības darbību 225. pantā paredzētajiem nosacījumiem.

Priekšsēdētāju konference pieņem lēmumu attiecībā uz atļaujas pieprasījumiem par ziņojuma sagatavošanu saskaņā ar 1. punktu, ievērojot īstenošanas noteikumus, ko tā pati nosaka. Ja tiek apstrīdēta tās komitejas kompetence, kura vēlas izstrādāt ziņojumu, Priekšsēdētāju konference sešu nedēļu laikā pieņem lēmumu, pamatojoties uz ieteikumu, ko sniegusi Komiteju priekšsēdētāju konference vai, ja vajadzīgs, šīs konferences priekšsēdētājs. Ja Priekšsēdētāju konference šajā laikā nav pieņēmusi lēmumu, ieteikumu uzskata par apstiprinātu.

| 2. | Rezolūciju priekšlikumi, kas iekļauti patstāvīgajos ziņojumos, Parlamentam jāizskata saskaņā ar īsā izklāsta procedūru, kas noteikta 139. pantā. Šādu rezolūciju priekšlikumu grozījumus pieņem izskatīšanai plenārsēdē tikai tad, ja tos ir iesniedzis referents, lai ņemtu vērā jaunu informāciju, vai vismaz desmitā daļa Parlamenta deputātu. Politiskās grupas var iesniegt alternatīvus rezolūciju priekšlikumus saskaņā ar 157. panta 4. punktu. Šo punktu nepiemēro, ja ziņojuma temats plenārsēdes debatēs var tikt iekļauts kā prioritārs, ja ziņojums ir sagatavots saskaņā ar 41. vai 42. pantā minētajām iniciatīvas tiesībām vai to var uzskatīt par stratēģisku ziņojumu saskaņā ar Priekšsēdētāju konferences noteiktajiem kritērijiem (7). |
| --- | --- |

2.

Rezolūciju priekšlikumi, kas iekļauti patstāvīgajos ziņojumos, Parlamentam jāizskata saskaņā ar īsā izklāsta procedūru, kas noteikta 139. pantā. Šādu rezolūciju priekšlikumu grozījumus pieņem izskatīšanai plenārsēdē tikai tad, ja tos ir iesniedzis referents, lai ņemtu vērā jaunu informāciju, vai vismaz desmitā daļa Parlamenta deputātu. Politiskās grupas var iesniegt alternatīvus rezolūciju priekšlikumus saskaņā ar 157. panta 4. punktu. Šo punktu nepiemēro, ja ziņojuma temats plenārsēdes debatēs var tikt iekļauts kā prioritārs, ja ziņojums ir sagatavots saskaņā ar 41. vai 42. pantā minētajām iniciatīvas tiesībām vai to var uzskatīt par stratēģisku ziņojumu saskaņā ar Priekšsēdētāju konferences noteiktajiem kritērijiem (7).

| 3. | Ja uz ziņojuma tematu attiecas 41. pantā minētās iniciatīvas tiesības, atļauju var nedot tikai tad, ja nav izpildīti Līgumos paredzētie nosacījumi. |
| --- | --- |

3.

Ja uz ziņojuma tematu attiecas 41. pantā minētās iniciatīvas tiesības, atļauju var nedot tikai tad, ja nav izpildīti Līgumos paredzētie nosacījumi.

| 4. | Gadījumos, kas minēti 41. un 42. pantā, Priekšsēdētāju konference pieņem lēmumu divu mēnešu laikā. |
| --- | --- |

4.

Gadījumos, kas minēti 41. un 42. pantā, Priekšsēdētāju konference pieņem lēmumu divu mēnešu laikā.

49.   pants

Komiteju atzinumi

| 1. | Ja komiteja, kurai sākotnēji nodots kāds jautājums, vēlas saņemt citas komitejas atzinumu vai ja cita komiteja vēlas sniegt savu atzinumu par ziņojumu, ko sagatavojusi komiteja, kurai jautājums sākotnēji bija nodots, tās var prasīt, lai Parlamenta priekšsēdētājs saskaņā ar 188. panta 3. punktu ieceļ atbildīgo komiteju, bet otru lūdz sniegt atzinumu. |
| --- | --- |

1.

Ja komiteja, kurai sākotnēji nodots kāds jautājums, vēlas saņemt citas komitejas atzinumu vai ja cita komiteja vēlas sniegt savu atzinumu par ziņojumu, ko sagatavojusi komiteja, kurai jautājums sākotnēji bija nodots, tās var prasīt, lai Parlamenta priekšsēdētājs saskaņā ar 188. panta 3. punktu ieceļ atbildīgo komiteju, bet otru lūdz sniegt atzinumu.

| 2. | Ja izskata normatīva rakstura dokumentus 43. panta 1. punkta nozīmē, atzinumā ietver grozījumu projektus tekstam, kurš nodots komitejai, un, ja vajadzīgs, tiem pievieno īsus pamatojumus. Par šiem pamatojumiem ir atbildīgs atzinuma sagatavotājs, un par tiem nebalso. Vajadzības gadījumā komiteja, kurai lūdz sniegt atzinumu, var iesniegt īsu rakstisku pamatojumu par atzinumu kopumā.
  Ja izskata nenormatīvus tekstus, atzinumā ietver ieteikumus rezolūcijas priekšlikumam, ko iesniegusi atbildīgā komiteja.
  Atbildīgā komiteja grozījumus vai ieteikumus izvirza balsošanai.
  Atzinumi attiecas vienīgi uz tiem jautājumiem, kas ietilpst tās komitejas kompetencē, kurai lūdz sniegt atzinumu. |
| --- | --- |

2.

Ja izskata normatīva rakstura dokumentus 43. panta 1. punkta nozīmē, atzinumā ietver grozījumu projektus tekstam, kurš nodots komitejai, un, ja vajadzīgs, tiem pievieno īsus pamatojumus. Par šiem pamatojumiem ir atbildīgs atzinuma sagatavotājs, un par tiem nebalso. Vajadzības gadījumā komiteja, kurai lūdz sniegt atzinumu, var iesniegt īsu rakstisku pamatojumu par atzinumu kopumā.

Ja izskata nenormatīvus tekstus, atzinumā ietver ieteikumus rezolūcijas priekšlikumam, ko iesniegusi atbildīgā komiteja.

Atbildīgā komiteja grozījumus vai ieteikumus izvirza balsošanai.

Atzinumi attiecas vienīgi uz tiem jautājumiem, kas ietilpst tās komitejas kompetencē, kurai lūdz sniegt atzinumu.

| 3. | Atbildīgā komiteja nosaka termiņu, kurā par atzinuma sniegšanu atbildīgajai komitejai tas jāsniedz, lai atbildīgā komiteja to varētu ņemt vērā. Atbildīgā komiteja nekavējoties paziņo izmaiņas apstiprinātajos termiņos komitejai(-ām), kurai(-ām) lūdz sniegt atzinumu. Atbildīgā komiteja neizsaka secinājumus pirms noteiktā termiņa beigām. |
| --- | --- |

3.

Atbildīgā komiteja nosaka termiņu, kurā par atzinuma sniegšanu atbildīgajai komitejai tas jāsniedz, lai atbildīgā komiteja to varētu ņemt vērā. Atbildīgā komiteja nekavējoties paziņo izmaiņas apstiprinātajos termiņos komitejai(-ām), kurai(-ām) lūdz sniegt atzinumu. Atbildīgā komiteja neizsaka secinājumus pirms noteiktā termiņa beigām.

| 4. | Visus pieņemtos atzinumus pievieno atbildīgās komitejas ziņojumam. |
| --- | --- |

4.

Visus pieņemtos atzinumus pievieno atbildīgās komitejas ziņojumam.

| 5. | Tikai atbildīgajai komitejai ir tiesības plenārsēdē iesniegt grozījumus. |
| --- | --- |

5.

Tikai atbildīgajai komitejai ir tiesības plenārsēdē iesniegt grozījumus.

| 6. | Tās komitejas priekšsēdētāju un atzinuma sagatavotāju, kurai lūdz sniegt atzinumu, aicina piedalīties atbildīgās komitejas sanāksmēs ar padomdevēja tiesībām, ciktāl šīs sanāksmes attiecas uz kopīgi izskatāmo jautājumu. |
| --- | --- |

6.

Tās komitejas priekšsēdētāju un atzinuma sagatavotāju, kurai lūdz sniegt atzinumu, aicina piedalīties atbildīgās komitejas sanāksmēs ar padomdevēja tiesībām, ciktāl šīs sanāksmes attiecas uz kopīgi izskatāmo jautājumu.

50.   pants

Komiteju iesaistīšanas procedūra

Ja saskaņā ar Reglamenta 188. panta 2. punktu vai 48. pantu Priekšsēdētāju konferencei iesniedz jautājumu par komiteju kompetenci un ja Priekšsēdētāju konference saskaņā ar VII pielikumu uzskata, ka jautājums gandrīz vienlīdz ietilpst divu vai vairāku komiteju kompetencē vai jautājuma dažādi aspekti ietilpst divu vai vairāku komiteju kompetencē, piemēro 49. pantu, kā arī šādus papildu noteikumus:

| — | grafiku attiecīgās komitejas pieņem kopīgi, |
| --- | --- |

—

grafiku attiecīgās komitejas pieņem kopīgi,

| — | attiecīgie referenti cits citu informē un cenšas vienoties par tekstiem, kurus tie iesniedz attiecīgi savām komitejām, kā arī par nostāju attiecībā uz grozījumiem, |
| --- | --- |

—

attiecīgie referenti cits citu informē un cenšas vienoties par tekstiem, kurus tie iesniedz attiecīgi savām komitejām, kā arī par nostāju attiecībā uz grozījumiem,

| — | attiecīgie priekšsēdētāji un referenti kopīgi nosaka teksta daļas, kas ietilpst to ekskluzīvajā vai kopīgajā kompetencē, un vienojas par konkrētu sadarbības kārtību. Ja nav vienprātības par kompetenču norobežošanu, pēc vienas iesaistītās komitejas pieprasījuma jautājumu iesniedz Priekšsēdētāju konferencei, kura var pieņemt lēmumu par attiecīgajām kompetencēm vai nolemt, ka jāpiemēro komiteju apvienoto sanāksmju procedūra saskaņā ar 51. pantu; pēc analoģijas piemēro 188. panta 2. punkta otro daļu, |
| --- | --- |

—

attiecīgie priekšsēdētāji un referenti kopīgi nosaka teksta daļas, kas ietilpst to ekskluzīvajā vai kopīgajā kompetencē, un vienojas par konkrētu sadarbības kārtību. Ja nav vienprātības par kompetenču norobežošanu, pēc vienas iesaistītās komitejas pieprasījuma jautājumu iesniedz Priekšsēdētāju konferencei, kura var pieņemt lēmumu par attiecīgajām kompetencēm vai nolemt, ka jāpiemēro komiteju apvienoto sanāksmju procedūra saskaņā ar 51. pantu; pēc analoģijas piemēro 188. panta 2. punkta otro daļu,

| — | atbildīgā komiteja bez balsošanas pieņem grozījumus, ko iesniegusi iesaistītā komiteja, ja grozījumi attiecas uz tiem aspektiem, kuri ir iesaistītās komitejas ekskluzīvajā kompetencē. Ja atbildīgā komiteja noraida grozījumus par aspektiem, kas ir atbildīgās komitejas un iesaistītās komitejas kopīgajā kompetencē, iesaistītā komiteja var šos grozījumus iesniegt tieši plenārsēdē, |
| --- | --- |

—

atbildīgā komiteja bez balsošanas pieņem grozījumus, ko iesniegusi iesaistītā komiteja, ja grozījumi attiecas uz tiem aspektiem, kuri ir iesaistītās komitejas ekskluzīvajā kompetencē. Ja atbildīgā komiteja noraida grozījumus par aspektiem, kas ir atbildīgās komitejas un iesaistītās komitejas kopīgajā kompetencē, iesaistītā komiteja var šos grozījumus iesniegt tieši plenārsēdē,

| — | ja priekšlikumu izskata samierināšanas procedūrā, Parlamenta delegācijā iekļauj jebkuras iesaistītās komitejas referentu. |
| --- | --- |

—

ja priekšlikumu izskata samierināšanas procedūrā, Parlamenta delegācijā iekļauj jebkuras iesaistītās komitejas referentu.

Šā panta redakcija neparedz nekādus ierobežojumus tā piemērošanas jomā. Ir pieņemami pieprasījumi piemērot komiteju iesaistīšanas procedūru nenormatīvajiem ziņojumiem, kurus sagatavo, pamatojoties uz 48. panta 1 punktu, kā arī 119. panta 1. un 2. punktu.

Saistībā ar starptautiska nolīguma izskatīšanu atbilstoši 90. pantam šajā pantā paredzēto komiteju iesaistīšanas procedūru nevar piemērot 81. pantā paredzētajai piekrišanas procedūrai.

Priekšsēdētāju konferences lēmums piemērot procedūru ar iesaistīto komiteju attiecas uz visām attiecīgās procedūras stadijām.

Tiesības, kas izriet no “kompetentās komitejas” statusa, īsteno vadošā atbildīgā komiteja. Īstenojot šīs tiesības, tai jārespektē iesaistītās komitejas prerogatīvas, proti, jāievēro lojālas sadarbības pienākums attiecībā uz darba grafiku un iesaistītās komitejas tiesības noteikt tās ekskluzīvajā kompetencē ietilpstošos grozījumus, kas iesniegti Parlamentam.

Ja vadošā atbildīgā komiteja neievēro iesaistītās komitejas prerogatīvas, vadošās atbildīgās komitejas pieņemtie lēmumi aizvien ir spēkā, bet iesaistītā komiteja var tās ekskluzīvajā kompetencē ietilpstošos grozījumus iesniegt tieši plenārsēdē.

51.   pants

Komiteju apvienoto sanāksmju procedūra

Ja ir izpildīti 49. panta 1. punkta un 50. panta nosacījumi, Priekšsēdētāju konference, ja tā uzskata, ka jautājums ir ļoti nozīmīgs, var nolemt, ka jāpiemēro komiteju apvienoto sanāksmju procedūra un kopīga balsošana. Šādā gadījumā attiecīgie referenti sagatavo vienu ziņojuma projektu, kuru iesaistītās komitejas izskata un par kuru tās balso apvienotajā sanāksmē, ko kopīgi vada attiecīgo komiteju priekšsēdētāji. Iesaistītās komitejas var izveidot komiteju sadarbības darba grupas, lai sagatavotu apvienotās sanāksmes un kopīgo balsošanu.

52.   pants

Ziņojumu sagatavošana

| 1. | Par paskaidrojuma sagatavošanu ir atbildīgs referents, un par to nebalso. Tomēr paskaidrojumam jāatbilst pieņemtajam rezolūcijas priekšlikuma tekstam un iespējamiem komitejas ierosinātajiem grozījumiem; pretējā gadījumā komitejas priekšsēdētājs var paskaidrojumu svītrot. |
| --- | --- |

1.

Par paskaidrojuma sagatavošanu ir atbildīgs referents, un par to nebalso. Tomēr paskaidrojumam jāatbilst pieņemtajam rezolūcijas priekšlikuma tekstam un iespējamiem komitejas ierosinātajiem grozījumiem; pretējā gadījumā komitejas priekšsēdētājs var paskaidrojumu svītrot.

| 2. | Ziņojumā iekļauj balsošanas rezultātus par ziņojumu kopumā. Turklāt, ja balsošanas laikā to prasa vismaz trešdaļa no klātesošajiem komitejas locekļiem, ziņojumā norāda arī katra locekļa balsojumu. |
| --- | --- |

2.

Ziņojumā iekļauj balsošanas rezultātus par ziņojumu kopumā. Turklāt, ja balsošanas laikā to prasa vismaz trešdaļa no klātesošajiem komitejas locekļiem, ziņojumā norāda arī katra locekļa balsojumu.

| 3. | Ja komitejas viedoklis nav vienprātīgs, ziņojumā sniedz arī kopsavilkumu par mazākuma viedokļiem. Mazākuma viedokļi, kas izteikti, balsojot par tekstu kopumā, pēc to izteicēju pieprasījuma var būt par pamatu ne vairāk kā divsimt vārdu garai rakstiskai deklarācijai, ko pievieno paskaidrojumam.
  Komitejas priekšsēdētājs izšķir strīdus, kas var rasties šo noteikumu piemērošanas rezultātā. |
| --- | --- |

3.

Ja komitejas viedoklis nav vienprātīgs, ziņojumā sniedz arī kopsavilkumu par mazākuma viedokļiem. Mazākuma viedokļi, kas izteikti, balsojot par tekstu kopumā, pēc to izteicēju pieprasījuma var būt par pamatu ne vairāk kā divsimt vārdu garai rakstiskai deklarācijai, ko pievieno paskaidrojumam.

Komitejas priekšsēdētājs izšķir strīdus, kas var rasties šo noteikumu piemērošanas rezultātā.

| 4. | Komiteja pēc tās prezidija priekšlikuma var noteikt termiņu, kurā referentam tai jāiesniedz ziņojuma projekts. Šo termiņu var pagarināt vai var iecelt jaunu referentu. |
| --- | --- |

4.

Komiteja pēc tās prezidija priekšlikuma var noteikt termiņu, kurā referentam tai jāiesniedz ziņojuma projekts. Šo termiņu var pagarināt vai var iecelt jaunu referentu.

| 5. | Kad noteiktais termiņš ir beidzies, komiteja var uzdot priekšsēdētājam, lai viņš prasa komitejai nodoto jautājumu iekļaut kādā no nākamo Parlamenta sēžu darba kārtībā. Šādā gadījumā debates var notikt par attiecīgās komitejas nolasīto ziņojumu. |
| --- | --- |

5.

Kad noteiktais termiņš ir beidzies, komiteja var uzdot priekšsēdētājam, lai viņš prasa komitejai nodoto jautājumu iekļaut kādā no nākamo Parlamenta sēžu darba kārtībā. Šādā gadījumā debates var notikt par attiecīgās komitejas nolasīto ziņojumu.

3.   NODAĻA

Pirmais lasījums

Izskatīšana komitejā

53.   pants

Tiesību akta priekšlikuma grozīšana

| 1. | Ja Komisija informē Parlamentu par nodomu savu priekšlikumu grozīt vai ja atbildīgā komiteja par to uzzina kādā citā veidā, atbildīgā komiteja atliek jautājuma izskatīšanu līdz jaunā priekšlikuma vai Komisijas grozījumu saņemšanai. |
| --- | --- |

1.

Ja Komisija informē Parlamentu par nodomu savu priekšlikumu grozīt vai ja atbildīgā komiteja par to uzzina kādā citā veidā, atbildīgā komiteja atliek jautājuma izskatīšanu līdz jaunā priekšlikuma vai Komisijas grozījumu saņemšanai.

| 2. | Ja Padome būtiski groza tiesību akta priekšlikumu, piemēro 59. panta noteikumus. |
| --- | --- |

2.

Ja Padome būtiski groza tiesību akta priekšlikumu, piemēro 59. panta noteikumus.

54.   pants

Komisijas un Padomes nostāja attiecībā uz grozījumiem

| 1. | Pirms galīgā balsojuma par tiesību akta priekšlikumu atbildīgā komiteja prasa, lai Komisija dara zināmu savu nostāju par visiem komitejas pieņemtajiem grozījumiem un lai Padome sniedz komentārus. |
| --- | --- |

1.

Pirms galīgā balsojuma par tiesību akta priekšlikumu atbildīgā komiteja prasa, lai Komisija dara zināmu savu nostāju par visiem komitejas pieņemtajiem grozījumiem un lai Padome sniedz komentārus.

| 2. | Ja Komisija nevar darīt zināmu savu nostāju vai paziņo, ka tā vēl nav gatava pieņemt visus atbildīgās komitejas pieņemtos grozījumus, komiteja var galīgo balsojumu atlikt. |
| --- | --- |

2.

Ja Komisija nevar darīt zināmu savu nostāju vai paziņo, ka tā vēl nav gatava pieņemt visus atbildīgās komitejas pieņemtos grozījumus, komiteja var galīgo balsojumu atlikt.

| 3. | Vajadzības gadījumā Komisijas nostāju iekļauj ziņojumā. |
| --- | --- |

3.

Vajadzības gadījumā Komisijas nostāju iekļauj ziņojumā.

Izskatīšana plenārsēdē

55.   pants

Pirmā lasījuma pabeigšana

| 1. | Parlaments izskata tiesību akta priekšlikumu, pamatojoties uz ziņojumu, ko atbildīgā komiteja sagatavojusi saskaņā ar 45. pantu. |
| --- | --- |

1.

Parlaments izskata tiesību akta priekšlikumu, pamatojoties uz ziņojumu, ko atbildīgā komiteja sagatavojusi saskaņā ar 45. pantu.

| 2. | Vispirms Parlaments balso par tiem grozījumiem priekšlikumā, kas ir atbildīgās komitejas ziņojuma pamatā, pēc tam – par priekšlikumu ar iespējamiem grozījumiem, tad – par normatīvās rezolūcijas projekta grozījumiem un, visbeidzot, – par normatīvās rezolūcijas projektu kopumā, kurā ietverts tikai paziņojums par to, vai Parlaments apstiprina vai noraida tiesību akta priekšlikumu vai iesaka to grozīt un vai Parlaments apstiprina vai noraida pieprasījumus attiecībā uz piemērojamo procedūru.
  Līdz ar normatīvās rezolūcijas projekta pieņemšanu beidzas pirmais lasījums. Ja Parlaments normatīvo rezolūciju nepieņem, priekšlikumu nodod atpakaļ atbildīgajai komitejai.

  Visiem ziņojumiem, kas iesniegti likumdošanas procedūras laikā, jāatbilst 37., 43. un 45. pantu. Ja kāda komiteja iesniedz nenormatīvu rezolūciju, tas jādara saskaņā ar 48. vai 188. pantā paredzēto procedūru. |
| --- | --- |

2.

Vispirms Parlaments balso par tiem grozījumiem priekšlikumā, kas ir atbildīgās komitejas ziņojuma pamatā, pēc tam – par priekšlikumu ar iespējamiem grozījumiem, tad – par normatīvās rezolūcijas projekta grozījumiem un, visbeidzot, – par normatīvās rezolūcijas projektu kopumā, kurā ietverts tikai paziņojums par to, vai Parlaments apstiprina vai noraida tiesību akta priekšlikumu vai iesaka to grozīt un vai Parlaments apstiprina vai noraida pieprasījumus attiecībā uz piemērojamo procedūru.

Līdz ar normatīvās rezolūcijas projekta pieņemšanu beidzas pirmais lasījums. Ja Parlaments normatīvo rezolūciju nepieņem, priekšlikumu nodod atpakaļ atbildīgajai komitejai.

Visiem ziņojumiem, kas iesniegti likumdošanas procedūras laikā, jāatbilst 37., 43. un 45. pantu. Ja kāda komiteja iesniedz nenormatīvu rezolūciju, tas jādara saskaņā ar 48. vai 188. pantā paredzēto procedūru.

| 3. | Parlamenta apstiprināto priekšlikuma tekstu un pievienoto rezolūciju Parlamenta priekšsēdētājs nosūta Padomei un Komitejai kā Parlamenta nostāju. |
| --- | --- |

3.

Parlamenta apstiprināto priekšlikuma tekstu un pievienoto rezolūciju Parlamenta priekšsēdētājs nosūta Padomei un Komitejai kā Parlamenta nostāju.

56.   pants

Komisijas priekšlikuma noraidīšana

| 1. | Ja Komisijas priekšlikums nav saņēmis nodoto balsu vairākumu vai ir pieņemts priekšlikums to noraidīt, kuru var būt iesniegusi atbildīgā komiteja vai vismaz 40 deputāti, Parlamenta priekšsēdētājs pirms Parlamenta balsojuma par normatīvās rezolūcijas projektu lūdz Komisiju savu priekšlikumu atsaukt. |
| --- | --- |

1.

Ja Komisijas priekšlikums nav saņēmis nodoto balsu vairākumu vai ir pieņemts priekšlikums to noraidīt, kuru var būt iesniegusi atbildīgā komiteja vai vismaz 40 deputāti, Parlamenta priekšsēdētājs pirms Parlamenta balsojuma par normatīvās rezolūcijas projektu lūdz Komisiju savu priekšlikumu atsaukt.

| 2. | Ja Komisija priekšlikumu atsauc, Parlamenta priekšsēdētājs paziņo, ka procedūra ir pabeigta, un par to informē Padomi. |
| --- | --- |

2.

Ja Komisija priekšlikumu atsauc, Parlamenta priekšsēdētājs paziņo, ka procedūra ir pabeigta, un par to informē Padomi.

| 3. | Ja Komisija priekšlikumu neatsauc, Parlaments to nodod atpakaļ atbildīgajai komitejai bez balsošanas par normatīvās rezolūcijas projektu, izņemot gadījumus, kad Parlaments pēc atbildīgās komitejas priekšsēdētāja, referenta, politiskās grupas vai vismaz 40 deputātu priekšlikuma balso par normatīvās rezolūcijas projektu.
  Ja priekšlikums ir nodots atpakaļ, atbildīgā komiteja lemj par procedūru, kas jāievēro, un sniedz Parlamentam mutisku vai rakstisku ziņojumu Parlamenta norādītajā termiņā, kas nav ilgāks par diviem mēnešiem.

  Pēc tam, kad priekšlikums nodots atpakaļ komitejai saskaņā ar 3. punktu, vadošā atbildīgā komiteja, pirms tā pieņem lēmumu par procedūru, ļauj saskaņā ar 50. pantu iesaistītajai komitejai izdarīt izvēli attiecībā uz grozījumiem, kuri ietilpst tās ekskluzīvā kompetencē, proti, izvēlēties grozījumus, kuri jāiesniedz Parlamentam no jauna.


  Uz kompetentās komitejas rakstveida ziņojuma iesniegšanu vai tā mutisku izklāstīšanu attiecas 3. punkta otrajā daļā noteiktais termiņš. Tas neattiecas uz Parlamenta lēmumu par piemērotu laiku attiecīgās procedūras izskatīšanai. |
| --- | --- |

3.

Ja Komisija priekšlikumu neatsauc, Parlaments to nodod atpakaļ atbildīgajai komitejai bez balsošanas par normatīvās rezolūcijas projektu, izņemot gadījumus, kad Parlaments pēc atbildīgās komitejas priekšsēdētāja, referenta, politiskās grupas vai vismaz 40 deputātu priekšlikuma balso par normatīvās rezolūcijas projektu.

Ja priekšlikums ir nodots atpakaļ, atbildīgā komiteja lemj par procedūru, kas jāievēro, un sniedz Parlamentam mutisku vai rakstisku ziņojumu Parlamenta norādītajā termiņā, kas nav ilgāks par diviem mēnešiem.

Pēc tam, kad priekšlikums nodots atpakaļ komitejai saskaņā ar 3. punktu, vadošā atbildīgā komiteja, pirms tā pieņem lēmumu par procedūru, ļauj saskaņā ar 50. pantu iesaistītajai komitejai izdarīt izvēli attiecībā uz grozījumiem, kuri ietilpst tās ekskluzīvā kompetencē, proti, izvēlēties grozījumus, kuri jāiesniedz Parlamentam no jauna.

Uz kompetentās komitejas rakstveida ziņojuma iesniegšanu vai tā mutisku izklāstīšanu attiecas 3. punkta otrajā daļā noteiktais termiņš. Tas neattiecas uz Parlamenta lēmumu par piemērotu laiku attiecīgās procedūras izskatīšanai.

| 4. | Ja atbildīgā komiteja nevar ievērot norādīto termiņu, tā prasa, lai jautājumu nodod atpakaļ komitejai saskaņā ar 175. panta 1. punktu. Vajadzības gadījumā Parlaments var noteikt jaunu termiņu saskaņā ar 175. panta 5. punktu. Ja komitejas pieprasījumu noraida, Parlaments normatīvās rezolūcijas projektu izvirza balsošanai. |
| --- | --- |

4.

Ja atbildīgā komiteja nevar ievērot norādīto termiņu, tā prasa, lai jautājumu nodod atpakaļ komitejai saskaņā ar 175. panta 1. punktu. Vajadzības gadījumā Parlaments var noteikt jaunu termiņu saskaņā ar 175. panta 5. punktu. Ja komitejas pieprasījumu noraida, Parlaments normatīvās rezolūcijas projektu izvirza balsošanai.

57.   pants

Komisijas priekšlikuma grozījumu pieņemšana

| 1. | Ja Komisijas priekšlikumu apstiprina kopumā, ņemot vērā pieņemtos grozījumus, balsošanu par normatīvās rezolūcijas projektu atliek, līdz Komisija dara zināmu savu nostāju par katru no Parlamenta pieņemtajiem grozījumiem.
  Ja Komisija nevar paziņot savu nostāju pēc tam, kad Parlaments ir nobalsojis par tās priekšlikumu, Komisija informē Parlamenta priekšsēdētāju vai atbildīgo komiteju par to, kad tā varēs paziņot savu nostāju; pēc tam priekšlikumu iekļauj nākamās sesijas darba kārtības projektā. |
| --- | --- |

1.

Ja Komisijas priekšlikumu apstiprina kopumā, ņemot vērā pieņemtos grozījumus, balsošanu par normatīvās rezolūcijas projektu atliek, līdz Komisija dara zināmu savu nostāju par katru no Parlamenta pieņemtajiem grozījumiem.

Ja Komisija nevar paziņot savu nostāju pēc tam, kad Parlaments ir nobalsojis par tās priekšlikumu, Komisija informē Parlamenta priekšsēdētāju vai atbildīgo komiteju par to, kad tā varēs paziņot savu nostāju; pēc tam priekšlikumu iekļauj nākamās sesijas darba kārtības projektā.

| 2. | Ja Komisija paziņo, ka tā nav paredzējusi pieņemt Parlamenta izdarītos grozījumus, atbildīgās komitejas referents vai viņa aizņemtības gadījumā – komitejas priekšsēdētājs izsaka Parlamentam oficiālu priekšlikumu par to, vai pāriet pie balsošanas par normatīvās rezolūcijas projektu. Pirms oficiālā priekšlikuma izteikšanas referents vai atbildīgās komitejas pārstāvis var prasīt, lai Parlamenta priekšsēdētājs pārtrauc jautājuma izskatīšanu.
  Ja Parlaments nolemj atlikt balsošanu uz vēlāku laiku, jautājumu nodod atpakaļ atkārtotai izskatīšanai atbildīgajā komitejā.
  Šādā gadījumā atbildīgā komiteja sniedz Parlamentam mutisku vai rakstisku ziņojumu Parlamenta norādītajā termiņā, kas nav ilgāks par diviem mēnešiem.
  Ja atbildīgā komiteja nevar ievērot norādīto termiņu, piemēro 56. panta 4. punktā paredzēto procedūru.
  Šajā posmā pieņem izskatīšanai vienīgi tos grozījumus, kurus iesniedz atbildīgā komiteja un kuri ir virzīti uz kompromisa panākšanu ar Komisiju. |
| --- | --- |

2.

Ja Komisija paziņo, ka tā nav paredzējusi pieņemt Parlamenta izdarītos grozījumus, atbildīgās komitejas referents vai viņa aizņemtības gadījumā – komitejas priekšsēdētājs izsaka Parlamentam oficiālu priekšlikumu par to, vai pāriet pie balsošanas par normatīvās rezolūcijas projektu. Pirms oficiālā priekšlikuma izteikšanas referents vai atbildīgās komitejas pārstāvis var prasīt, lai Parlamenta priekšsēdētājs pārtrauc jautājuma izskatīšanu.

Ja Parlaments nolemj atlikt balsošanu uz vēlāku laiku, jautājumu nodod atpakaļ atkārtotai izskatīšanai atbildīgajā komitejā.

Šādā gadījumā atbildīgā komiteja sniedz Parlamentam mutisku vai rakstisku ziņojumu Parlamenta norādītajā termiņā, kas nav ilgāks par diviem mēnešiem.

Ja atbildīgā komiteja nevar ievērot norādīto termiņu, piemēro 56. panta 4. punktā paredzēto procedūru.

Šajā posmā pieņem izskatīšanai vienīgi tos grozījumus, kurus iesniedz atbildīgā komiteja un kuri ir virzīti uz kompromisa panākšanu ar Komisiju.

| 3. | Šā panta 2. punkta piemērošana neizslēdz to, ka ikviens deputāts var iesniegt prasību nodot jautājumu atpakaļ saskaņā ar 175. pantu.

  Ja jautājumu nodod atpakaļ saskaņā ar 2. punktu, atbildīgās komitejas galvenais uzdevums saskaņā ar noteikto procedūru ir sagatavot ziņojumu norādītajā termiņā un vajadzības gadījumā iesniegt grozījumus, kas virzīti uz kompromisa panākšanu ar Komisiju, nevis pārskatīt visus Parlamenta apstiprinātos noteikumus.


  Tomēr, tā kā nodošana atpakaļ aptur grozījumu pieņemšanas procedūru, komitejai ir liela rīcības brīvība, un tā var ierosināt pārskatīt tos noteikumus, par kuriem plenārsēdes laikā bija pozitīvs balsojums, ja tā uzskata, ka tas vajadzīgs kompromisa panākšanai.


  Šādā gadījumā, tā kā pieņem izskatīšanai vienīgi uz kompromisu virzītus komitejas ieteiktos grozījumus un lai saglabātu Parlamenta suverenitāti, 2. punktā minētajā ziņojumā skaidri jānorāda, kurus no jau pieņemtajiem noteikumiem svītros, ja ierosinātos grozījumus pieņems. |
| --- | --- |

3.

Šā panta 2. punkta piemērošana neizslēdz to, ka ikviens deputāts var iesniegt prasību nodot jautājumu atpakaļ saskaņā ar 175. pantu.

Ja jautājumu nodod atpakaļ saskaņā ar 2. punktu, atbildīgās komitejas galvenais uzdevums saskaņā ar noteikto procedūru ir sagatavot ziņojumu norādītajā termiņā un vajadzības gadījumā iesniegt grozījumus, kas virzīti uz kompromisa panākšanu ar Komisiju, nevis pārskatīt visus Parlamenta apstiprinātos noteikumus.

Tomēr, tā kā nodošana atpakaļ aptur grozījumu pieņemšanas procedūru, komitejai ir liela rīcības brīvība, un tā var ierosināt pārskatīt tos noteikumus, par kuriem plenārsēdes laikā bija pozitīvs balsojums, ja tā uzskata, ka tas vajadzīgs kompromisa panākšanai.

Šādā gadījumā, tā kā pieņem izskatīšanai vienīgi uz kompromisu virzītus komitejas ieteiktos grozījumus un lai saglabātu Parlamenta suverenitāti, 2. punktā minētajā ziņojumā skaidri jānorāda, kurus no jau pieņemtajiem noteikumiem svītros, ja ierosinātos grozījumus pieņems.

Pārraudzības procedūra

58.   pants

Parlamenta nostājas pārraudzība

| 1. | Pēc tam, kad Parlaments ir pieņēmis nostāju par Komisijas priekšlikumu, atbildīgās komitejas priekšsēdētājs un referents pārrauga, kā virzās priekšlikuma pieņemšana Padomē, it īpaši, lai pārliecinātos, ka pienācīgi ievēro saistības, kuras Padome vai Komisija ir uzņēmusies pret Parlamentu attiecībā uz tā nostāju. |
| --- | --- |

1.

Pēc tam, kad Parlaments ir pieņēmis nostāju par Komisijas priekšlikumu, atbildīgās komitejas priekšsēdētājs un referents pārrauga, kā virzās priekšlikuma pieņemšana Padomē, it īpaši, lai pārliecinātos, ka pienācīgi ievēro saistības, kuras Padome vai Komisija ir uzņēmusies pret Parlamentu attiecībā uz tā nostāju.

| 2. | Atbildīgā komiteja var lūgt, lai Komisija un Padome šo jautājumu apspriež ar komiteju. |
| --- | --- |

2.

Atbildīgā komiteja var lūgt, lai Komisija un Padome šo jautājumu apspriež ar komiteju.

| 3. | Jebkurā pārraudzības procedūras posmā atbildīgā komiteja, ja tā uzskata par vajadzīgu, var iesniegt rezolūcijas priekšlikumu saskaņā ar šo pantu, iesakot Parlamentam:






  — | prasīt, lai Komisija atsauc savu priekšlikumu, vai |
| --- | --- | --- |

3.

Jebkurā pārraudzības procedūras posmā atbildīgā komiteja, ja tā uzskata par vajadzīgu, var iesniegt rezolūcijas priekšlikumu saskaņā ar šo pantu, iesakot Parlamentam:

—

prasīt, lai Komisija atsauc savu priekšlikumu, vai

| — | prasīt, lai Komisija vai Padome saskaņā ar 59. pantu vēlreiz iesniedz jautājumu izskatīšanai Parlamentā vai arī lai Komisija iesniedz jaunu priekšlikumu, vai |
| --- | --- |

—

prasīt, lai Komisija vai Padome saskaņā ar 59. pantu vēlreiz iesniedz jautājumu izskatīšanai Parlamentā vai arī lai Komisija iesniedz jaunu priekšlikumu, vai

| — | veikt jebkuru citu darbību, ko tas uzskata par atbilstošu. |
| --- | --- |

—

veikt jebkuru citu darbību, ko tas uzskata par atbilstošu.

Šo priekšlikumu ieraksta darba kārtības projektā tajā sesijā, kas notiek pēc tam, kad komiteja ir pieņēmusi lēmumu.

59.   pants

Atkārtota iesniegšana Parlamentam

Parastā likumdošanas procedūra

| 1. | Pēc atbildīgās komitejas pieprasījuma Parlamenta priekšsēdētājs prasa, lai Komisija vēlreiz iesniedz Parlamentam savu priekšlikumu:






  — | ja pēc tam, kad Parlaments ir pieņēmis nostāju, Komisija atsauc savu sākotnējo priekšlikumu un to aizstāj ar citu, izņemot gadījumus, kad šo atsaukumu veic, lai ņemtu vērā Parlamenta nostāju, vai |
| --- | --- | --- |

1.

Pēc atbildīgās komitejas pieprasījuma Parlamenta priekšsēdētājs prasa, lai Komisija vēlreiz iesniedz Parlamentam savu priekšlikumu:

—

ja pēc tam, kad Parlaments ir pieņēmis nostāju, Komisija atsauc savu sākotnējo priekšlikumu un to aizstāj ar citu, izņemot gadījumus, kad šo atsaukumu veic, lai ņemtu vērā Parlamenta nostāju, vai

| — | ja Komisija groza vai ir nolēmusi būtiski grozīt savu sākotnējo priekšlikumu, izņemot gadījumus, kad šos grozījumus veic, lai ņemtu vērā Parlamenta nostāju, vai |
| --- | --- |

—

ja Komisija groza vai ir nolēmusi būtiski grozīt savu sākotnējo priekšlikumu, izņemot gadījumus, kad šos grozījumus veic, lai ņemtu vērā Parlamenta nostāju, vai

| — | ja laika gaitā vai sakarā ar apstākļu maiņu ir būtiski mainījusies tās problēmas būtība, par ko ir Komisijas priekšlikums, vai arī |
| --- | --- |

—

ja laika gaitā vai sakarā ar apstākļu maiņu ir būtiski mainījusies tās problēmas būtība, par ko ir Komisijas priekšlikums, vai arī

| — | ja kopš Parlamenta pieņemtās nostājas ir notikušas jaunas Parlamenta vēlēšanas un ja Priekšsēdētāju konference to uzskata par vēlamu. |
| --- | --- |

—

ja kopš Parlamenta pieņemtās nostājas ir notikušas jaunas Parlamenta vēlēšanas un ja Priekšsēdētāju konference to uzskata par vēlamu.

| 2. | Pēc atbildīgās komitejas pieprasījuma Parlaments prasa, lai Padome tam vēlreiz iesniedz priekšlikumu, kuru Komisija sagatavojusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. pantu, ja Padome ir nolēmusi grozīt minētā priekšlikuma juridisko pamatu tādējādi, ka parastā likumdošanas procedūra vairs nebūs piemērojama. |
| --- | --- |

2.

Pēc atbildīgās komitejas pieprasījuma Parlaments prasa, lai Padome tam vēlreiz iesniedz priekšlikumu, kuru Komisija sagatavojusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. pantu, ja Padome ir nolēmusi grozīt minētā priekšlikuma juridisko pamatu tādējādi, ka parastā likumdošanas procedūra vairs nebūs piemērojama.

Citas procedūras

| 3. | Pēc atbildīgās komitejas pieprasījuma Parlamenta priekšsēdētājs aicina Padomi vēlreiz apspriesties ar Parlamentu saskaņā ar 1. punktā paredzētajiem nosacījumiem, kā arī tad, ja Padome groza vai ir nolēmusi būtiski grozīt sākotnējo priekšlikumu, par kuru Parlaments ir sniedzis atzinumu, ja vien šo grozījumu mērķis nav iekļaut Parlamenta grozījumus. |
| --- | --- |

3.

Pēc atbildīgās komitejas pieprasījuma Parlamenta priekšsēdētājs aicina Padomi vēlreiz apspriesties ar Parlamentu saskaņā ar 1. punktā paredzētajiem nosacījumiem, kā arī tad, ja Padome groza vai ir nolēmusi būtiski grozīt sākotnējo priekšlikumu, par kuru Parlaments ir sniedzis atzinumu, ja vien šo grozījumu mērķis nav iekļaut Parlamenta grozījumus.

| 4. | Parlamenta priekšsēdētājs prasa arī, lai tiesību akta priekšlikumu vēlreiz iesniedz Parlamentam šajā pantā paredzētajos gadījumos, ja Parlaments tā ir nolēmis pēc politiskās grupas vai vismaz 40 deputātu pieprasījuma. |
| --- | --- |

4.

Parlamenta priekšsēdētājs prasa arī, lai tiesību akta priekšlikumu vēlreiz iesniedz Parlamentam šajā pantā paredzētajos gadījumos, ja Parlaments tā ir nolēmis pēc politiskās grupas vai vismaz 40 deputātu pieprasījuma.

60.   pants

(svītrots)

4.   NODAĻA

Otrais lasījums

Izskatīšana komitejā

61.   pants

Padomes nostājas paziņošana

| 1. | Padomes nostāju dara zināmu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. pantu tad, kad Parlamenta priekšsēdētājs par to paziņo plenārsēdē. Parlamenta priekšsēdētājs paziņo nostāju pēc tam, kad ir saņēmis visus dokumentus – nostāju, visas deklarācijas, kas ietvertas Padomes protokolos, kad tā pieņēma nostāju, iemeslus, kuri likuši Padomei to pieņemt, un Komisijas nostāju –, kuri ir pienācīgi iztulkoti visās Eiropas Savienības oficiālajās valodās. Parlamenta priekšsēdētājs paziņo nostāju nākamajā sesijā pēc minēto dokumentu saņemšanas.

  Pirms nostājas paziņošanas Parlamenta priekšsēdētājs, apspriedies ar atbildīgās komitejas priekšsēdētāju un/vai referentu, pārbauda, vai iesniegtais teksts patiešām ir Padomes nostājas teksts pirmajā lasījumā un vai nav jāņem vērā kāds no 59. pantā paredzētajiem apstākļiem. Pretējā gadījumā Parlamenta priekšsēdētājs, vienojoties ar atbildīgo komiteju un, ja iespējams, arī ar Padomi, meklē piemērotu risinājumu. |
| --- | --- |

1.

Padomes nostāju dara zināmu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. pantu tad, kad Parlamenta priekšsēdētājs par to paziņo plenārsēdē. Parlamenta priekšsēdētājs paziņo nostāju pēc tam, kad ir saņēmis visus dokumentus – nostāju, visas deklarācijas, kas ietvertas Padomes protokolos, kad tā pieņēma nostāju, iemeslus, kuri likuši Padomei to pieņemt, un Komisijas nostāju –, kuri ir pienācīgi iztulkoti visās Eiropas Savienības oficiālajās valodās. Parlamenta priekšsēdētājs paziņo nostāju nākamajā sesijā pēc minēto dokumentu saņemšanas.

Pirms nostājas paziņošanas Parlamenta priekšsēdētājs, apspriedies ar atbildīgās komitejas priekšsēdētāju un/vai referentu, pārbauda, vai iesniegtais teksts patiešām ir Padomes nostājas teksts pirmajā lasījumā un vai nav jāņem vērā kāds no 59. pantā paredzētajiem apstākļiem. Pretējā gadījumā Parlamenta priekšsēdētājs, vienojoties ar atbildīgo komiteju un, ja iespējams, arī ar Padomi, meklē piemērotu risinājumu.

| 2. | Šādu paziņojumu sarakstu publicē Parlamenta sēdes protokolā kopā ar atbildīgās komitejas nosaukumu. |
| --- | --- |

2.

Šādu paziņojumu sarakstu publicē Parlamenta sēdes protokolā kopā ar atbildīgās komitejas nosaukumu.

62.   pants

Termiņu pagarināšana

| 1. | Ja atbildīgās komitejas priekšsēdētājs lūdz pagarināt otrā lasījuma termiņu vai ja Parlamenta delegācija Samierināšanas komitejā lūdz pagarināt samierināšanas termiņu, Parlamenta priekšsēdētājs pagarina šos termiņus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 14. punktu. |
| --- | --- |

1.

Ja atbildīgās komitejas priekšsēdētājs lūdz pagarināt otrā lasījuma termiņu vai ja Parlamenta delegācija Samierināšanas komitejā lūdz pagarināt samierināšanas termiņu, Parlamenta priekšsēdētājs pagarina šos termiņus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 14. punktu.

| 2. | Parlamenta priekšsēdētājs paziņo Parlamentam par visiem Parlamenta vai Padomes ierosinātiem termiņa pagarinājumiem, kas noteikti saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 14. punktu. |
| --- | --- |

2.

Parlamenta priekšsēdētājs paziņo Parlamentam par visiem Parlamenta vai Padomes ierosinātiem termiņa pagarinājumiem, kas noteikti saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 14. punktu.

63.   pants

Nodošana atbildīgajai komitejai un izskatīšanas procedūra

| 1. | Dienā, kad Parlamentam saskaņā ar 61. panta 1. punktu paziņo Padomes nostāju, uzskata, ka to automātiski nodod atpakaļ atbildīgajai komitejai un citām komitejām, kurām lūdza sniegt atzinumu pirmajā lasījumā. |
| --- | --- |

1.

Dienā, kad Parlamentam saskaņā ar 61. panta 1. punktu paziņo Padomes nostāju, uzskata, ka to automātiski nodod atpakaļ atbildīgajai komitejai un citām komitejām, kurām lūdza sniegt atzinumu pirmajā lasījumā.

| 2. | Padomes nostāju iekļauj kā pirmo darba kārtības jautājumu atbildīgās komitejas pirmajā sēdē pēc nostājas paziņošanas. Padomei var lūgt iesniegt tās nostāju. |
| --- | --- |

2.

Padomes nostāju iekļauj kā pirmo darba kārtības jautājumu atbildīgās komitejas pirmajā sēdē pēc nostājas paziņošanas. Padomei var lūgt iesniegt tās nostāju.

| 3. | Ja vien nav nolemts citādi, referents otrajā lasījumā ir tas pats, kurš pirmajā lasījumā. |
| --- | --- |

3.

Ja vien nav nolemts citādi, referents otrajā lasījumā ir tas pats, kurš pirmajā lasījumā.

| 4. | Reglamenta 66. panta 2., 3. un 5. punkta noteikumus par Parlamenta otrā lasījuma procedūru piemēro atbildīgās komitejas apspriedēm; vienīgi šīs komitejas locekļi un pastāvīgie aizstājēji var iesniegt priekšlikumus par noraidīšanu vai grozījumus. Komiteja pieņem lēmumu ar nodoto balsu vairākumu. |
| --- | --- |

4.

Reglamenta 66. panta 2., 3. un 5. punkta noteikumus par Parlamenta otrā lasījuma procedūru piemēro atbildīgās komitejas apspriedēm; vienīgi šīs komitejas locekļi un pastāvīgie aizstājēji var iesniegt priekšlikumus par noraidīšanu vai grozījumus. Komiteja pieņem lēmumu ar nodoto balsu vairākumu.

| 5. | Pirms balsošanas komiteja var lūgt, lai priekšsēdētājs un referents kopā ar Padomes priekšsēdētāju vai viņa pārstāvi un klātesošo atbildīgo komisāru apspriež komitejā iesniegtos grozījumus. Pēc šādas apspriešanās referents var iesniegt kompromisa grozījumus. |
| --- | --- |

5.

Pirms balsošanas komiteja var lūgt, lai priekšsēdētājs un referents kopā ar Padomes priekšsēdētāju vai viņa pārstāvi un klātesošo atbildīgo komisāru apspriež komitejā iesniegtos grozījumus. Pēc šādas apspriešanās referents var iesniegt kompromisa grozījumus.

| 6. | Komiteja iesniedz ieteikumu otrajam lasījumam, ierosinot pieņemt, grozīt vai noraidīt Padomes pieņemto nostāju. Ieteikumā ietver īsu ierosinātā lēmuma pamatojumu. |
| --- | --- |

6.

Komiteja iesniedz ieteikumu otrajam lasījumam, ierosinot pieņemt, grozīt vai noraidīt Padomes pieņemto nostāju. Ieteikumā ietver īsu ierosinātā lēmuma pamatojumu.

Izskatīšana plenārsēdē

64.   pants

Otrā lasījuma pabeigšana

| 1. | Padomes nostāju un, ja tas ir pieejams, tad arī atbildīgās komitejas ieteikumu otrajam lasījumam automātiski iekļauj tās sesijas darba kārtības projektā, kuras trešdiena ir pirms un vistuvāk triju mēnešu termiņa beigām vai, ja termiņš ir pagarināts saskaņā ar 62. pantu, – četru mēnešu termiņa beigām, ja vien šis jautājums nav jau izskatīts kādā iepriekšējā sesijā.

  Tā kā ieteikumi otrajam lasījumam ir pielīdzināmi paskaidrojumam, kurā Parlamenta komiteja skaidro savu attieksmi pret Padomes nostāju, par tiem nebalso. |
| --- | --- |

1.

Padomes nostāju un, ja tas ir pieejams, tad arī atbildīgās komitejas ieteikumu otrajam lasījumam automātiski iekļauj tās sesijas darba kārtības projektā, kuras trešdiena ir pirms un vistuvāk triju mēnešu termiņa beigām vai, ja termiņš ir pagarināts saskaņā ar 62. pantu, – četru mēnešu termiņa beigām, ja vien šis jautājums nav jau izskatīts kādā iepriekšējā sesijā.

Tā kā ieteikumi otrajam lasījumam ir pielīdzināmi paskaidrojumam, kurā Parlamenta komiteja skaidro savu attieksmi pret Padomes nostāju, par tiem nebalso.

| 2. | Otro lasījumu pabeidz, tiklīdz Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. pantā paredzētajos termiņos un saskaņā ar šajos pantos minētajiem noteikumiem Parlaments pieņem, groza vai noraida Padomes nostāju. |
| --- | --- |

2.

Otro lasījumu pabeidz, tiklīdz Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. pantā paredzētajos termiņos un saskaņā ar šajos pantos minētajiem noteikumiem Parlaments pieņem, groza vai noraida Padomes nostāju.

65.   pants

Padomes nostājas noraidīšana

| 1. | Atbildīgā komiteja, politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti Parlamenta priekšsēdētāja noteiktajā termiņā var iesniegt rakstisku priekšlikumu noraidīt Padomes nostāju. Lai pieņemtu šo priekšlikumu, tam jāsaņem Parlamenta deputātu balsu vairākums. Par priekšlikumu noraidīt Padomes nostāju balso pirms balsošanas par citiem grozījumiem nostājā. |
| --- | --- |

1.

Atbildīgā komiteja, politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti Parlamenta priekšsēdētāja noteiktajā termiņā var iesniegt rakstisku priekšlikumu noraidīt Padomes nostāju. Lai pieņemtu šo priekšlikumu, tam jāsaņem Parlamenta deputātu balsu vairākums. Par priekšlikumu noraidīt Padomes nostāju balso pirms balsošanas par citiem grozījumiem nostājā.

| 2. | Arī tad, ja Parlaments ir nobalsojis pret priekšlikumu noraidīt Padomes nostāju, tas pēc referenta ieteikuma var izskatīt jaunu priekšlikumu noraidīt Padomes nostāju pēc tam, kad ir notikusi balsošana par grozījumiem un kad saskaņā ar 66. panta 5. punktu ir uzklausīts Komisijas paziņojums. |
| --- | --- |

2.

Arī tad, ja Parlaments ir nobalsojis pret priekšlikumu noraidīt Padomes nostāju, tas pēc referenta ieteikuma var izskatīt jaunu priekšlikumu noraidīt Padomes nostāju pēc tam, kad ir notikusi balsošana par grozījumiem un kad saskaņā ar 66. panta 5. punktu ir uzklausīts Komisijas paziņojums.

| 3. | Ja Padomes nostāju noraida, Parlamenta priekšsēdētājs plenārsēdē paziņo, ka likumdošanas procedūra ir pabeigta. |
| --- | --- |

3.

Ja Padomes nostāju noraida, Parlamenta priekšsēdētājs plenārsēdē paziņo, ka likumdošanas procedūra ir pabeigta.

66.   pants

Padomes nostājas grozījumi

| 1. | Atbildīgā komiteja, politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti var iesniegt grozījumus Padomes nostājā, lai tos izskatītu plenārsēdē. |
| --- | --- |

1.

Atbildīgā komiteja, politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti var iesniegt grozījumus Padomes nostājā, lai tos izskatītu plenārsēdē.

| 2. | Grozījumi Padomes nostājā ir pieņemami, ja tie atbilst 156. un 157. panta noteikumiem un ja to mērķis ir:






  a) | pilnībā vai daļēji atjaunot nostāju, ko Parlaments pieņēma pirmajā lasījumā; vai |
| --- | --- | --- |

2.

Grozījumi Padomes nostājā ir pieņemami, ja tie atbilst 156. un 157. panta noteikumiem un ja to mērķis ir:

a)

pilnībā vai daļēji atjaunot nostāju, ko Parlaments pieņēma pirmajā lasījumā; vai

| b) | panākt kompromisu starp Padomi un Parlamentu; vai |
| --- | --- |

b)

panākt kompromisu starp Padomi un Parlamentu; vai

| c) | grozīt to Padomes nostājas teksta daļu, kura nebija iekļauta pirmajam lasījumam iesniegtajā priekšlikumā vai kuras saturs bija atšķirīgs un kura nerada būtiskus grozījumus 59. panta nozīmē; vai |
| --- | --- |

c)

grozīt to Padomes nostājas teksta daļu, kura nebija iekļauta pirmajam lasījumam iesniegtajā priekšlikumā vai kuras saturs bija atšķirīgs un kura nerada būtiskus grozījumus 59. panta nozīmē; vai

| d) | ņemt vērā jaunu juridisko situāciju vai jaunus faktus, kas parādījušies kopš pirmā lasījuma. |
| --- | --- |

d)

ņemt vērā jaunu juridisko situāciju vai jaunus faktus, kas parādījušies kopš pirmā lasījuma.

Parlamenta priekšsēdētāja lēmums par grozījumu pieņemamību ir galīgs.

| 3. | Ja laikā pēc pirmā lasījuma ir notikušas jaunas vēlēšanas, taču 59. pants nav piemērots, Parlamenta priekšsēdētājs var nolemt 2. punktā noteiktos ierobežojumus attiecībā uz pieņemamību atcelt. |
| --- | --- |

3.

Ja laikā pēc pirmā lasījuma ir notikušas jaunas vēlēšanas, taču 59. pants nav piemērots, Parlamenta priekšsēdētājs var nolemt 2. punktā noteiktos ierobežojumus attiecībā uz pieņemamību atcelt.

| 4. | Grozījumus pieņem tikai tad, ja par tiem ir nobalsojis Parlamenta deputātu vairākums. |
| --- | --- |

4.

Grozījumus pieņem tikai tad, ja par tiem ir nobalsojis Parlamenta deputātu vairākums.

| 5. | Pirms balsošanas par grozījumiem Parlamenta priekšsēdētājs var prasīt, lai Komisija dara zināmu savu nostāju un lai Padome sniedz komentārus. |
| --- | --- |

5.

Pirms balsošanas par grozījumiem Parlamenta priekšsēdētājs var prasīt, lai Komisija dara zināmu savu nostāju un lai Padome sniedz komentārus.

5.   NODAĻA

Trešais lasījums

Samierināšana

67.   pants

Samierināšanas komitejas sasaukšana

Ja Padome informē Parlamentu, ka tā nevar apstiprināt visus Parlamenta grozījumus Padomes nostājā, Parlamenta priekšsēdētājs vienojas ar Padomi par vietu un laiku, kad notiks pirmā Samierināšanas komitejas sanāksme. Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 10. punktā noteikto sešu vai, ja to pagarina, astoņu nedēļu termiņu sāk skaitīt no dienas, kad notiek Samierināšanas komitejas pirmā sanāksme.

68.   pants

Delegācija Samierināšanas komitejā

| 1. | Parlamenta delegācijai un Padomes delegācijai Samierināšanas komitejā ir vienāds locekļu skaits. |
| --- | --- |

1.

Parlamenta delegācijai un Padomes delegācijai Samierināšanas komitejā ir vienāds locekļu skaits.

| 2. | Delegācijas politiskais sastāvs atbilst Parlamenta dalījumam politiskajās grupās. Priekšsēdētāju konference nosaka, cik katras politiskās grupas deputātu būs delegācijā. |
| --- | --- |

2.

Delegācijas politiskais sastāvs atbilst Parlamenta dalījumam politiskajās grupās. Priekšsēdētāju konference nosaka, cik katras politiskās grupas deputātu būs delegācijā.

| 3. | Politiskās grupas izvirza delegācijas locekļus katram samierināšanas gadījumam, vēlams no attiecīgo komiteju locekļu vidus, izņemot tos trīs locekļus, kurus ieceļ par pastāvīgajiem locekļiem kārtējās delegācijās uz 12 mēnešiem. Politiskās grupas izraugās trīs pastāvīgos locekļus no priekšsēdētāja vietnieku vidus, un tiem jāpārstāv vismaz divas dažādas politiskās grupas. Atbildīgās komitejas priekšsēdētājs un referents vienmēr ir delegācijas locekļi. |
| --- | --- |

3.

Politiskās grupas izvirza delegācijas locekļus katram samierināšanas gadījumam, vēlams no attiecīgo komiteju locekļu vidus, izņemot tos trīs locekļus, kurus ieceļ par pastāvīgajiem locekļiem kārtējās delegācijās uz 12 mēnešiem. Politiskās grupas izraugās trīs pastāvīgos locekļus no priekšsēdētāja vietnieku vidus, un tiem jāpārstāv vismaz divas dažādas politiskās grupas. Atbildīgās komitejas priekšsēdētājs un referents vienmēr ir delegācijas locekļi.

| 4. | Delegācijā pārstāvētās politiskās grupas ieceļ aizstājējus. |
| --- | --- |

4.

Delegācijā pārstāvētās politiskās grupas ieceļ aizstājējus.

| 5. | Politiskās grupas un pie politiskajām grupām nepiederošie deputāti, kuri nav pārstāvēti delegācijā, katrs var nosūtīt vienu pārstāvi uz jebkuru delegācijas iekšējo sagatavošanās sanāksmi. |
| --- | --- |

5.

Politiskās grupas un pie politiskajām grupām nepiederošie deputāti, kuri nav pārstāvēti delegācijā, katrs var nosūtīt vienu pārstāvi uz jebkuru delegācijas iekšējo sagatavošanās sanāksmi.

| 6. | Delegācijas darbu vada Parlamenta priekšsēdētājs vai viens no trijiem pastāvīgajiem locekļiem. |
| --- | --- |

6.

Delegācijas darbu vada Parlamenta priekšsēdētājs vai viens no trijiem pastāvīgajiem locekļiem.

| 7. | Delegācija pieņem lēmumu ar locekļu balsu vairākumu. Tās debates nav publiskas.
  Priekšsēdētāju konference nosaka papildu procesuālās pamatnostādnes par delegācijas darbu Samierināšanas komitejā. |
| --- | --- |

7.

Delegācija pieņem lēmumu ar locekļu balsu vairākumu. Tās debates nav publiskas.

Priekšsēdētāju konference nosaka papildu procesuālās pamatnostādnes par delegācijas darbu Samierināšanas komitejā.

| 8. | Delegācija paziņo Parlamentam samierināšanas rezultātus. |
| --- | --- |

8.

Delegācija paziņo Parlamentam samierināšanas rezultātus.

Izskatīšana plenārsēdē

69.   pants

Kopīgais dokuments

| 1. | Kad Samierināšanas komiteja ir vienojusies par kopīgu dokumentu, to ieraksta tās plenārsēdes darba kārtībā, kurai jānotiek pēc sešām nedēļām vai, ja termiņš ir pagarināts, pēc astoņām nedēļām kopš dienas, kad Samierināšanas komiteja ir apstiprinājusi kopīgo dokumentu. |
| --- | --- |

1.

Kad Samierināšanas komiteja ir vienojusies par kopīgu dokumentu, to ieraksta tās plenārsēdes darba kārtībā, kurai jānotiek pēc sešām nedēļām vai, ja termiņš ir pagarināts, pēc astoņām nedēļām kopš dienas, kad Samierināšanas komiteja ir apstiprinājusi kopīgo dokumentu.

| 2. | Delegācijas priekšsēdētājs vai kāds cits delegācijas izvirzīts loceklis sniedz paziņojumu par kopīgo dokumentu, kuram pievieno ziņojumu. |
| --- | --- |

2.

Delegācijas priekšsēdētājs vai kāds cits delegācijas izvirzīts loceklis sniedz paziņojumu par kopīgo dokumentu, kuram pievieno ziņojumu.

| 3. | Kopīgajam dokumentam nevar iesniegt grozījumus. |
| --- | --- |

3.

Kopīgajam dokumentam nevar iesniegt grozījumus.

| 4. | Par visu kopīgo dokumentu kopumā ir viens balsojums. To apstiprina, ja tas saņem nodoto balsu vairākumu. |
| --- | --- |

4.

Par visu kopīgo dokumentu kopumā ir viens balsojums. To apstiprina, ja tas saņem nodoto balsu vairākumu.

| 5. | Ja Samierināšanas komitejā nav izdevies panākt vienošanos par kopīgo dokumentu, Parlamenta delegācijas priekšsēdētājs vai kāds cits delegācijas izvirzīts loceklis sniedz paziņojumu. Paziņojumam seko debates. |
| --- | --- |

5.

Ja Samierināšanas komitejā nav izdevies panākt vienošanos par kopīgo dokumentu, Parlamenta delegācijas priekšsēdētājs vai kāds cits delegācijas izvirzīts loceklis sniedz paziņojumu. Paziņojumam seko debates.

6.   NODAĻA

Likumdošanas procedūras pabeigšana

70.   pants

Iestāžu sarunas likumdošanas procedūru gaitā

| 1. | Sarunas ar pārējām iestādēm, lai likumdošanas procedūras gaitā panāktu vienošanos, notiek, ņemot vērā Rīcības kodeksu sarunām par parastās likumdošanas procedūru (8). |
| --- | --- |

1.

Sarunas ar pārējām iestādēm, lai likumdošanas procedūras gaitā panāktu vienošanos, notiek, ņemot vērā Rīcības kodeksu sarunām par parastās likumdošanas procedūru (8).

| 2. | Pirms sākt šādas sarunas, atbildīgajai komitejai principā būtu jāpieņem lēmums ar tās locekļu balsu vairākumu un jāapstiprina pilnvaras, nostādnes vai prioritātes. |
| --- | --- |

2.

Pirms sākt šādas sarunas, atbildīgajai komitejai principā būtu jāpieņem lēmums ar tās locekļu balsu vairākumu un jāapstiprina pilnvaras, nostādnes vai prioritātes.

| 3. | Ja atbildīgajā komitejā ziņojums ir pieņemts un pēc tam sarunās tiek panākts kompromiss ar Padomi, ar šo komiteju jebkurā gadījumā vēlreiz apspriežas pirms balsošanas plenārsēdē. |
| --- | --- |

3.

Ja atbildīgajā komitejā ziņojums ir pieņemts un pēc tam sarunās tiek panākts kompromiss ar Padomi, ar šo komiteju jebkurā gadījumā vēlreiz apspriežas pirms balsošanas plenārsēdē.

71.   pants

Vienošanās pirmajā lasījumā

Ja saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu Padome informē Parlamentu, ka tā ir apstiprinājusi Parlamenta nostāju, Parlamenta priekšsēdētājs pēc tam, kad saskaņā ar 180. pantu ir sagatavota galīgā redakcija, paziņo plenārsēdē, ka priekšlikums ir pieņemts tādā redakcijā, kas atbilst Parlamenta nostājai.

72.   pants

Vienošanās otrajā lasījumā

Ja saskaņā ar 65. un 66. pantu nav pieņemts ne priekšlikums noraidīt Padomes nostāju, ne nostājas grozījumi termiņos, kas noteikti grozījumu vai nostājas noraidīšanas priekšlikumu iesniegšanai, Parlamenta priekšsēdētājs plenārsēdē paziņo, ka ierosinātais tiesību akts ir pieņemts galīgajā variantā. Parlamenta priekšsēdētājs kopā ar Padomes priekšsēdētāju paraksta pieņemto tiesību aktu un nodrošina tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī saskaņā ar 74. pantu.

73.   pants

Prasības tiesību aktu izstrādei

| 1. | Tiesību aktos, kurus Parlaments un Padome ir pieņēmuši kopīgi saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, norāda attiecīgā tiesību akta veidu, kārtas numuru, pieņemšanas datumu un tēmu. |
| --- | --- |

1.

Tiesību aktos, kurus Parlaments un Padome ir pieņēmuši kopīgi saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, norāda attiecīgā tiesību akta veidu, kārtas numuru, pieņemšanas datumu un tēmu.

| 2. | Parlamenta un Padomes kopīgi pieņemtajos tiesību aktos ir:






  a) | frāze “Eiropas Parlaments un Eiropas Savienības Padome”; |
| --- | --- | --- |

2.

Parlamenta un Padomes kopīgi pieņemtajos tiesību aktos ir:

a)

frāze “Eiropas Parlaments un Eiropas Savienības Padome”;

| b) | atsauce uz noteikumiem, saskaņā ar kuriem tiesību akts ir pieņemts, un ievadvārdi “ņemot vērā”; |
| --- | --- |

b)

atsauce uz noteikumiem, saskaņā ar kuriem tiesību akts ir pieņemts, un ievadvārdi “ņemot vērā”;

| c) | norāde, kurā ir atsauce uz iesniegtajiem priekšlikumiem, saņemtajiem atzinumiem un noturētajām apspriedēm; |
| --- | --- |

c)

norāde, kurā ir atsauce uz iesniegtajiem priekšlikumiem, saņemtajiem atzinumiem un noturētajām apspriedēm;

| d) | dokumenta pamatojums, kas sākas ar vārdiem “tā kā” vai “ņemot vērā turpmāk izklāstīto”; |
| --- | --- |

d)

dokumenta pamatojums, kas sākas ar vārdiem “tā kā” vai “ņemot vērā turpmāk izklāstīto”;

| e) | tādas frāzes kā “ir pieņēmuši šo regulu” vai “ir pieņēmuši šo direktīvu”, vai “ir pieņēmuši šo lēmumu”, vai “ir pieņēmuši šādu lēmumu”, kam seko tiesību akta teksts. |
| --- | --- |

e)

tādas frāzes kā “ir pieņēmuši šo regulu” vai “ir pieņēmuši šo direktīvu”, vai “ir pieņēmuši šo lēmumu”, vai “ir pieņēmuši šādu lēmumu”, kam seko tiesību akta teksts.

| 3. | Tiesību akti ir sadalīti pantos, kurus var grupēt nodaļās un iedaļās. |
| --- | --- |

3.

Tiesību akti ir sadalīti pantos, kurus var grupēt nodaļās un iedaļās.

| 4. | Pēdējā tiesību akta pantā norāda spēkā stāšanās dienu, ja tā ir pirms vai pēc divdesmitās dienas pēc publicēšanas. |
| --- | --- |

4.

Pēdējā tiesību akta pantā norāda spēkā stāšanās dienu, ja tā ir pirms vai pēc divdesmitās dienas pēc publicēšanas.

| 5. | Pēc pēdējā tiesību akta panta raksta:






  — | atbilstošu formulējumu par tā piemērojamību atkarībā no Līgumos paredzētajiem noteikumiem, |
| --- | --- | --- |

5.

Pēc pēdējā tiesību akta panta raksta:

—

atbilstošu formulējumu par tā piemērojamību atkarībā no Līgumos paredzētajiem noteikumiem,

| — | parakstīšanas vietu un pēc tās – pieņemšanas dienu, |
| --- | --- |

—

parakstīšanas vietu un pēc tās – pieņemšanas dienu,

| — | frāzes “Eiropas Parlamenta vārdā – priekšsēdētājs”, “Padomes vārdā – priekšsēdētājs”, tad Eiropas Parlamenta priekšsēdētāja vārdu un tiesību akta parakstīšanas dienā amatā esošā Eiropas Padomes priekšsēdētāja vārdu. |
| --- | --- |

—

frāzes “Eiropas Parlamenta vārdā – priekšsēdētājs”, “Padomes vārdā – priekšsēdētājs”, tad Eiropas Parlamenta priekšsēdētāja vārdu un tiesību akta parakstīšanas dienā amatā esošā Eiropas Padomes priekšsēdētāja vārdu.

74.   pants

Pieņemto tiesību aktu parakstīšana

Kad saskaņā ar 180. pantu ir sagatavota pieņemtā dokumenta galīgā redakcija un ir pārbaudīts, vai visas procedūras ir pienācīgi ievērotas, tiesību aktus, kas pieņemti saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, paraksta Parlamenta priekšsēdētājs un ģenerālsekretārs, un Parlamenta un Padomes ģenerālsekretāri tos publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

6.a   NODAĻA

Konstitucionālie jautājumi

74.a   pants

Līguma pārskatīšana parastā kārtībā

| 1. | Saskaņā ar 41. un 48. pantu atbildīgā komiteja var iesniegt Parlamentam ziņojumu ar Padomei domātiem priekšlikumiem grozīt Līgumus. |
| --- | --- |

1.

Saskaņā ar 41. un 48. pantu atbildīgā komiteja var iesniegt Parlamentam ziņojumu ar Padomei domātiem priekšlikumiem grozīt Līgumus.

| 2. | Ja saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 48. panta 3. punktu ar Parlamentu apspriežas par priekšlikumu Eiropadomes lēmumam par labu ierosināto Līgumu grozījumu izskatīšanai, jautājumu nodod atbildīgajai komitejai. Atbildīgā komiteja izstrādā ziņojumu, kurā ietver:






  — | rezolūcijas priekšlikumu, kurā norāda, vai Parlaments apstiprina vai noraida lēmuma priekšlikumu, un kurā var būt iekļauti priekšlikumi Konventam vai dalībvalstu valdību pārstāvju konferencei, |
| --- | --- | --- |

2.

Ja saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 48. panta 3. punktu ar Parlamentu apspriežas par priekšlikumu Eiropadomes lēmumam par labu ierosināto Līgumu grozījumu izskatīšanai, jautājumu nodod atbildīgajai komitejai. Atbildīgā komiteja izstrādā ziņojumu, kurā ietver:

—

rezolūcijas priekšlikumu, kurā norāda, vai Parlaments apstiprina vai noraida lēmuma priekšlikumu, un kurā var būt iekļauti priekšlikumi Konventam vai dalībvalstu valdību pārstāvju konferencei,

| — | attiecīgā gadījumā paskaidrojumu. |
| --- | --- |

—

attiecīgā gadījumā paskaidrojumu.

| 3. | Ja Eiropadome nolemj sasaukt Konventu, Parlaments savus pārstāvjus ieceļ pēc Priekšsēdētāju konferences priekšlikuma.
  Parlamenta delegācija ievēlē savu vadītāju un kandidātus jebkuras Konventa izveidotas koordinācijas grupas vai Prezidija locekļu amatiem. |
| --- | --- |

3.

Ja Eiropadome nolemj sasaukt Konventu, Parlaments savus pārstāvjus ieceļ pēc Priekšsēdētāju konferences priekšlikuma.

Parlamenta delegācija ievēlē savu vadītāju un kandidātus jebkuras Konventa izveidotas koordinācijas grupas vai Prezidija locekļu amatiem.

| 4. | Ja Eiropadome prasa Parlamenta piekrišanu saistībā ar lēmumu nesasaukt Konventu Līgumu grozījumu priekšlikumu izskatīšanai, jautājumu nodod atbildīgajai komitejai saskaņā ar 81. pantu. |
| --- | --- |

4.

Ja Eiropadome prasa Parlamenta piekrišanu saistībā ar lēmumu nesasaukt Konventu Līgumu grozījumu priekšlikumu izskatīšanai, jautājumu nodod atbildīgajai komitejai saskaņā ar 81. pantu.

74.b   pants

Līguma vienkāršota pārskatīšana

| 1. | Saskaņā ar Reglamenta 41. un 48. pantu atbildīgā komiteja atbilstīgi Līguma par Eiropas Savienību 48. panta 6. punktā noteiktajai procedūrai var iesniegt Parlamentam ziņojumu, kurā iekļauti Eiropadomei paredzēti priekšlikumi pilnībā vai daļēji pārskatīt Līguma par Eiropas Savienības darbību trešo daļu. |
| --- | --- |

1.

Saskaņā ar Reglamenta 41. un 48. pantu atbildīgā komiteja atbilstīgi Līguma par Eiropas Savienību 48. panta 6. punktā noteiktajai procedūrai var iesniegt Parlamentam ziņojumu, kurā iekļauti Eiropadomei paredzēti priekšlikumi pilnībā vai daļēji pārskatīt Līguma par Eiropas Savienības darbību trešo daļu.

| 2. | Ja saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 48. panta 6. punktu ar Parlamentu apspriežas par priekšlikumu Eiropadomes lēmumam, ar ko groza Līguma par Eiropas Savienības darbību trešās daļas noteikumus, pēc analoģijas piemēro Reglamenta 74.a panta 2. punktu. Šādā gadījumā rezolūcijas priekšlikumā var būt iekļauti priekšlikumi grozījumiem tikai Līguma par Eiropas Savienības darbību trešās daļas noteikumos. |
| --- | --- |

2.

Ja saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 48. panta 6. punktu ar Parlamentu apspriežas par priekšlikumu Eiropadomes lēmumam, ar ko groza Līguma par Eiropas Savienības darbību trešās daļas noteikumus, pēc analoģijas piemēro Reglamenta 74.a panta 2. punktu. Šādā gadījumā rezolūcijas priekšlikumā var būt iekļauti priekšlikumi grozījumiem tikai Līguma par Eiropas Savienības darbību trešās daļas noteikumos.

74.c   pants

Pievienošanās līgumi

| 1. | Visus kādas Eiropas valsts pieteikumus kļūt par Eiropas Savienības dalībvalsti nodod izskatīšanai atbildīgajā komitejā. |
| --- | --- |

1.

Visus kādas Eiropas valsts pieteikumus kļūt par Eiropas Savienības dalībvalsti nodod izskatīšanai atbildīgajā komitejā.

| 2. | Pamatojoties uz atbildīgās komitejas, politiskās grupas vai vismaz 40 deputātu priekšlikumu, Parlaments var nolemt uzaicināt Komisiju vai Padomi piedalīties debatēs pirms sarunu uzsākšanas ar valsti, kas iesniegusi uzņemšanas iesniegumu. |
| --- | --- |

2.

Pamatojoties uz atbildīgās komitejas, politiskās grupas vai vismaz 40 deputātu priekšlikumu, Parlaments var nolemt uzaicināt Komisiju vai Padomi piedalīties debatēs pirms sarunu uzsākšanas ar valsti, kas iesniegusi uzņemšanas iesniegumu.

| 3. | Visā sarunu gaitā Komisija un Padome regulāri un vispusīgi informē atbildīgo komiteju, vajadzības gadījumā konfidenciāli, par sarunu virzību. |
| --- | --- |

3.

Visā sarunu gaitā Komisija un Padome regulāri un vispusīgi informē atbildīgo komiteju, vajadzības gadījumā konfidenciāli, par sarunu virzību.

| 4. | Jebkurā sarunu posmā Parlaments, pamatojoties uz atbildīgās komitejas ziņojumu, var pieņemt ieteikumus un prasīt, lai tos ņem vērā, pirms ar valsti, kas iesniegusi uzņemšanas iesniegumu, paraksta līgumu par pievienošanos Eiropas Savienībai. |
| --- | --- |

4.

Jebkurā sarunu posmā Parlaments, pamatojoties uz atbildīgās komitejas ziņojumu, var pieņemt ieteikumus un prasīt, lai tos ņem vērā, pirms ar valsti, kas iesniegusi uzņemšanas iesniegumu, paraksta līgumu par pievienošanos Eiropas Savienībai.

| 5. | Kad sarunas ir beigušās, taču pirms jebkāda līguma parakstīšanas, līguma projektu iesniedz Parlamentam, lai tas dod piekrišanu saskaņā ar 81. pantu. |
| --- | --- |

5.

Kad sarunas ir beigušās, taču pirms jebkāda līguma parakstīšanas, līguma projektu iesniedz Parlamentam, lai tas dod piekrišanu saskaņā ar 81. pantu.

74.d   pants

Izstāšanās no Eiropas Savienības

Ja dalībvalsts saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 50. pantu nolemj izstāties no Eiropas Savienības, jautājumu nodod Parlamenta atbildīgajai komitejai. Pēc analoģijas piemēro 74.c pantu. Parlaments lēmumu sniegt piekrišanu līgumam par izstāšanos pieņem ar nodoto balsu vairākumu.

74.e   pants

Pamatprincipu pārkāpumi dalībvalstī

| 1. | Pamatojoties uz īpašo ziņojumu, ko atbildīgā komiteja sagatavojusi saskaņā ar 41. un 48. pantu, Parlaments var:






  a) | balsot par pamatotu priekšlikumu, kurā aicina Padomi rīkoties saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 7. panta 1. punktu; |
| --- | --- | --- |

1.

Pamatojoties uz īpašo ziņojumu, ko atbildīgā komiteja sagatavojusi saskaņā ar 41. un 48. pantu, Parlaments var:

a)

balsot par pamatotu priekšlikumu, kurā aicina Padomi rīkoties saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 7. panta 1. punktu;

| b) | balsot par priekšlikumu, kurā aicina Komisiju vai dalībvalstis iesniegt priekšlikumu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 7. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

b)

balsot par priekšlikumu, kurā aicina Komisiju vai dalībvalstis iesniegt priekšlikumu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 7. panta 2. punktu;

| c) | balsot par priekšlikumu, kurā aicina Padomi rīkoties saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 7. panta 3. punktu vai pēc tam saskaņā ar 7. panta 4. punktu. |
| --- | --- |

c)

balsot par priekšlikumu, kurā aicina Padomi rīkoties saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 7. panta 3. punktu vai pēc tam saskaņā ar 7. panta 4. punktu.

| 2. | Visus Padomes pieprasījumus sniegt piekrišanu saistībā ar priekšlikumu, kas iesniegts saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 7. panta 1. un 2. punktu, kopā ar attiecīgās dalībvalsts apsvērumiem paziņo Parlamentam un jautājumu nodod atbildīgajai komitejai saskaņā ar 81. pantu. Izņemot steidzamus un pamatotus gadījumus, Parlaments pieņem lēmumu par atbildīgās komitejas priekšlikumu. |
| --- | --- |

2.

Visus Padomes pieprasījumus sniegt piekrišanu saistībā ar priekšlikumu, kas iesniegts saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 7. panta 1. un 2. punktu, kopā ar attiecīgās dalībvalsts apsvērumiem paziņo Parlamentam un jautājumu nodod atbildīgajai komitejai saskaņā ar 81. pantu. Izņemot steidzamus un pamatotus gadījumus, Parlaments pieņem lēmumu par atbildīgās komitejas priekšlikumu.

| 3. | Šā panta 1. un 2. punktā minētos lēmumus pieņem ar divām trešdaļām nodoto balsu vairākuma, kas veido Parlamenta deputātu vairākumu. |
| --- | --- |

3.

Šā panta 1. un 2. punktā minētos lēmumus pieņem ar divām trešdaļām nodoto balsu vairākuma, kas veido Parlamenta deputātu vairākumu.

| 4. | Ar Priekšsēdētāju konferences atļauju atbildīgā komiteja var iesniegt pievienotu rezolūcijas priekšlikumu. Šāds rezolūcijas priekšlikums atspoguļo Parlamenta viedokli par smagu pārkāpumu dalībvalstī, kā arī par attiecīgām sankcijām un to maiņu vai atcelšanu. |
| --- | --- |

4.

Ar Priekšsēdētāju konferences atļauju atbildīgā komiteja var iesniegt pievienotu rezolūcijas priekšlikumu. Šāds rezolūcijas priekšlikums atspoguļo Parlamenta viedokli par smagu pārkāpumu dalībvalstī, kā arī par attiecīgām sankcijām un to maiņu vai atcelšanu.

| 5. | Atbildīgā komiteja nodrošina, ka Parlaments ir pilnībā informēts un ka vajadzības gadījumā ir notikusi apspriešanās par visiem pārraudzības pasākumiem, kas seko Parlamenta piekrišanai, kura dota saskaņā ar 3. punktu. Padomi aicina ziņot par notikumu attīstību. Pēc atbildīgās komitejas priekšlikuma, kas izstrādāts ar Priekšsēdētāju konferences atļauju, Parlaments var pieņemt ieteikumus Padomei. |
| --- | --- |

5.

Atbildīgā komiteja nodrošina, ka Parlaments ir pilnībā informēts un ka vajadzības gadījumā ir notikusi apspriešanās par visiem pārraudzības pasākumiem, kas seko Parlamenta piekrišanai, kura dota saskaņā ar 3. punktu. Padomi aicina ziņot par notikumu attīstību. Pēc atbildīgās komitejas priekšlikuma, kas izstrādāts ar Priekšsēdētāju konferences atļauju, Parlaments var pieņemt ieteikumus Padomei.

74.f   pants

Parlamenta sastāvs

Laikus pirms pilnvaru termiņa beigām Parlaments, pamatojoties uz atbildīgās komitejas ziņojumu, ko tā izstrādājusi saskaņā ar 41. pantu, var sagatavot priekšlikumu par izmaiņām Parlamenta sastāvā. Eiropadomes lēmuma projektu par Parlamenta sastāva noteikšanu izskata saskaņā ar 81. pantu.

74.g   pants

Ciešāka sadarbība starp dalībvalstīm

| 1. | Pieprasījumus ieviest ciešāku sadarbību starp dalībvalstīm saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 20. pantu Parlamenta priekšsēdētājs nodod izskatīšanai atbildīgajā komitejā. Vajadzības gadījumā piemēro Reglamenta 37., 38., 39., 43., 53. līdz 59. un 81. pantu. |
| --- | --- |

1.

Pieprasījumus ieviest ciešāku sadarbību starp dalībvalstīm saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 20. pantu Parlamenta priekšsēdētājs nodod izskatīšanai atbildīgajā komitejā. Vajadzības gadījumā piemēro Reglamenta 37., 38., 39., 43., 53. līdz 59. un 81. pantu.

| 2. | Atbildīgā komiteja pārbauda, vai ir ievērots Līguma par Eiropas Savienību 20. pants un Līguma par Eiropas Savienības darbību 326. līdz 334. pants. |
| --- | --- |

2.

Atbildīgā komiteja pārbauda, vai ir ievērots Līguma par Eiropas Savienību 20. pants un Līguma par Eiropas Savienības darbību 326. līdz 334. pants.

| 3. | Turpmākos tiesību aktus, kuri ierosināti, pamatojoties uz ciešāku sadarbību pēc tās iedibināšanas, izskata Parlamentā saskaņā ar tām pašām procedūrām kā gadījumos, kad ciešāku sadarbību nepiemēro. Piemēro 43. pantu. |
| --- | --- |

3.

Turpmākos tiesību aktus, kuri ierosināti, pamatojoties uz ciešāku sadarbību pēc tās iedibināšanas, izskata Parlamentā saskaņā ar tām pašām procedūrām kā gadījumos, kad ciešāku sadarbību nepiemēro. Piemēro 43. pantu.

7.   NODAĻA

Budžeta procedūras

75.   pants

Daudzgadu finanšu shēma

Ja Padome prasa Parlamenta piekrišanu attiecībā uz priekšlikumu regulai, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu, jautājumu nodod atbildīgajai komitejai saskaņā ar 81. pantu. Par Parlamenta piekrišanu jānobalso deputātu vairākumam.

75.a   pants

Darba dokumenti

| 1. | Deputātiem ir pieejami šādi dokumenti:






  a) | Komisijas iesniegtais budžeta projekts; |
| --- | --- | --- |

1.

Deputātiem ir pieejami šādi dokumenti:

a)

Komisijas iesniegtais budžeta projekts;

| b) | pārskats par Padomes apspriedēm attiecībā uz budžeta projektu; |
| --- | --- |

b)

pārskats par Padomes apspriedēm attiecībā uz budžeta projektu;

| c) | Padomes nostāja par budžeta projektu, kas sagatavots saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. panta 3. punktu; |
| --- | --- |

c)

Padomes nostāja par budžeta projektu, kas sagatavots saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. panta 3. punktu;

| d) | visi lēmumu projekti par provizoriskajām divpadsmitdaļām saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 315. pantu. |
| --- | --- |

d)

visi lēmumu projekti par provizoriskajām divpadsmitdaļām saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 315. pantu.

| 2. | Šos dokumentus nodod atbildīgajai komitejai. Visas attiecīgās komitejas var sniegt atzinumus. |
| --- | --- |

2.

Šos dokumentus nodod atbildīgajai komitejai. Visas attiecīgās komitejas var sniegt atzinumus.

| 3. | Ja citas komitejas vēlas sniegt atzinumus, Parlamenta priekšsēdētājs nosaka termiņu, kurā šīm komitejām tas jādara zināms atbildīgajai komitejai. |
| --- | --- |

3.

Ja citas komitejas vēlas sniegt atzinumus, Parlamenta priekšsēdētājs nosaka termiņu, kurā šīm komitejām tas jādara zināms atbildīgajai komitejai.

75.b   pants

Budžeta projekta izskatīšana – pirmais posms

| 1. | Ikviens deputāts saskaņā ar turpmāk noteikto kārtību var iesniegt budžeta projekta grozījumu projektus un izteikties par tiem. |
| --- | --- |

1.

Ikviens deputāts saskaņā ar turpmāk noteikto kārtību var iesniegt budžeta projekta grozījumu projektus un izteikties par tiem.

| 2. | Grozījumu projekti ir pieņemami, ja tie ir iesniegti rakstiski, ja tos ir parakstījuši vismaz 40 deputāti vai ja tie ir iesniegti politiskās grupas vai komitejas vārdā, norādot, uz kuru budžeta pozīciju tie attiecas, un ja ir ievērots ieņēmumu un izdevumu līdzsvara princips. Grozījumu projektos ir visi vajadzīgie norādījumi attiecībā uz paskaidrojumiem, kuri jāpievieno attiecīgajai budžeta pozīcijai.
  Visi budžeta projekta grozījumu projekti jāpamato rakstiski. |
| --- | --- |

2.

Grozījumu projekti ir pieņemami, ja tie ir iesniegti rakstiski, ja tos ir parakstījuši vismaz 40 deputāti vai ja tie ir iesniegti politiskās grupas vai komitejas vārdā, norādot, uz kuru budžeta pozīciju tie attiecas, un ja ir ievērots ieņēmumu un izdevumu līdzsvara princips. Grozījumu projektos ir visi vajadzīgie norādījumi attiecībā uz paskaidrojumiem, kuri jāpievieno attiecīgajai budžeta pozīcijai.

Visi budžeta projekta grozījumu projekti jāpamato rakstiski.

| 3. | Parlamenta priekšsēdētājs nosaka grozījumu projektu iesniegšanas termiņu. |
| --- | --- |

3.

Parlamenta priekšsēdētājs nosaka grozījumu projektu iesniegšanas termiņu.

| 4. | Atbildīgā komiteja sniedz atzinumu par iesniegtajiem tekstiem, pirms tos apspriež plenārsēdē.
  Par tiem grozījumu projektiem, kurus atbildīgā komiteja ir noraidījusi, plenārsēdē balso tikai tad, ja Parlamenta priekšsēdētāja noteiktajā termiņā to rakstiski pieprasa kāda komiteja vai vismaz 40 deputāti; šis termiņš jebkurā gadījumā ir vismaz divdesmit četras stundas pirms balsošanas sākuma. |
| --- | --- |

4.

Atbildīgā komiteja sniedz atzinumu par iesniegtajiem tekstiem, pirms tos apspriež plenārsēdē.

Par tiem grozījumu projektiem, kurus atbildīgā komiteja ir noraidījusi, plenārsēdē balso tikai tad, ja Parlamenta priekšsēdētāja noteiktajā termiņā to rakstiski pieprasa kāda komiteja vai vismaz 40 deputāti; šis termiņš jebkurā gadījumā ir vismaz divdesmit četras stundas pirms balsošanas sākuma.

| 5. | Parlamenta tāmes grozījumu projektus, kas līdzīgi tiem, kurus Parlaments ir noraidījis šīs tāmes sastādīšanas laikā, apspriež tikai tad, ja atbildīgā komiteja ir sniegusi labvēlīgu atzinumu. |
| --- | --- |

5.

Parlamenta tāmes grozījumu projektus, kas līdzīgi tiem, kurus Parlaments ir noraidījis šīs tāmes sastādīšanas laikā, apspriež tikai tad, ja atbildīgā komiteja ir sniegusi labvēlīgu atzinumu.

| 6. | Atkāpjoties no 55. panta 2. punkta noteikumiem, Parlaments balso atsevišķi un secīgi par:






  — | katru grozījuma projektu, |
| --- | --- | --- |

6.

Atkāpjoties no 55. panta 2. punkta noteikumiem, Parlaments balso atsevišķi un secīgi par:

—

katru grozījuma projektu,

| — | katru budžeta projekta iedaļu, |
| --- | --- |

—

katru budžeta projekta iedaļu,

| — | rezolūcijas priekšlikumu par budžeta projektu. |
| --- | --- |

—

rezolūcijas priekšlikumu par budžeta projektu.

Tomēr piemēro 161. panta 4. līdz 8. punkta noteikumus.

| 7. | Tos budžeta projekta pantus, nodaļas, sadaļas un iedaļas, par kuriem nav iesniegti grozījumu projekti, uzskata par pieņemtiem. |
| --- | --- |

7.

Tos budžeta projekta pantus, nodaļas, sadaļas un iedaļas, par kuriem nav iesniegti grozījumu projekti, uzskata par pieņemtiem.

| 8. | Lai grozījumu projektus pieņemtu, par tiem jānobalso Parlamenta deputātu vairākumam. |
| --- | --- |

8.

Lai grozījumu projektus pieņemtu, par tiem jānobalso Parlamenta deputātu vairākumam.

| 9. | Ja Parlaments ir grozījis budžeta projektu, šādi grozīto budžeta projektu kopā ar pamatojumu nosūta Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

9.

Ja Parlaments ir grozījis budžeta projektu, šādi grozīto budžeta projektu kopā ar pamatojumu nosūta Padomei un Komisijai.

| 10. | Tās sēdes protokolu, kuras laikā Parlaments ir sniedzis atzinumu par budžeta projektu, nosūta Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

10.

Tās sēdes protokolu, kuras laikā Parlaments ir sniedzis atzinumu par budžeta projektu, nosūta Padomei un Komisijai.

75.c   pants

Finanšu trialogs

Priekšsēdētājs piedalās regulārās Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas priekšsēdētāju sanāksmēs, kas tiek sasauktas pēc Komisijas iniciatīvas saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību sestās daļas II sadaļā minētajām procedūrām. Priekšsēdētājs veic visus nepieciešamos pasākumus, lai sekmētu apspriešanos un attiecīgo iestāžu nostāju saskaņošanu nolūkā veicināt iepriekš minēto procedūru īstenošanu.

Parlamenta priekšsēdētājs var uzticēt šo uzdevumu priekšsēdētāja vietniekam, kam ir pieredze budžeta jautājumos, vai par budžeta jautājumiem atbildīgās komitejas priekšsēdētājam.

75.d   pants

Budžeta saskaņošana

| 1. | Priekšsēdētājs sasauc Samierināšanas komitejas sanāksmi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. panta 4. punktu. |
| --- | --- |

1.

Priekšsēdētājs sasauc Samierināšanas komitejas sanāksmi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. panta 4. punktu.

| 2. | Delegācijā, kas Parlamentu pārstāv Samierināšanas komitejas sanāksmēs budžeta procedūrā, ir tikpat locekļu, cik attiecīgajā Padomes delegācijā. |
| --- | --- |

2.

Delegācijā, kas Parlamentu pārstāv Samierināšanas komitejas sanāksmēs budžeta procedūrā, ir tikpat locekļu, cik attiecīgajā Padomes delegācijā.

| 3. | Katru gadu pirms balsošanas Parlamentā par Padomes nostāju politiskās grupas ieceļ delegācijas locekļus, vēlams no tās komitejas locekļu vidus, kura atbildīga par budžeta jautājumiem, un no citām attiecīgajām komitejām. Delegācijas darbu vada Parlamenta priekšsēdētājs. Priekšsēdētājs var uzticēt šo lomu priekšsēdētāja vietniekam, kam ir pieredze budžeta jautājumos, vai par budžeta jautājumiem atbildīgās komitejas priekšsēdētājam. |
| --- | --- |

3.

Katru gadu pirms balsošanas Parlamentā par Padomes nostāju politiskās grupas ieceļ delegācijas locekļus, vēlams no tās komitejas locekļu vidus, kura atbildīga par budžeta jautājumiem, un no citām attiecīgajām komitejām. Delegācijas darbu vada Parlamenta priekšsēdētājs. Priekšsēdētājs var uzticēt šo lomu priekšsēdētāja vietniekam, kam ir pieredze budžeta jautājumos, vai par budžeta jautājumiem atbildīgās komitejas priekšsēdētājam.

| 4. | Piemēro 68. panta 2., 4., 5., 7. un 8. punktu. |
| --- | --- |

4.

Piemēro 68. panta 2., 4., 5., 7. un 8. punktu.

| 5. | Kad Samierināšanas komiteja ir vienojusies par kopīgu dokumentu, šo jautājumu iekļauj tās Parlamenta plenārsēdes darba kārtībā, kurai jānotiek 14 dienu laikā no dienas, kad panākta vienošanās. Kopīgais dokuments ir pieejams visiem deputātiem. Piemēro 69. panta 2. un 3. punktu. |
| --- | --- |

5.

Kad Samierināšanas komiteja ir vienojusies par kopīgu dokumentu, šo jautājumu iekļauj tās Parlamenta plenārsēdes darba kārtībā, kurai jānotiek 14 dienu laikā no dienas, kad panākta vienošanās. Kopīgais dokuments ir pieejams visiem deputātiem. Piemēro 69. panta 2. un 3. punktu.

| 6. | Par visu kopīgo dokumentu ir viens balsojums. Balsošana notiek pēc saraksta. Kopīgo dokumentu uzskata par apstiprinātu, ja vien to nenoraida ar Parlamenta deputātu balsu vairākumu. |
| --- | --- |

6.

Par visu kopīgo dokumentu ir viens balsojums. Balsošana notiek pēc saraksta. Kopīgo dokumentu uzskata par apstiprinātu, ja vien to nenoraida ar Parlamenta deputātu balsu vairākumu.

| 7. | Ja Parlaments kopīgo dokumentu apstiprina, taču Padome to noraida, atbildīgā komiteja visus vai dažus Parlamenta grozījumus Padomes nostājā var iesniegt apstiprināšanai saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. panta 7. punkta d) apakšpunktu.
  Balsošanu par apstiprināšanu iekļauj tās Parlamenta plenārsēdes darba kārtībā, kurai jānotiek 14 dienu laikā no dienas, kad Padome ir paziņojusi, ka noraida kopīgo dokumentu.
  Grozījumus uzskata par apstiprinātiem, ja tos apstiprina ar Parlamenta deputātu balsu vairākumu un trijām piektdaļām nodoto balsu. |
| --- | --- |

7.

Ja Parlaments kopīgo dokumentu apstiprina, taču Padome to noraida, atbildīgā komiteja visus vai dažus Parlamenta grozījumus Padomes nostājā var iesniegt apstiprināšanai saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. panta 7. punkta d) apakšpunktu.

Balsošanu par apstiprināšanu iekļauj tās Parlamenta plenārsēdes darba kārtībā, kurai jānotiek 14 dienu laikā no dienas, kad Padome ir paziņojusi, ka noraida kopīgo dokumentu.

Grozījumus uzskata par apstiprinātiem, ja tos apstiprina ar Parlamenta deputātu balsu vairākumu un trijām piektdaļām nodoto balsu.

75.e   pants

Budžeta pieņemšana galīgā variantā

Kad priekšsēdētājs ir pārliecināts, ka budžets pieņemts saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. panta noteikumiem, viņš paziņo plenārsēdē, ka budžets ir pieņemts galīgā variantā. Parlamenta priekšsēdētājs nodrošina tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

75.f   pants

Provizorisko divpadsmitdaļu sistēma

| 1. | Visus Padomes lēmumus, ar kuriem tiek atļauts izdevumiem iztērēt vairāk nekā provizorisko divpadsmitdaļu, nodod atbildīgajai komitejai. |
| --- | --- |

1.

Visus Padomes lēmumus, ar kuriem tiek atļauts izdevumiem iztērēt vairāk nekā provizorisko divpadsmitdaļu, nodod atbildīgajai komitejai.

| 2. | Atbildīgā komiteja var iesniegt projektu lēmumam, kurā paredzēts samazināt 1. punktā minētos izdevumus. Parlaments par šo projektu lemj 30 dienu laikā no dienas, kad Padome pieņēmusi lēmumu. |
| --- | --- |

2.

Atbildīgā komiteja var iesniegt projektu lēmumam, kurā paredzēts samazināt 1. punktā minētos izdevumus. Parlaments par šo projektu lemj 30 dienu laikā no dienas, kad Padome pieņēmusi lēmumu.

| 3. | Parlaments pieņem lēmumu ar deputātu balsu vairākumu. |
| --- | --- |

3.

Parlaments pieņem lēmumu ar deputātu balsu vairākumu.

76.   pants

Komisijas budžeta izpildes apstiprināšana

Noteikumi par procedūru, kura jāpiemēro, lai pieņemtu lēmumu sniegt Komisijai apstiprinājumu par budžeta izpildi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību finanšu noteikumiem un Finanšu regulu, ir pievienoti Reglamentam (9). Minētais pielikums ir pieņemts saskaņā ar 212. panta 2. punktu.

77.   pants

Citas budžeta izpildes apstiprināšanas procedūras

Noteikumi par procedūru, kura jāpiemēro, lai pieņemtu lēmumu sniegt Komisijai apstiprinājumu par budžeta izpildi, tieši tāpat attiecas uz procedūru, kurā:

| — | Eiropas Parlamenta priekšsēdētājam sniedz apstiprinājumu par Eiropas Parlamenta budžeta izpildi, |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta priekšsēdētājam sniedz apstiprinājumu par Eiropas Parlamenta budžeta izpildi,

| — | atbildīgajiem darbiniekiem sniedz apstiprinājumu par citu Eiropas Savienības iestāžu un struktūru, piemēram, Padomes (attiecībā uz tās kā izpildiestādes darbību), Eiropas Savienības Tiesas, Revīzijas palātas, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas un Reģionu komitejas, attiecīgo budžetu izpildi, |
| --- | --- |

—

atbildīgajiem darbiniekiem sniedz apstiprinājumu par citu Eiropas Savienības iestāžu un struktūru, piemēram, Padomes (attiecībā uz tās kā izpildiestādes darbību), Eiropas Savienības Tiesas, Revīzijas palātas, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas un Reģionu komitejas, attiecīgo budžetu izpildi,

| — | Komisijai sniedz apstiprinājumu par Eiropas Attīstības fonda budžetu, |
| --- | --- |

—

Komisijai sniedz apstiprinājumu par Eiropas Attīstības fonda budžetu,

| — | apstiprinājumu par budžeta izpildi sniedz struktūrām, kas ir atbildīgas par to juridiski neatkarīgo vienību budžeta pārvaldību, kuras veic Eiropas Savienības uzdevumus, ciktāl uz to darbību attiecas tiesību normas, kas prasa budžeta izpildes apstiprināšanu Eiropas Parlamentā. |
| --- | --- |

—

apstiprinājumu par budžeta izpildi sniedz struktūrām, kas ir atbildīgas par to juridiski neatkarīgo vienību budžeta pārvaldību, kuras veic Eiropas Savienības uzdevumus, ciktāl uz to darbību attiecas tiesību normas, kas prasa budžeta izpildes apstiprināšanu Eiropas Parlamentā.

78.   pants

Parlamenta veiktā budžeta izpildes kontrole

| 1. | Parlaments uzrauga kārtējā gada budžeta izpildi. Šo uzdevumu tas uzdod veikt par budžetu un par budžeta izpildes kontroli atbildīgajām komitejām, kā arī pārējām attiecīgajām komitejām. |
| --- | --- |

1.

Parlaments uzrauga kārtējā gada budžeta izpildi. Šo uzdevumu tas uzdod veikt par budžetu un par budžeta izpildes kontroli atbildīgajām komitejām, kā arī pārējām attiecīgajām komitejām.

| 2. | Katru gadu pirms nākamā gada budžeta projekta izskatīšanas pirmajā lasījumā Parlaments izskata kārtējā budžeta izpildes grūtības un vajadzības gadījumā to veic, pamatojoties uz atbildīgās komitejas iesniegto rezolūcijas priekšlikumu. |
| --- | --- |

2.

Katru gadu pirms nākamā gada budžeta projekta izskatīšanas pirmajā lasījumā Parlaments izskata kārtējā budžeta izpildes grūtības un vajadzības gadījumā to veic, pamatojoties uz atbildīgās komitejas iesniegto rezolūcijas priekšlikumu.

8.   NODAĻA

Iekšējās budžeta procedūras

79.   pants

Parlamenta tāme

| 1. | Pamatojoties uz ģenerālsekretāra sagatavotu ziņojumu, Prezidijs sagatavo provizorisko tāmes projektu. |
| --- | --- |

1.

Pamatojoties uz ģenerālsekretāra sagatavotu ziņojumu, Prezidijs sagatavo provizorisko tāmes projektu.

| 2. | Šo provizorisko tāmes projektu Parlamenta priekšsēdētājs iesniedz atbildīgajai komitejai, kas sagatavo tāmes projektu un iesniedz ziņojumu Parlamentam. |
| --- | --- |

2.

Šo provizorisko tāmes projektu Parlamenta priekšsēdētājs iesniedz atbildīgajai komitejai, kas sagatavo tāmes projektu un iesniedz ziņojumu Parlamentam.

| 3. | Parlamenta priekšsēdētājs nosaka tāmes projekta grozījumu iesniegšanas termiņus.
  Atbildīgā komiteja par šiem grozījumiem sniedz atzinumu. |
| --- | --- |

3.

Parlamenta priekšsēdētājs nosaka tāmes projekta grozījumu iesniegšanas termiņus.

Atbildīgā komiteja par šiem grozījumiem sniedz atzinumu.

| 4. | Parlaments pieņem tāmi. |
| --- | --- |

4.

Parlaments pieņem tāmi.

| 5. | Parlamenta priekšsēdētājs tāmi nosūta Komisijai un Padomei. |
| --- | --- |

5.

Parlamenta priekšsēdētājs tāmi nosūta Komisijai un Padomei.

| 6. | Iepriekšminētie noteikumi attiecas arī uz tāmi budžeta grozījumiem. |
| --- | --- |

6.

Iepriekšminētie noteikumi attiecas arī uz tāmi budžeta grozījumiem.

79.a   pants

Procedūra, kuru piemēro Parlamenta tāmes izstrādāšanai

| 1. | Lēmumus par Parlamenta budžetu Prezidijs un par budžeta jautājumiem atbildīgā komiteja pieņem šādā secībā:






  a) | par amatu sarakstu; |
| --- | --- | --- |

1.

Lēmumus par Parlamenta budžetu Prezidijs un par budžeta jautājumiem atbildīgā komiteja pieņem šādā secībā:

a)

par amatu sarakstu;

| b) | par provizorisko tāmes projektu un par tāmes projektu. |
| --- | --- |

b)

par provizorisko tāmes projektu un par tāmes projektu.

| 2. | Lēmumus par amatu sarakstu pieņem saskaņā ar šādu procedūru:






  a) | Prezidijs nosaka amatu sarakstu katram finanšu gadam; |
| --- | --- | --- |

2.

Lēmumus par amatu sarakstu pieņem saskaņā ar šādu procedūru:

a)

Prezidijs nosaka amatu sarakstu katram finanšu gadam;

| b) | ja par budžeta jautājumiem atbildīgās komitejas atzinums atšķiras no Prezidija sākotnēji pieņemtajiem lēmumiem, uzsāk saskaņošanas procedūru; |
| --- | --- |

b)

ja par budžeta jautājumiem atbildīgās komitejas atzinums atšķiras no Prezidija sākotnēji pieņemtajiem lēmumiem, uzsāk saskaņošanas procedūru;

| c) | procedūras nobeigumā galīgo lēmumu par tāmi amatu sarakstam pieņem Prezidijs saskaņā ar Reglamenta 207. panta 3. punktu, neskarot tos lēmumus, kuri pieņemti saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. pantu. |
| --- | --- |

c)

procedūras nobeigumā galīgo lēmumu par tāmi amatu sarakstam pieņem Prezidijs saskaņā ar Reglamenta 207. panta 3. punktu, neskarot tos lēmumus, kuri pieņemti saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. pantu.

| 3. | Attiecībā uz pašu tāmi tās izstrādāšanas procedūra sākas uzreiz pēc tam, kad Prezidijs ir pieņēmis galīgo lēmumu par amatu sarakstu. Šīs procedūras posmi ir tādi, kā izklāstīti Reglamenta 79. pantā. Saskaņošanas procedūru piemēro gadījumos, kad par budžeta jautājumiem atbildīgās komitejas un Prezidija nostājas ir ļoti atšķirīgas. |
| --- | --- |

3.

Attiecībā uz pašu tāmi tās izstrādāšanas procedūra sākas uzreiz pēc tam, kad Prezidijs ir pieņēmis galīgo lēmumu par amatu sarakstu. Šīs procedūras posmi ir tādi, kā izklāstīti Reglamenta 79. pantā. Saskaņošanas procedūru piemēro gadījumos, kad par budžeta jautājumiem atbildīgās komitejas un Prezidija nostājas ir ļoti atšķirīgas.

80.   pants

Pilnvaras uzņemties un segt izdevumus

| 1. | Parlamenta priekšsēdētājs pēc apspriešanās ar atbildīgo komiteju uzņemas un sedz vai liek uzņemties un segt izdevumus atbilstoši Prezidija pieņemtajiem iekšējiem finanšu noteikumiem. |
| --- | --- |

1.

Parlamenta priekšsēdētājs pēc apspriešanās ar atbildīgo komiteju uzņemas un sedz vai liek uzņemties un segt izdevumus atbilstoši Prezidija pieņemtajiem iekšējiem finanšu noteikumiem.

| 2. | Parlamenta priekšsēdētājs nosūta atbildīgajai komitejai gada pārskatu projektu. |
| --- | --- |

2.

Parlamenta priekšsēdētājs nosūta atbildīgajai komitejai gada pārskatu projektu.

| 3. | Pamatojoties uz atbildīgās komitejas ziņojumu, Parlaments apstiprina pārskatus un lemj par budžeta izpildes apstiprināšanu. |
| --- | --- |

3.

Pamatojoties uz atbildīgās komitejas ziņojumu, Parlaments apstiprina pārskatus un lemj par budžeta izpildes apstiprināšanu.

9.   NODAĻA

Piekrišanas procedūra

81.   pants

Piekrišanas procedūra

| 1. | Ja Parlamentu lūdz dot piekrišanu ierosinātam tiesību aktam, Parlaments pieņem lēmumu, pamatojoties uz atbildīgās komitejas sagatavotu ieteikumu pieņemt vai noraidīt attiecīgo tiesību aktu.
  Parlaments pieņem lēmumu ar vienu balsojumu par tiesību aktu, kuram saskaņā ar Līgumu par Eiropas Savienību vai Līgumu par Eiropas Savienības darbību vajadzīga Parlamenta piekrišana, un nevar iesniegt nekādus grozījumus. Vajadzīgo vairākumu, lai piekrišanu pieņemtu, nosaka saskaņā ar to Līguma par Eiropas Savienību vai Līguma par Eiropas Savienības darbību pantu, kurš veido ierosinātā tiesību akta juridisko pamatu. |
| --- | --- |

1.

Ja Parlamentu lūdz dot piekrišanu ierosinātam tiesību aktam, Parlaments pieņem lēmumu, pamatojoties uz atbildīgās komitejas sagatavotu ieteikumu pieņemt vai noraidīt attiecīgo tiesību aktu.

Parlaments pieņem lēmumu ar vienu balsojumu par tiesību aktu, kuram saskaņā ar Līgumu par Eiropas Savienību vai Līgumu par Eiropas Savienības darbību vajadzīga Parlamenta piekrišana, un nevar iesniegt nekādus grozījumus. Vajadzīgo vairākumu, lai piekrišanu pieņemtu, nosaka saskaņā ar to Līguma par Eiropas Savienību vai Līguma par Eiropas Savienības darbību pantu, kurš veido ierosinātā tiesību akta juridisko pamatu.

| 2. | Attiecībā uz pievienošanās līgumiem, starptautiskiem nolīgumiem un gadījumā, ja konstatē, ka dalībvalsts ir vairākkārt nopietni pārkāpusi kopīgos principus, piemēro attiecīgi 74.c, 74.e un 90. pantu. Ja vajadzīga ciešāka sadarbība jomā, uz kuru attiecas parastā likumdošanas procedūra, piemēro Reglamenta 74.g pantu. |
| --- | --- |

2.

Attiecībā uz pievienošanās līgumiem, starptautiskiem nolīgumiem un gadījumā, ja konstatē, ka dalībvalsts ir vairākkārt nopietni pārkāpusi kopīgos principus, piemēro attiecīgi 74.c, 74.e un 90. pantu. Ja vajadzīga ciešāka sadarbība jomā, uz kuru attiecas parastā likumdošanas procedūra, piemēro Reglamenta 74.g pantu.

| 3. | Ja ir vajadzīga Parlamenta piekrišana ierosinātam tiesību aktam vai paredzētam starptautiskam nolīgumam, atbildīgā komiteja, lai veicinātu pozitīvu procedūras iznākumu, var pieņemt lēmumu iesniegt Parlamentam starpposma ziņojumu par Komisijas priekšlikumu kopā ar rezolūcijas priekšlikumu, kurā ir ieteikumi par ierosinātā akta grozīšanu vai īstenošanu. |
| --- | --- |

3.

Ja ir vajadzīga Parlamenta piekrišana ierosinātam tiesību aktam vai paredzētam starptautiskam nolīgumam, atbildīgā komiteja, lai veicinātu pozitīvu procedūras iznākumu, var pieņemt lēmumu iesniegt Parlamentam starpposma ziņojumu par Komisijas priekšlikumu kopā ar rezolūcijas priekšlikumu, kurā ir ieteikumi par ierosinātā akta grozīšanu vai īstenošanu.

10.   NODAĻA

(svītrots)

82.   pants

(svītrots)

11.   NODAĻA

Citas procedūras

83.   pants

Atzinumu sniegšanas procedūra Līguma par Eiropas Savienības darbību 140. panta nozīmē

| 1. | Ja Parlamentu aicina sniegt atzinumu par Padomes ieteikumiem saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 140. panta 2. punktu, Parlaments pēc tam, kad Padome plenārsēdē ir iepazīstinājusi ar saviem ieteikumiem, apspriežas, pamatojoties uz atbildīgās Parlamenta komitejas rakstiski vai mutiski iesniegto priekšlikumu pieņemt vai noraidīt ieteikumus, par kuriem Parlamentam jāsniedz atzinums. |
| --- | --- |

1.

Ja Parlamentu aicina sniegt atzinumu par Padomes ieteikumiem saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 140. panta 2. punktu, Parlaments pēc tam, kad Padome plenārsēdē ir iepazīstinājusi ar saviem ieteikumiem, apspriežas, pamatojoties uz atbildīgās Parlamenta komitejas rakstiski vai mutiski iesniegto priekšlikumu pieņemt vai noraidīt ieteikumus, par kuriem Parlamentam jāsniedz atzinums.

| 2. | Pēc tam Parlaments balso par ieteikumiem kopumā, un tiem nevar iesniegt nekādus grozījumus. |
| --- | --- |

2.

Pēc tam Parlaments balso par ieteikumiem kopumā, un tiem nevar iesniegt nekādus grozījumus.

84.   pants

Sociālā dialoga procedūras

| 1. | Parlamenta priekšsēdētājs nodod izskatīšanai atbildīgajā komitejā visus dokumentus, ko Komisija ir izstrādājusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 154. pantu, vai visas vienošanās, kuras sociālie partneri noslēguši, ņemot vērā Līguma 155. panta 1. punktu, kā arī priekšlikumus, ko Komisija ir iesniegusi saskaņā ar Līguma 155. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

1.

Parlamenta priekšsēdētājs nodod izskatīšanai atbildīgajā komitejā visus dokumentus, ko Komisija ir izstrādājusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 154. pantu, vai visas vienošanās, kuras sociālie partneri noslēguši, ņemot vērā Līguma 155. panta 1. punktu, kā arī priekšlikumus, ko Komisija ir iesniegusi saskaņā ar Līguma 155. panta 2. punktu.

| 2. | Ja sociālie partneri informē Komisiju par nodomu sākt Līguma par Eiropas Savienības darbību 155. pantā paredzēto procedūru, atbildīgā komiteja var sagatavot ziņojumu par problēmas būtību. |
| --- | --- |

2.

Ja sociālie partneri informē Komisiju par nodomu sākt Līguma par Eiropas Savienības darbību 155. pantā paredzēto procedūru, atbildīgā komiteja var sagatavot ziņojumu par problēmas būtību.

| 3. | Ja sociālie partneri ir noslēguši vienošanos un kopīgi prasa, lai to ievieš ar Padomes lēmumu pēc Komisijas priekšlikuma saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 155. panta 2. punktu, atbildīgā komiteja iesniedz rezolūcijas priekšlikumu ar ieteikumu pieņemt vai noraidīt šo pieprasījumu. |
| --- | --- |

3.

Ja sociālie partneri ir noslēguši vienošanos un kopīgi prasa, lai to ievieš ar Padomes lēmumu pēc Komisijas priekšlikuma saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 155. panta 2. punktu, atbildīgā komiteja iesniedz rezolūcijas priekšlikumu ar ieteikumu pieņemt vai noraidīt šo pieprasījumu.

85.   pants

Procedūras brīvprātīgu vienošanos izskatīšanai

| 1. | Ja Komisija informē Parlamentu par nodomu izskatīt iespēju slēgt brīvprātīgas vienošanās, nevis pieņemt tiesību aktus, atbildīgā komiteja var sagatavot ziņojumu par attiecīgā jautājuma būtību saskaņā ar 48. pantu. |
| --- | --- |

1.

Ja Komisija informē Parlamentu par nodomu izskatīt iespēju slēgt brīvprātīgas vienošanās, nevis pieņemt tiesību aktus, atbildīgā komiteja var sagatavot ziņojumu par attiecīgā jautājuma būtību saskaņā ar 48. pantu.

| 2. | Ja Komiteja paziņo par nodomu slēgt brīvprātīgu vienošanos, atbildīgā komiteja var iesniegt rezolūcijas priekšlikumu ar ieteikumu pieņemt vai noraidīt priekšlikumu, norādot, ar kādiem nosacījumiem priekšlikums jāpieņem vai jānoraida. |
| --- | --- |

2.

Ja Komiteja paziņo par nodomu slēgt brīvprātīgu vienošanos, atbildīgā komiteja var iesniegt rezolūcijas priekšlikumu ar ieteikumu pieņemt vai noraidīt priekšlikumu, norādot, ar kādiem nosacījumiem priekšlikums jāpieņem vai jānoraida.

86.   pants

Kodifikācija

| 1. | Ja Parlamentam iesniedz priekšlikumu par kāda Eiropas Savienības tiesību akta kodifikāciju, šo priekšlikumu nodod izskatīšanai par juridiskajiem jautājumiem atbildīgajā komitejā. Tā izskata priekšlikumu saskaņā ar iestāžu līmenī pieņemtajiem noteikumiem (10), lai pārliecinātos, ka tas attiecas tikai uz kodifikāciju un neietver citus būtiskus grozījumus. |
| --- | --- |

1.

Ja Parlamentam iesniedz priekšlikumu par kāda Eiropas Savienības tiesību akta kodifikāciju, šo priekšlikumu nodod izskatīšanai par juridiskajiem jautājumiem atbildīgajā komitejā. Tā izskata priekšlikumu saskaņā ar iestāžu līmenī pieņemtajiem noteikumiem (10), lai pārliecinātos, ka tas attiecas tikai uz kodifikāciju un neietver citus būtiskus grozījumus.

| 2. | Komitejai, kas bija atbildīga par kodificējamajiem dokumentiem, pēc pašas vai tās komitejas pieprasījuma, kura ir atbildīga par juridiskajiem jautājumiem, var lūgt atzinumu par kodifikācijas piemērotību. |
| --- | --- |

2.

Komitejai, kas bija atbildīga par kodificējamajiem dokumentiem, pēc pašas vai tās komitejas pieprasījuma, kura ir atbildīga par juridiskajiem jautājumiem, var lūgt atzinumu par kodifikācijas piemērotību.

| 3. | Grozījumi priekšlikuma redakcijā nav pieņemami.
  Tomēr pēc referenta pieprasījuma par juridiskajiem jautājumiem atbildīgās komitejas priekšsēdētājs saistībā ar tehniskiem pielāgojumiem var iesniegt minētajai komitejai grozījumus apstiprināšanai ar nosacījumu, ka tie ir nepieciešami, lai nodrošinātu priekšlikuma atbilstību kodifikācijas noteikumiem, un neietver nekādus būtiskus grozījumus priekšlikumā. |
| --- | --- |

3.

Grozījumi priekšlikuma redakcijā nav pieņemami.

Tomēr pēc referenta pieprasījuma par juridiskajiem jautājumiem atbildīgās komitejas priekšsēdētājs saistībā ar tehniskiem pielāgojumiem var iesniegt minētajai komitejai grozījumus apstiprināšanai ar nosacījumu, ka tie ir nepieciešami, lai nodrošinātu priekšlikuma atbilstību kodifikācijas noteikumiem, un neietver nekādus būtiskus grozījumus priekšlikumā.

| 4. | Ja par juridiskajiem jautājumiem atbildīgā komiteja secina, ka priekšlikumā nav iekļauti nekādi būtiski grozījumi Eiropas Savienības tiesību aktā, tā iesniedz to Parlamentā apstiprināšanai.
  Ja komiteja secina, ka priekšlikums ietver kādus būtiskus grozījumus, tā iesaka Parlamentam šo priekšlikumu noraidīt.
  Abos šajos gadījumos Parlaments piemēro viena balsojuma procedūru – bez grozījumiem un debatēm. |
| --- | --- |

4.

Ja par juridiskajiem jautājumiem atbildīgā komiteja secina, ka priekšlikumā nav iekļauti nekādi būtiski grozījumi Eiropas Savienības tiesību aktā, tā iesniedz to Parlamentā apstiprināšanai.

Ja komiteja secina, ka priekšlikums ietver kādus būtiskus grozījumus, tā iesaka Parlamentam šo priekšlikumu noraidīt.

Abos šajos gadījumos Parlaments piemēro viena balsojuma procedūru – bez grozījumiem un debatēm.

87.   pants

Pārstrādāšana

| 1. | Ja Parlamentam iesniedz priekšlikumu par Eiropas Savienības tiesību aktu pārstrādāšanu, šo priekšlikumu nodod izskatīšanai par juridiskajiem jautājumiem atbildīgajā komitejā un par konkrēto jautājumu atbildīgajā komitejā. |
| --- | --- |

1.

Ja Parlamentam iesniedz priekšlikumu par Eiropas Savienības tiesību aktu pārstrādāšanu, šo priekšlikumu nodod izskatīšanai par juridiskajiem jautājumiem atbildīgajā komitejā un par konkrēto jautājumu atbildīgajā komitejā.

| 2. | Par juridiskajiem jautājumiem atbildīgā komiteja to izskata saskaņā ar iestāžu līmenī pieņemtajiem noteikumiem (11), lai pārliecinātos, ka tas neietver nekādus citus būtiskus grozījumus un tajā ir vienīgi tie grozījumi, kuri skaidri norādīti pašā priekšlikumā.
  Saistībā ar šo izskatīšanu priekšlikuma teksta grozījumi nav pieņemami. Tomēr 86. panta 3. punkta otro daļu piemēro tām daļām pārstrādājamā priekšlikumā, kas paliek iepriekšējā redakcijā. |
| --- | --- |

2.

Par juridiskajiem jautājumiem atbildīgā komiteja to izskata saskaņā ar iestāžu līmenī pieņemtajiem noteikumiem (11), lai pārliecinātos, ka tas neietver nekādus citus būtiskus grozījumus un tajā ir vienīgi tie grozījumi, kuri skaidri norādīti pašā priekšlikumā.

Saistībā ar šo izskatīšanu priekšlikuma teksta grozījumi nav pieņemami. Tomēr 86. panta 3. punkta otro daļu piemēro tām daļām pārstrādājamā priekšlikumā, kas paliek iepriekšējā redakcijā.

| 3. | Ja par juridiskajiem jautājumiem atbildīgā komiteja uzskata, ka priekšlikums neietver citus būtiskus grozījumus kā vienīgi tajā skaidri norādītos grozījumus, tā informē par konkrēto jautājumu atbildīgo komiteju.
  Šādā gadījumā un saskaņā ar nosacījumiem, kuri paredzēti Reglamenta 156. un 157. pantā, grozījumi ir pieņemami tikai par konkrēto jautājumu atbildīgajā komitejā attiecībā uz tām priekšlikuma teksta daļām, kurās ietverti būtiski grozījumi.
  Tomēr, ja atbildīgā komiteja saskaņā ar Iestāžu nolīguma 8. punktu ir nolēmusi arī iesniegt grozījumus priekšlikuma kodificētajām daļām, tā nekavējoties paziņo šo nodomu Padomei un Komisijai, un Komisijas pienākums, pirms notiek balsošana saskaņā ar 54. pantu, ir informēt šo komiteju par savu nostāju attiecībā uz grozījumiem un par to, vai Komisija paredz atsaukt pārstrādāšanas priekšlikumu. |
| --- | --- |

3.

Ja par juridiskajiem jautājumiem atbildīgā komiteja uzskata, ka priekšlikums neietver citus būtiskus grozījumus kā vienīgi tajā skaidri norādītos grozījumus, tā informē par konkrēto jautājumu atbildīgo komiteju.

Šādā gadījumā un saskaņā ar nosacījumiem, kuri paredzēti Reglamenta 156. un 157. pantā, grozījumi ir pieņemami tikai par konkrēto jautājumu atbildīgajā komitejā attiecībā uz tām priekšlikuma teksta daļām, kurās ietverti būtiski grozījumi.

Tomēr, ja atbildīgā komiteja saskaņā ar Iestāžu nolīguma 8. punktu ir nolēmusi arī iesniegt grozījumus priekšlikuma kodificētajām daļām, tā nekavējoties paziņo šo nodomu Padomei un Komisijai, un Komisijas pienākums, pirms notiek balsošana saskaņā ar 54. pantu, ir informēt šo komiteju par savu nostāju attiecībā uz grozījumiem un par to, vai Komisija paredz atsaukt pārstrādāšanas priekšlikumu.

| 4. | Ja par juridiskajiem jautājumiem atbildīgā komiteja uzskata, ka priekšlikums ietver ne tikai tajā skaidri norādītos grozījumus, bet arī citus būtiskus grozījumus, tā ierosina Parlamentam priekšlikumu noraidīt un par to informē par konkrēto jautājumu atbildīgo komiteju.
  Šādā gadījumā Parlamenta priekšsēdētājs aicina Komisiju atsaukt priekšlikumu. Ja Komisija atsauc priekšlikumu, priekšsēdētājs konstatē, ka procedūrai nav objekta, un par to informē Padomi. Ja Komisija neatsauc priekšlikumu, Parlaments nosūta to par konkrēto jautājumu atbildīgajai komitejai, kas to izskata saskaņā ar parasto procedūru. |
| --- | --- |

4.

Ja par juridiskajiem jautājumiem atbildīgā komiteja uzskata, ka priekšlikums ietver ne tikai tajā skaidri norādītos grozījumus, bet arī citus būtiskus grozījumus, tā ierosina Parlamentam priekšlikumu noraidīt un par to informē par konkrēto jautājumu atbildīgo komiteju.

Šādā gadījumā Parlamenta priekšsēdētājs aicina Komisiju atsaukt priekšlikumu. Ja Komisija atsauc priekšlikumu, priekšsēdētājs konstatē, ka procedūrai nav objekta, un par to informē Padomi. Ja Komisija neatsauc priekšlikumu, Parlaments nosūta to par konkrēto jautājumu atbildīgajai komitejai, kas to izskata saskaņā ar parasto procedūru.

87.a   pants

Deleģētie akti

Ja ar tiesību aktu Komisijai ir dotas pilnvaras papildināt vai grozīt atsevišķus nebūtiskus tiesību akta elementus, atbildīgā komiteja:

| — | izskata visus deleģēto aktu projektus, ja tie ir atsūtīti Parlamentam pārbaudes veikšanai, |
| --- | --- |

—

izskata visus deleģēto aktu projektus, ja tie ir atsūtīti Parlamentam pārbaudes veikšanai,

| — | var Parlamentam ar rezolūcijas priekšlikumu iesniegt jebkādu piemērotu priekšlikumu saskaņā ar leģislatīvā akta noteikumiem. |
| --- | --- |

—

var Parlamentam ar rezolūcijas priekšlikumu iesniegt jebkādu piemērotu priekšlikumu saskaņā ar leģislatīvā akta noteikumiem.

Reglamenta 88. panta 1., 2. un 3. punkta noteikumus piemēro pēc analoģijas.

88.   pants

Īstenošanas pasākumi

| 1. | Ja Komisija iesniedz Parlamentam īstenošanas pasākumu projektu, Parlamenta priekšsēdētājs nodod šo pasākumu projektu izskatīšanai komitejā, kuras kompetencē ietilpst tiesību akts, no kura izriet īstenošanas pasākumi. Ja pamata tiesību akta izskatīšanā bija piemērota komiteju iesaistīšanas procedūra, atbildīgā komiteja aicina visas iesaistītās komitejas paziņot savu viedokli mutiski vai vēstules veidā. |
| --- | --- |

1.

Ja Komisija iesniedz Parlamentam īstenošanas pasākumu projektu, Parlamenta priekšsēdētājs nodod šo pasākumu projektu izskatīšanai komitejā, kuras kompetencē ietilpst tiesību akts, no kura izriet īstenošanas pasākumi. Ja pamata tiesību akta izskatīšanā bija piemērota komiteju iesaistīšanas procedūra, atbildīgā komiteja aicina visas iesaistītās komitejas paziņot savu viedokli mutiski vai vēstules veidā.

| 2. | Atbildīgās komitejas priekšsēdētājs nosaka komitejas locekļiem termiņu, kurā komiteja var izteikt iebildumus par pasākumu projektu. Komiteja var lemt par referenta iecelšanu no savu locekļu vai pastāvīgo aizstājēju vidus, ja tā uzskata, ka tas ir lietderīgi. Ja komitejai ir iebildumi pret pasākumu projektu, tā iesniedz rezolūcijas priekšlikumu, kurā pauž iebildumu pret pasākumu projekta pieņemšanu un kurā var arī norādīt izmaiņas, kas būtu jāveic pasākumu projektā.
  Ja Parlaments attiecīgajā termiņā, skaitot no pasākumu projekta saņemšanas dienas, šādu rezolūciju pieņem, Parlamenta priekšsēdētājs prasa, lai Komisija šo pasākumu projektu atsauc vai groza, vai arī iesniedz priekšlikumu saskaņā ar atbilstošu likumdošanas procedūru. |
| --- | --- |

2.

Atbildīgās komitejas priekšsēdētājs nosaka komitejas locekļiem termiņu, kurā komiteja var izteikt iebildumus par pasākumu projektu. Komiteja var lemt par referenta iecelšanu no savu locekļu vai pastāvīgo aizstājēju vidus, ja tā uzskata, ka tas ir lietderīgi. Ja komitejai ir iebildumi pret pasākumu projektu, tā iesniedz rezolūcijas priekšlikumu, kurā pauž iebildumu pret pasākumu projekta pieņemšanu un kurā var arī norādīt izmaiņas, kas būtu jāveic pasākumu projektā.

Ja Parlaments attiecīgajā termiņā, skaitot no pasākumu projekta saņemšanas dienas, šādu rezolūciju pieņem, Parlamenta priekšsēdētājs prasa, lai Komisija šo pasākumu projektu atsauc vai groza, vai arī iesniedz priekšlikumu saskaņā ar atbilstošu likumdošanas procedūru.

| 3. | Ja pirms attiecīgā termiņa beigām nenotiek neviena sesija, uzskata, ka tiesības uz atbildi ir uzticētas atbildīgajai komitejai. Šo atbildi vēstules veidā komitejas priekšsēdētājs sniedz atbildīgajam Komisijas loceklim, un par to paziņo visiem Parlamenta deputātiem. |
| --- | --- |

3.

Ja pirms attiecīgā termiņa beigām nenotiek neviena sesija, uzskata, ka tiesības uz atbildi ir uzticētas atbildīgajai komitejai. Šo atbildi vēstules veidā komitejas priekšsēdētājs sniedz atbildīgajam Komisijas loceklim, un par to paziņo visiem Parlamenta deputātiem.

| 4. | Ja uz Komisijas paredzētajiem īstenošanas pasākumiem attiecas regulatīvā kontroles procedūra, 3. punktu nepiemēro, bet 1. un 2. punktu papildina šādi:






  a) | kontroles laiku sāk skaitīt no brīža, kad pasākumu projekts ir iesniegts Parlamentam visās oficiālajās valodās. Ja piemēro īsāku termiņu (Padomes Lēmuma 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību, 5.a panta 5. punkta b) apakšpunkts) un steidzamos gadījumos (Padomes Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 6. punkts), ja vien atbildīgās komitejas priekšsēdētājs neiebilst, kontroles laiku sāk skaitīt no dienas, kad Parlaments ir saņēmis īstenošanas pasākumu galīgo projektu valodu versijās, kas iesniegtas tās komitejas locekļiem, kura izveidota saskaņā ar Lēmumu 1999/468/EK. Šādā gadījumā 146. pantu nepiemēro; |
| --- | --- | --- |

4.

Ja uz Komisijas paredzētajiem īstenošanas pasākumiem attiecas regulatīvā kontroles procedūra, 3. punktu nepiemēro, bet 1. un 2. punktu papildina šādi:

a)

kontroles laiku sāk skaitīt no brīža, kad pasākumu projekts ir iesniegts Parlamentam visās oficiālajās valodās. Ja piemēro īsāku termiņu (Padomes Lēmuma 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību, 5.a panta 5. punkta b) apakšpunkts) un steidzamos gadījumos (Padomes Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 6. punkts), ja vien atbildīgās komitejas priekšsēdētājs neiebilst, kontroles laiku sāk skaitīt no dienas, kad Parlaments ir saņēmis īstenošanas pasākumu galīgo projektu valodu versijās, kas iesniegtas tās komitejas locekļiem, kura izveidota saskaņā ar Lēmumu 1999/468/EK. Šādā gadījumā 146. pantu nepiemēro;

| b) | Parlaments ar deputātu vairākumu var iebilst pret pasākumu projekta pieņemšanu, šos iebildumus pamatojot ar norādi, ka šis pasākumu projekts pārsniedz pamatdokumentā paredzētās ieviešanas pilnvaras, neatbilst pamatdokumenta mērķim vai saturam vai arī ka tajā nav ievēroti subsidiaritātes vai proporcionalitātes principi; |
| --- | --- |

b)

Parlaments ar deputātu vairākumu var iebilst pret pasākumu projekta pieņemšanu, šos iebildumus pamatojot ar norādi, ka šis pasākumu projekts pārsniedz pamatdokumentā paredzētās ieviešanas pilnvaras, neatbilst pamatdokumenta mērķim vai saturam vai arī ka tajā nav ievēroti subsidiaritātes vai proporcionalitātes principi;

| c) | ja pasākumu projekta pamatā ir Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 5. vai 6. punkts, kuros nosaka saīsinātu termiņu Parlamenta iebildumu iesniegšanai, atbildīgās komitejas priekšsēdētājs var iesniegt rezolūcijas priekšlikumu par iebildumiem pret pasākumu projekta pieņemšanu, ja attiecīgā komiteja nav varējusi sarīkot sanāksmi pieejamajā laikposmā. |
| --- | --- |

c)

ja pasākumu projekta pamatā ir Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 5. vai 6. punkts, kuros nosaka saīsinātu termiņu Parlamenta iebildumu iesniegšanai, atbildīgās komitejas priekšsēdētājs var iesniegt rezolūcijas priekšlikumu par iebildumiem pret pasākumu projekta pieņemšanu, ja attiecīgā komiteja nav varējusi sarīkot sanāksmi pieejamajā laikposmā.

IIa   SADAĻA

ĀRĒJĀS ATTIECĪBAS

12.   NODAĻA

Līgumi un starptautiski nolīgumi

89.   pants

(svītrots)

90.   pants

Starptautiski nolīgumi

| 1. | Kad ir paredzēts sākt sarunas par starptautiska nolīguma slēgšanu, atjaunošanu vai grozīšanu, atbildīgā komiteja var nolemt sagatavot ziņojumu vai citādā veidā uzraudzīt procedūru un informēt Komiteju priekšsēdētāju konferenci par šo lēmumu. Attiecīgā gadījumā saskaņā ar 49. panta 1. punktu var lūgt citām komitejām sniegt atzinumu. Ja vajadzīgs, piemēro 188. panta 2. punktu, 50. vai 51. pantu.
  Atbildīgās komitejas un attiecīgā gadījumā iesaistīto komiteju priekšsēdētāji un referenti kopīgi attiecīgi rīkojas, lai nodrošinātu, ka Parlamentam nekavējoties un regulāri tiek sniegta, vajadzības gadījumā – konfidenciāli, pilnīga informācija par visiem starptautisku nolīgumu sarunu posmiem un to noslēgšanu, tostarp sarunu norāžu teksta projekti un pieņemto tekstu galīgie varianti, kā arī 3. punktā minētā informācija:






  — | Komisija atbilstīgi saistībām, kas tai noteiktas Līgumā par Eiropas Savienības darbību un Pamatnolīgumā par Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas attiecībām, un |
| --- | --- | --- |

1.

Kad ir paredzēts sākt sarunas par starptautiska nolīguma slēgšanu, atjaunošanu vai grozīšanu, atbildīgā komiteja var nolemt sagatavot ziņojumu vai citādā veidā uzraudzīt procedūru un informēt Komiteju priekšsēdētāju konferenci par šo lēmumu. Attiecīgā gadījumā saskaņā ar 49. panta 1. punktu var lūgt citām komitejām sniegt atzinumu. Ja vajadzīgs, piemēro 188. panta 2. punktu, 50. vai 51. pantu.

Atbildīgās komitejas un attiecīgā gadījumā iesaistīto komiteju priekšsēdētāji un referenti kopīgi attiecīgi rīkojas, lai nodrošinātu, ka Parlamentam nekavējoties un regulāri tiek sniegta, vajadzības gadījumā – konfidenciāli, pilnīga informācija par visiem starptautisku nolīgumu sarunu posmiem un to noslēgšanu, tostarp sarunu norāžu teksta projekti un pieņemto tekstu galīgie varianti, kā arī 3. punktā minētā informācija:

—

Komisija atbilstīgi saistībām, kas tai noteiktas Līgumā par Eiropas Savienības darbību un Pamatnolīgumā par Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas attiecībām, un

| — | Padome atbilstīgi saistībām, kas tai noteiktas Līgumā par Eiropas Savienības darbību. |
| --- | --- |

—

Padome atbilstīgi saistībām, kas tai noteiktas Līgumā par Eiropas Savienības darbību.

| 2. | Parlaments pēc atbildīgās komitejas, politiskās grupas vai vismaz 40 deputātu priekšlikuma var prasīt, lai Padome atļauj sākt sarunas tikai tad, kad Parlaments, pamatojoties uz atbildīgās komitejas ziņojumu, ir izteicis savu nostāju par ierosinātajām sarunu pilnvarām. |
| --- | --- |

2.

Parlaments pēc atbildīgās komitejas, politiskās grupas vai vismaz 40 deputātu priekšlikuma var prasīt, lai Padome atļauj sākt sarunas tikai tad, kad Parlaments, pamatojoties uz atbildīgās komitejas ziņojumu, ir izteicis savu nostāju par ierosinātajām sarunu pilnvarām.

| 3. | Kad ir nolemts sākt sarunas, Komisija informē atbildīgo komiteju par 1. punktā minēto starptautisko nolīgumu slēgšanas juridisko pamatu. Atbildīgā komiteja pārbauda izraudzīto juridisko pamatu saskaņā ar 37. pantu. Ja Komisija nav norādījusi juridisko pamatu vai ja tā atbilstība rada šaubas, piemēro 37. pantu. |
| --- | --- |

3.

Kad ir nolemts sākt sarunas, Komisija informē atbildīgo komiteju par 1. punktā minēto starptautisko nolīgumu slēgšanas juridisko pamatu. Atbildīgā komiteja pārbauda izraudzīto juridisko pamatu saskaņā ar 37. pantu. Ja Komisija nav norādījusi juridisko pamatu vai ja tā atbilstība rada šaubas, piemēro 37. pantu.

| 4. | Jebkurā sarunu posmā Parlaments, pamatojoties uz atbildīgās komitejas ziņojumu un izskatījis visus atbilstošos priekšlikumus, kas iesniegti saskaņā ar 121. pantu, var ieteikumus pieņemt un prasīt, lai tos ņem vērā pirms izskatāmā starptautiskā nolīguma slēgšanas. |
| --- | --- |

4.

Jebkurā sarunu posmā Parlaments, pamatojoties uz atbildīgās komitejas ziņojumu un izskatījis visus atbilstošos priekšlikumus, kas iesniegti saskaņā ar 121. pantu, var ieteikumus pieņemt un prasīt, lai tos ņem vērā pirms izskatāmā starptautiskā nolīguma slēgšanas.

| 5. | Kad sarunas ir beigušās, taču pirms jebkādu nolīgumu parakstīšanas, nolīguma projektu iesniedz Parlamentam, lai tas sniedz atzinumu vai dod piekrišanu. Piekrišanas procedūrai piemēro 81. pantu. |
| --- | --- |

5.

Kad sarunas ir beigušās, taču pirms jebkādu nolīgumu parakstīšanas, nolīguma projektu iesniedz Parlamentam, lai tas sniedz atzinumu vai dod piekrišanu. Piekrišanas procedūrai piemēro 81. pantu.

| 6. | Pirms balsošanas par piekrišanu atbildīgā komiteja, politiskā grupa vai vismaz desmitā daļa deputātu var ierosināt, lai Parlaments lūdz Tiesas atzinumu par to, vai starptautiskais nolīgums ir saderīgs ar Līgumiem. Ja Parlaments šo priekšlikumu apstiprina, balsošanu par piekrišanu atliek, līdz Tiesa ir sniegusi atzinumu. |
| --- | --- |

6.

Pirms balsošanas par piekrišanu atbildīgā komiteja, politiskā grupa vai vismaz desmitā daļa deputātu var ierosināt, lai Parlaments lūdz Tiesas atzinumu par to, vai starptautiskais nolīgums ir saderīgs ar Līgumiem. Ja Parlaments šo priekšlikumu apstiprina, balsošanu par piekrišanu atliek, līdz Tiesa ir sniegusi atzinumu.

| 7. | Parlaments sniedz atzinumu par Eiropas Savienības parakstītā starptautiskā nolīguma vai finanšu protokola noslēgšanu, pagarināšanu vai grozīšanu vai dod tam piekrišanu vienā balsojumā ar nodoto balsu vairākumu. Nolīguma vai protokola teksta grozījumi nav pieņemami. |
| --- | --- |

7.

Parlaments sniedz atzinumu par Eiropas Savienības parakstītā starptautiskā nolīguma vai finanšu protokola noslēgšanu, pagarināšanu vai grozīšanu vai dod tam piekrišanu vienā balsojumā ar nodoto balsu vairākumu. Nolīguma vai protokola teksta grozījumi nav pieņemami.

| 8. | Ja Parlaments ir sniedzis negatīvu atzinumu, Parlamenta priekšsēdētājs prasa, lai Padome šo nolīgumu neslēdz. |
| --- | --- |

8.

Ja Parlaments ir sniedzis negatīvu atzinumu, Parlamenta priekšsēdētājs prasa, lai Padome šo nolīgumu neslēdz.

| 9. | Ja Parlaments nedod piekrišanu starptautiskam nolīgumam, Parlamenta priekšsēdētājs informē Padomi, ka šo nolīgumu nevar noslēgt. |
| --- | --- |

9.

Ja Parlaments nedod piekrišanu starptautiskam nolīgumam, Parlamenta priekšsēdētājs informē Padomi, ka šo nolīgumu nevar noslēgt.

91.   pants

Procedūras, kas pamatojas uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 218. pantu, piemērojot uz laiku vai pārtraucot starptautiskus nolīgumus vai izstrādājot Eiropas Savienības nostāju struktūrā, kura izveidota ar starptautisku nolīgumu

Ja Komisija atbilstīgi saistībām, kas tai noteiktas Līgumā par Eiropas Savienības darbību un Pamatnolīgumā par Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas attiecībām, informē Parlamentu un Padomi par nodomu ierosināt starptautiska nolīguma darbības piemērošanu pagaidu kārtā vai apturēšanu, Parlaments plenārsēdē sniedz paziņojumu, kam seko debates. Parlaments var sniegt ieteikumus saskaņā ar Reglamenta 90. vai 97. pantu.

To pašu procedūru piemēro, kad Komisija informē Parlamentu par priekšlikumu nostājai, kas Savienības vārdā jāpieņem kādā ar starptautisku nolīgumu izveidotā struktūrā.

13.   NODAĻA

Eiropas Savienības ārēja pārstāvība un kopējā ārpolitika un drošības politika

92.   pants

(svītrots)

93.   pants

Īpašie pārstāvji

| 1. | Ja Padome ir paredzējusi iecelt īpašu pārstāvi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 33. pantu, Parlamenta priekšsēdētājs pēc atbildīgās komitejas pieprasījuma aicina Padomi sniegt paziņojumu un atbildēt uz jautājumiem par īpašā pārstāvja pilnvarām, mērķiem un citiem būtiskiem jautājumiem, kas saistīti ar viņa uzdevumiem un lomu. |
| --- | --- |

1.

Ja Padome ir paredzējusi iecelt īpašu pārstāvi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 33. pantu, Parlamenta priekšsēdētājs pēc atbildīgās komitejas pieprasījuma aicina Padomi sniegt paziņojumu un atbildēt uz jautājumiem par īpašā pārstāvja pilnvarām, mērķiem un citiem būtiskiem jautājumiem, kas saistīti ar viņa uzdevumiem un lomu.

| 2. | Pēc iecelšanas, bet pirms pienākumu izpildes sākšanas īpašo pārstāvi var aicināt sniegt paziņojumu atbildīgajai komitejai un atbildēt uz tās uzdotajiem jautājumiem. |
| --- | --- |

2.

Pēc iecelšanas, bet pirms pienākumu izpildes sākšanas īpašo pārstāvi var aicināt sniegt paziņojumu atbildīgajai komitejai un atbildēt uz tās uzdotajiem jautājumiem.

| 3. | Trīs mēnešu laikā pēc īpašā pārstāvja uzklausīšanas atbildīgā komiteja saskaņā ar 121. pantu var ierosināt ieteikumu, kas tieši attiecas uz īpašā pārstāvja sniegto paziņojumu un saņemtajām atbildēm. |
| --- | --- |

3.

Trīs mēnešu laikā pēc īpašā pārstāvja uzklausīšanas atbildīgā komiteja saskaņā ar 121. pantu var ierosināt ieteikumu, kas tieši attiecas uz īpašā pārstāvja sniegto paziņojumu un saņemtajām atbildēm.

| 4. | Īpašais pārstāvis pienācīgi un regulāri informē Parlamentu par to, kā viņš īsteno uzticētās pilnvaras. |
| --- | --- |

4.

Īpašais pārstāvis pienācīgi un regulāri informē Parlamentu par to, kā viņš īsteno uzticētās pilnvaras.

| 5. | Parlaments var aicināt Padomes iecelto īpašo pārstāvi, kam ir pilnvaras attiecībā uz atsevišķiem politiskiem jautājumiem, sniegt paziņojumu atbildīgajai komitejai, vai šis pārstāvis pats var lūgt, lai viņu uzaicina to darīt. |
| --- | --- |

5.

Parlaments var aicināt Padomes iecelto īpašo pārstāvi, kam ir pilnvaras attiecībā uz atsevišķiem politiskiem jautājumiem, sniegt paziņojumu atbildīgajai komitejai, vai šis pārstāvis pats var lūgt, lai viņu uzaicina to darīt.

94.   pants

(svītrots)

95.   pants

Starptautiska pārstāvība

| 1. | Kad jāieceļ Savienības ārējās delegācijas vadītājs, amata kandidātu var uzaicināt uz attiecīgo Parlamenta struktūrvienību sniegt paziņojumu un atbildēt uz jautājumiem. |
| --- | --- |

1.

Kad jāieceļ Savienības ārējās delegācijas vadītājs, amata kandidātu var uzaicināt uz attiecīgo Parlamenta struktūrvienību sniegt paziņojumu un atbildēt uz jautājumiem.

| 2. | Trīs mēnešu laikā pēc 1. punktā minētās uzklausīšanas atbildīgā komiteja var pieņemt rezolūciju vai sniegt ieteikumu, kas tieši attiecas uz sniegto paziņojumu vai saņemtajām atbildēm. |
| --- | --- |

2.

Trīs mēnešu laikā pēc 1. punktā minētās uzklausīšanas atbildīgā komiteja var pieņemt rezolūciju vai sniegt ieteikumu, kas tieši attiecas uz sniegto paziņojumu vai saņemtajām atbildēm.

96.   pants

Apspriešanās ar Parlamentu un tā informēšana saistībā ar kopējo ārpolitiku un drošības politiku

| 1. | Ja notiek apspriešanās ar Parlamentu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 36. pantu, šo jautājumu nodod izskatīšanai atbildīgajā komitejā, kura var sniegt ieteikumus saskaņā ar Reglamenta 97. pantu. |
| --- | --- |

1.

Ja notiek apspriešanās ar Parlamentu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 36. pantu, šo jautājumu nodod izskatīšanai atbildīgajā komitejā, kura var sniegt ieteikumus saskaņā ar Reglamenta 97. pantu.

| 2. | Attiecīgās komitejas cenšas panākt, lai Komisijas priekšsēdētāja vietnieks/Eiropas Savienības Augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos tām regulāri un savlaicīgi sniedz informāciju par Eiropas Savienības kopējās ārpolitikas un drošības politikas attīstību un īstenošanu katru reizi, kad saistībā ar šo politiku pieņem lēmumu, kam ir finansiāla ietekme, kā arī par visiem citiem finansiālajiem apsvērumiem attiecībā uz darbību, kas saistīta ar šīs politikas īstenošanu. Izņēmuma gadījumos pēc priekšsēdētāja vietnieka/augstā pārstāvja pieprasījuma komiteja var nolemt noturēt sanāksmes aiz slēgtām durvīm. |
| --- | --- |

2.

Attiecīgās komitejas cenšas panākt, lai Komisijas priekšsēdētāja vietnieks/Eiropas Savienības Augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos tām regulāri un savlaicīgi sniedz informāciju par Eiropas Savienības kopējās ārpolitikas un drošības politikas attīstību un īstenošanu katru reizi, kad saistībā ar šo politiku pieņem lēmumu, kam ir finansiāla ietekme, kā arī par visiem citiem finansiālajiem apsvērumiem attiecībā uz darbību, kas saistīta ar šīs politikas īstenošanu. Izņēmuma gadījumos pēc priekšsēdētāja vietnieka/augstā pārstāvja pieprasījuma komiteja var nolemt noturēt sanāksmes aiz slēgtām durvīm.

| 3. | Divreiz gadā notiek debates par priekšsēdētāja vietnieka/augstā pārstāvja izstrādāto apspriedes dokumentu, kurā izklāstīti kopējās ārpolitikas un drošības politikas, tostarp kopējās drošības un aizsardzības politikas, galvenie aspekti un prioritātes, kā arī to finansiālā ietekme uz Eiropas Savienības budžetu. Piemēro 110. pantā noteiktās procedūras.

  (Sk. arī 121. pantam pievienoto komentāru.) |
| --- | --- |

3.

Divreiz gadā notiek debates par priekšsēdētāja vietnieka/augstā pārstāvja izstrādāto apspriedes dokumentu, kurā izklāstīti kopējās ārpolitikas un drošības politikas, tostarp kopējās drošības un aizsardzības politikas, galvenie aspekti un prioritātes, kā arī to finansiālā ietekme uz Eiropas Savienības budžetu. Piemēro 110. pantā noteiktās procedūras.

(Sk. arī 121. pantam pievienoto komentāru.)

| 4. | Priekšsēdētāja vietnieku/augsto pārstāvi uzaicina uz visām debatēm plenārsēdēs, kurās apspriež ārpolitikas, drošības vai aizsardzības politikas jautājumus. |
| --- | --- |

4.

Priekšsēdētāja vietnieku/augsto pārstāvi uzaicina uz visām debatēm plenārsēdēs, kurās apspriež ārpolitikas, drošības vai aizsardzības politikas jautājumus.

97.   pants

Ieteikumi saistībā ar kopējo ārpolitiku un drošības politiku

| 1. | Par kopējo ārpolitiku un drošības politiku atbildīgā komiteja pēc tam, kad tā ir saņēmusi Priekšsēdētāju konferences atļauju, vai pamatojoties uz priekšlikumu 121. panta nozīmē, var sagatavot ieteikumus Padomei savas kompetences ietvaros. |
| --- | --- |

1.

Par kopējo ārpolitiku un drošības politiku atbildīgā komiteja pēc tam, kad tā ir saņēmusi Priekšsēdētāju konferences atļauju, vai pamatojoties uz priekšlikumu 121. panta nozīmē, var sagatavot ieteikumus Padomei savas kompetences ietvaros.

| 2. | Steidzamos gadījumos 1. punktā minēto atļauju var dot Parlamenta priekšsēdētājs, kurš var arī atļaut attiecīgās komitejas ārkārtas sanāksmes sasaukšanu. |
| --- | --- |

2.

Steidzamos gadījumos 1. punktā minēto atļauju var dot Parlamenta priekšsēdētājs, kurš var arī atļaut attiecīgās komitejas ārkārtas sanāksmes sasaukšanu.

| 3. | Šos ieteikumus iesniedz balsošanai kā rakstisku tekstu, un to pieņemšanas gaitā nepiemēro 146. pantu un var iesniegt mutiskus grozījumus.

  Reglamenta 146. pantu var nepiemērot tikai komitejas darbā un steidzamos gadījumos. Ne komitejas kārtējās sanāksmēs, ne plenārsēdēs nedrīkst atkāpties no 146. panta noteikumiem.


  Noteikums, kas atļauj mutisku grozījumu iesniegšanu, nozīmē, ka deputāti nedrīkst iebilst, ja komitejas sanāksmē jābalso par mutiski iesniegtiem grozījumiem. |
| --- | --- |

3.

Šos ieteikumus iesniedz balsošanai kā rakstisku tekstu, un to pieņemšanas gaitā nepiemēro 146. pantu un var iesniegt mutiskus grozījumus.

Reglamenta 146. pantu var nepiemērot tikai komitejas darbā un steidzamos gadījumos. Ne komitejas kārtējās sanāksmēs, ne plenārsēdēs nedrīkst atkāpties no 146. panta noteikumiem.

Noteikums, kas atļauj mutisku grozījumu iesniegšanu, nozīmē, ka deputāti nedrīkst iebilst, ja komitejas sanāksmē jābalso par mutiski iesniegtiem grozījumiem.

| 4. | Šādā veidā sagatavotus ieteikumus iekļauj nākamās sesijas darba kārtībā. Ja Parlamenta priekšsēdētājs nolemj, ka jautājums ir steidzams, ieteikumus var iekļaut kārtējās sesijas darba kārtībā. Uzskata, ka ieteikumi ir pieņemti, izņemot gadījumus, kad vismaz 40 deputāti pirms sesijas sākuma ir rakstiski iesnieguši iebildumus, un šādā gadījumā komitejas ieteikumus iekļauj tās pašas sesijas darba kārtībā debatēm un balsošanai. Grozījumus var iesniegt politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti. |
| --- | --- |

4.

Šādā veidā sagatavotus ieteikumus iekļauj nākamās sesijas darba kārtībā. Ja Parlamenta priekšsēdētājs nolemj, ka jautājums ir steidzams, ieteikumus var iekļaut kārtējās sesijas darba kārtībā. Uzskata, ka ieteikumi ir pieņemti, izņemot gadījumus, kad vismaz 40 deputāti pirms sesijas sākuma ir rakstiski iesnieguši iebildumus, un šādā gadījumā komitejas ieteikumus iekļauj tās pašas sesijas darba kārtībā debatēm un balsošanai. Grozījumus var iesniegt politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti.

98.   pants

Cilvēktiesību pārkāpumi

Katras sesijas laikā ikviena atbildīgā komiteja, nelūdzot tam atļauju, var iesniegt rezolūcijas priekšlikumu par cilvēktiesību pārkāpumiem saskaņā ar 97. panta 4. punktā paredzēto procedūru.

14.   NODAĻA

(svītrots)

99.   pants

(svītrots)

100.   pants

(svītrots)

101.   pants

(svītrots)

15.   NODAĻA

(svītrots)

102.   pants

(svītrots)

III   SADAĻA

DARBA PĀRREDZAMĪBA

103.   pants

Parlamenta darbības pārredzamība

| 1. | Parlaments nodrošina maksimālu savas darbības pārredzamību saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 1. panta otro daļu, Līguma par Eiropas Savienības darbību 15. pantu un Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 42. pantu. |
| --- | --- |

1.

Parlaments nodrošina maksimālu savas darbības pārredzamību saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 1. panta otro daļu, Līguma par Eiropas Savienības darbību 15. pantu un Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 42. pantu.

| 2. | Parlamenta debates ir publiskas. |
| --- | --- |

2.

Parlamenta debates ir publiskas.

| 3. | Parlamenta komisiju sanāksmes parasti ir publiskas. Tomēr komitejas var nolemt, vēlākais – apstiprinot attiecīgās sanāksmes darba kārtību, ka daļu tajā iekļauto jautājumu izskatīs publiski, daļu – aiz slēgtām durvīm. Taču, ja sanāksme notiek aiz slēgtām durvīm, komiteja var nodrošināt publisku piekļuvi sanāksmes dokumentiem un protokoliem, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1049/2001 4. panta 1. līdz 4. punktu. Reglamenta 153. pantu piemēro gadījumos, kad tiek pārkāpti konfidencialitātes noteikumi. |
| --- | --- |

3.

Parlamenta komisiju sanāksmes parasti ir publiskas. Tomēr komitejas var nolemt, vēlākais – apstiprinot attiecīgās sanāksmes darba kārtību, ka daļu tajā iekļauto jautājumu izskatīs publiski, daļu – aiz slēgtām durvīm. Taču, ja sanāksme notiek aiz slēgtām durvīm, komiteja var nodrošināt publisku piekļuvi sanāksmes dokumentiem un protokoliem, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1049/2001 4. panta 1. līdz 4. punktu. Reglamenta 153. pantu piemēro gadījumos, kad tiek pārkāpti konfidencialitātes noteikumi.

| 4. | Pieprasījumus saistībā ar imunitātes procedūru saskaņā ar 7. panta noteikumiem atbildīgā komiteja vienmēr izskata aiz slēgtām durvīm. |
| --- | --- |

4.

Pieprasījumus saistībā ar imunitātes procedūru saskaņā ar 7. panta noteikumiem atbildīgā komiteja vienmēr izskata aiz slēgtām durvīm.

104.   pants

Publiska piekļuve dokumentiem

| 1. | Ikvienam Eiropas Savienības pilsonim un fiziskai personai, kas pastāvīgi dzīvo kādā dalībvalstī, vai juridiskai personai, kuras juridiskā adrese ir kādā dalībvalstī, ir tiesības piekļūt Parlamenta dokumentiem saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 15. pantu, ja ievēro principus, nosacījumus un ierobežojumus, kuri noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1049/2001, un saskaņā ar īpašajiem nosacījumiem, kas ietverti šajā reglamentā.
  Cik vien iespējams, piekļuvi Parlamenta dokumentiem tieši tāpat nodrošina arī citām fiziskām vai juridiskām personām.
  Regula (EK) Nr. 1049/2001 ir publicēta informācijai, tāpat kā arī Parlamenta Reglaments. |
| --- | --- |

1.

Ikvienam Eiropas Savienības pilsonim un fiziskai personai, kas pastāvīgi dzīvo kādā dalībvalstī, vai juridiskai personai, kuras juridiskā adrese ir kādā dalībvalstī, ir tiesības piekļūt Parlamenta dokumentiem saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 15. pantu, ja ievēro principus, nosacījumus un ierobežojumus, kuri noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1049/2001, un saskaņā ar īpašajiem nosacījumiem, kas ietverti šajā reglamentā.

Cik vien iespējams, piekļuvi Parlamenta dokumentiem tieši tāpat nodrošina arī citām fiziskām vai juridiskām personām.

Regula (EK) Nr. 1049/2001 ir publicēta informācijai, tāpat kā arī Parlamenta Reglaments.

| 2. | Attiecībā uz dokumentu pieejamību “Parlamenta dokuments” ir jebkura satura informācija Regulas (EK) Nr. 1049/2001 3. panta a) punkta nozīmē, kuru sagatavojusi vai saņēmusi Parlamenta pilnvarota persona I sadaļas 2. nodaļas nozīmē, Parlamenta struktūrvienības, komitejas un parlamentu sadarbības delegācijas, kā arī Parlamenta Ģenerālsekretariāts.
  Dokumenti, kurus ir sagatavojuši deputāti vai politiskās grupas, ir Parlamenta dokumenti attiecībā uz piekļuvi dokumentiem, ja tie ir iesniegti saskaņā ar Reglamentu.
  Prezidijs paredz noteikumus, kuru mērķis ir garantēt visu Parlamenta dokumentu reģistrēšanu. |
| --- | --- |

2.

Attiecībā uz dokumentu pieejamību “Parlamenta dokuments” ir jebkura satura informācija Regulas (EK) Nr. 1049/2001 3. panta a) punkta nozīmē, kuru sagatavojusi vai saņēmusi Parlamenta pilnvarota persona I sadaļas 2. nodaļas nozīmē, Parlamenta struktūrvienības, komitejas un parlamentu sadarbības delegācijas, kā arī Parlamenta Ģenerālsekretariāts.

Dokumenti, kurus ir sagatavojuši deputāti vai politiskās grupas, ir Parlamenta dokumenti attiecībā uz piekļuvi dokumentiem, ja tie ir iesniegti saskaņā ar Reglamentu.

Prezidijs paredz noteikumus, kuru mērķis ir garantēt visu Parlamenta dokumentu reģistrēšanu.

| 3. | Parlaments izveido Parlamenta dokumentu reģistru. Normatīvajiem dokumentiem un atsevišķiem citiem dokumentu veidiem saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1049/2001 ir tieša piekļuve ar Parlamenta dokumentu reģistra palīdzību. Atsauces uz citiem Parlamenta dokumentiem iespēju robežās iekļauj reģistrā.
  Tos dokumentu veidus, kuriem ir tieša piekļuve, uzskaita Prezidija apstiprinātajā sarakstā, kas publiskots Parlamenta tīmekļa vietnē. Šis saraksts neierobežo tiesības piekļūt dokumentiem, kas neietilpst uzskaitītajos dokumentu veidos; šādi dokumenti ir pieejami pēc rakstiska pieteikuma iesniegšanas.
  Prezidijs var saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1049/2001 pieņemt noteikumus, kuri nosaka veidus, kā dokumentiem var piekļūt, un šos noteikumus publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

3.

Parlaments izveido Parlamenta dokumentu reģistru. Normatīvajiem dokumentiem un atsevišķiem citiem dokumentu veidiem saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1049/2001 ir tieša piekļuve ar Parlamenta dokumentu reģistra palīdzību. Atsauces uz citiem Parlamenta dokumentiem iespēju robežās iekļauj reģistrā.

Tos dokumentu veidus, kuriem ir tieša piekļuve, uzskaita Prezidija apstiprinātajā sarakstā, kas publiskots Parlamenta tīmekļa vietnē. Šis saraksts neierobežo tiesības piekļūt dokumentiem, kas neietilpst uzskaitītajos dokumentu veidos; šādi dokumenti ir pieejami pēc rakstiska pieteikuma iesniegšanas.

Prezidijs var saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1049/2001 pieņemt noteikumus, kuri nosaka veidus, kā dokumentiem var piekļūt, un šos noteikumus publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

| 4. | Prezidijs ieceļ personas, kuras ir atbildīgas par sākotnējo pieteikumu izskatīšanu (Regulas (EK) Nr. 1049/2001 7. pants), un pieņem lēmumus attiecībā uz atkārtotiem pieteikumiem (minētās regulas 8. pants) un attiecībā uz pieteikumiem saistībā ar piekļuvi slepeniem dokumentiem (minētās regulas 9. pants). |
| --- | --- |

4.

Prezidijs ieceļ personas, kuras ir atbildīgas par sākotnējo pieteikumu izskatīšanu (Regulas (EK) Nr. 1049/2001 7. pants), un pieņem lēmumus attiecībā uz atkārtotiem pieteikumiem (minētās regulas 8. pants) un attiecībā uz pieteikumiem saistībā ar piekļuvi slepeniem dokumentiem (minētās regulas 9. pants).

| 5. | Priekšsēdētāju konference ieceļ Parlamenta pārstāvjus iestāžu sadarbības komitejā, kas izveidota saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1049/2001 15. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

5.

Priekšsēdētāju konference ieceļ Parlamenta pārstāvjus iestāžu sadarbības komitejā, kas izveidota saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1049/2001 15. panta 2. punktu.

| 6. | Viens no priekšsēdētāja vietniekiem pārrauga, kā izskata pieteikumus par piekļuvi dokumentiem. |
| --- | --- |

6.

Viens no priekšsēdētāja vietniekiem pārrauga, kā izskata pieteikumus par piekļuvi dokumentiem.

| 7. | Atbildīgā Parlamenta komiteja, pamatojoties uz Prezidija sniegtajām ziņām un citiem avotiem, sagatavo gada ziņojumu, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1049/2001 17. pantā, un iesniedz to plenārsēdē.
  Turklāt atbildīgā komiteja izskata un izvērtē ziņojumus, ko sagatavojušas citas iestādes un aģentūras saskaņā ar minētās regulas 17. pantu. |
| --- | --- |

7.

Atbildīgā Parlamenta komiteja, pamatojoties uz Prezidija sniegtajām ziņām un citiem avotiem, sagatavo gada ziņojumu, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1049/2001 17. pantā, un iesniedz to plenārsēdē.

Turklāt atbildīgā komiteja izskata un izvērtē ziņojumus, ko sagatavojušas citas iestādes un aģentūras saskaņā ar minētās regulas 17. pantu.

IV   SADAĻA

ATTIECĪBAS AR CITĀM STRUKTŪRVIENĪBĀM

1.   NODAĻA

Amatpersonu iecelšana

105.   pants

Komisijas priekšsēdētāja ievēlēšana

| 1. | Pēc tam, kad Eiropadome ir ierosinājusi kandidatūru Komisijas priekšsēdētāja amatam, Parlamenta priekšsēdētājs aicina šo kandidātu sniegt paziņojumu un iepazīstināt Parlamentu ar savām politiskajām pamatnostādnēm. Paziņojumam seko debates.
  Eiropadomi aicina piedalīties debatēs. |
| --- | --- |

1.

Pēc tam, kad Eiropadome ir ierosinājusi kandidatūru Komisijas priekšsēdētāja amatam, Parlamenta priekšsēdētājs aicina šo kandidātu sniegt paziņojumu un iepazīstināt Parlamentu ar savām politiskajām pamatnostādnēm. Paziņojumam seko debates.

Eiropadomi aicina piedalīties debatēs.

| 2. | Parlaments ievēlē Komisijas priekšsēdētāju ar Parlamenta deputātu vairākumu.
  Balsošana notiek aizklāti. |
| --- | --- |

2.

Parlaments ievēlē Komisijas priekšsēdētāju ar Parlamenta deputātu vairākumu.

Balsošana notiek aizklāti.

| 3. | Ja kandidāts ir ievēlēts, Parlamenta priekšsēdētājs par to informē Padomi un lūdz, lai tā, savstarpēji vienojoties ar jaunievēlēto Komisijas priekšsēdētāju, izvirza kandidātus komisāru amatiem. |
| --- | --- |

3.

Ja kandidāts ir ievēlēts, Parlamenta priekšsēdētājs par to informē Padomi un lūdz, lai tā, savstarpēji vienojoties ar jaunievēlēto Komisijas priekšsēdētāju, izvirza kandidātus komisāru amatiem.

| 4. | Ja kandidāts neiegūst vajadzīgo balsu vairākumu, Parlamenta priekšsēdētājs aicina Eiropadomi mēneša laikā izvirzīt jaunu kandidātu ievēlēšanai saskaņā ar tādu pašu procedūru. |
| --- | --- |

4.

Ja kandidāts neiegūst vajadzīgo balsu vairākumu, Parlamenta priekšsēdētājs aicina Eiropadomi mēneša laikā izvirzīt jaunu kandidātu ievēlēšanai saskaņā ar tādu pašu procedūru.

106.   pants

Komisijas ievēlēšana

| 1. | Parlamenta priekšsēdētājs pēc apspriešanās ar Komisijas jaunievēlēto priekšsēdētāju uzaicina jaunievēlētā Komisijas priekšsēdētāja un Padomes ieteiktos komisāru amatu kandidātus uz attiecīgajām Parlamenta komitejām saistībā ar kandidātu paredzamo darbības jomu. Šīs uzklausīšanas ir publiskas. |
| --- | --- |

1.

Parlamenta priekšsēdētājs pēc apspriešanās ar Komisijas jaunievēlēto priekšsēdētāju uzaicina jaunievēlētā Komisijas priekšsēdētāja un Padomes ieteiktos komisāru amatu kandidātus uz attiecīgajām Parlamenta komitejām saistībā ar kandidātu paredzamo darbības jomu. Šīs uzklausīšanas ir publiskas.

| 2. | Attiecīgā komiteja vai komitejas uzaicina izvirzīto komisāra amata kandidātu sniegt paziņojumu un atbildēt uz jautājumiem. Uzklausīšanas organizē tā, lai komisāra amata kandidāti varētu Parlamentam atklāt visu būtisko informāciju. Uzklausīšanu organizēšanas noteikumus izklāsta Reglamenta pielikumā (12). |
| --- | --- |

2.

Attiecīgā komiteja vai komitejas uzaicina izvirzīto komisāra amata kandidātu sniegt paziņojumu un atbildēt uz jautājumiem. Uzklausīšanas organizē tā, lai komisāra amata kandidāti varētu Parlamentam atklāt visu būtisko informāciju. Uzklausīšanu organizēšanas noteikumus izklāsta Reglamenta pielikumā (12).

| 3. | Parlamenta sēdē, uz kuru ir uzaicināti visi Padomes locekļi, jaunievēlētais Komisijas priekšsēdētājs iepazīstina ar komisāru kolēģiju un ar tās darbības programmu. Programmas izklāstam seko debates. |
| --- | --- |

3.

Parlamenta sēdē, uz kuru ir uzaicināti visi Padomes locekļi, jaunievēlētais Komisijas priekšsēdētājs iepazīstina ar komisāru kolēģiju un ar tās darbības programmu. Programmas izklāstam seko debates.

| 4. | Debašu noslēgumā ikviena politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti var iesniegt rezolūcijas priekšlikumu. Piemēro 110. panta 3., 4. un 5. punktu.
  Pēc balsošanas par rezolūcijas priekšlikumu Parlaments ar nodoto balsu vairākumu ievēlē vai noraida Komisijas sastāvu.
  Balsošana notiek pēc saraksta.
  Parlaments var atlikt balsošanu uz nākamo sēdi. |
| --- | --- |

4.

Debašu noslēgumā ikviena politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti var iesniegt rezolūcijas priekšlikumu. Piemēro 110. panta 3., 4. un 5. punktu.

Pēc balsošanas par rezolūcijas priekšlikumu Parlaments ar nodoto balsu vairākumu ievēlē vai noraida Komisijas sastāvu.

Balsošana notiek pēc saraksta.

Parlaments var atlikt balsošanu uz nākamo sēdi.

| 5. | Parlamenta priekšsēdētājs informē Padomi par to, vai Komisija ir ievēlēta. |
| --- | --- |

5.

Parlamenta priekšsēdētājs informē Padomi par to, vai Komisija ir ievēlēta.

| 6. | Ja Komisijas pilnvaru laikā būtiski mainās komisāru atbildības jomu sadalījums, tiek aizpildīta vakanta komisāra amata vieta vai jaunas dalībvalsts pievienošanās gadījumā tiek iecelts jauns komisārs, attiecīgos komisārus saskaņā ar šā panta 2. punktu aicina piedalīties komitejās, kuras ir atbildīgas par viņiem uzticētajām jomām. |
| --- | --- |

6.

Ja Komisijas pilnvaru laikā būtiski mainās komisāru atbildības jomu sadalījums, tiek aizpildīta vakanta komisāra amata vieta vai jaunas dalībvalsts pievienošanās gadījumā tiek iecelts jauns komisārs, attiecīgos komisārus saskaņā ar šā panta 2. punktu aicina piedalīties komitejās, kuras ir atbildīgas par viņiem uzticētajām jomām.

107.   pants

Priekšlikums izteikt neuzticību Komisijai

| 1. | Viena desmitā daļa Parlamenta deputātu var iesniegt Parlamenta priekšsēdētājam priekšlikumu izteikt neuzticību Komisijai. |
| --- | --- |

1.

Viena desmitā daļa Parlamenta deputātu var iesniegt Parlamenta priekšsēdētājam priekšlikumu izteikt neuzticību Komisijai.

| 2. | Priekšlikumā jābūt norādei “priekšlikums izteikt neuzticību”, un tam jābūt pamatotam. Šo priekšlikumu nosūta Komisijai. |
| --- | --- |

2.

Priekšlikumā jābūt norādei “priekšlikums izteikt neuzticību”, un tam jābūt pamatotam. Šo priekšlikumu nosūta Komisijai.

| 3. | Tiklīdz Parlamenta priekšsēdētājs saņem priekšlikumu izteikt neuzticību, viņš par to informē deputātus. |
| --- | --- |

3.

Tiklīdz Parlamenta priekšsēdētājs saņem priekšlikumu izteikt neuzticību, viņš par to informē deputātus.

| 4. | Debates par neuzticības izteikšanu notiek vismaz 24 stundas pēc tam, kad deputāti ir saņēmuši paziņojumu par iesniegto priekšlikumu izteikt neuzticību. |
| --- | --- |

4.

Debates par neuzticības izteikšanu notiek vismaz 24 stundas pēc tam, kad deputāti ir saņēmuši paziņojumu par iesniegto priekšlikumu izteikt neuzticību.

| 5. | Balsošana par neuzticības izteikšanu notiek pēc saraksta vismaz 48 stundas pēc debašu sākuma. |
| --- | --- |

5.

Balsošana par neuzticības izteikšanu notiek pēc saraksta vismaz 48 stundas pēc debašu sākuma.

| 6. | Debates un balsošana notiek vēlākais nākamajā sesijā pēc tam, kad ir iesniegts priekšlikums izteikt neuzticību. |
| --- | --- |

6.

Debates un balsošana notiek vēlākais nākamajā sesijā pēc tam, kad ir iesniegts priekšlikums izteikt neuzticību.

| 7. | Neuzticības izteikšanu pieņem ar divām trešdaļām nodoto balsu vairākumu un ar Parlamenta deputātu vairākumu. Balsošanas rezultātus paziņo Padomes priekšsēdētājam un Komisijas priekšsēdētājam. |
| --- | --- |

7.

Neuzticības izteikšanu pieņem ar divām trešdaļām nodoto balsu vairākumu un ar Parlamenta deputātu vairākumu. Balsošanas rezultātus paziņo Padomes priekšsēdētājam un Komisijas priekšsēdētājam.

107.a   pants

Eiropas Savienības Tiesas tiesnešu un ģenerāladvokātu izvirzīšana

Parlaments pēc atbildīgās komitejas priekšlikuma ieceļ savu kandidātu amatam komitejā, kura sastāv no septiņām personām un kuras uzdevums ir izvērtēt Tiesas un Vispārējās tiesas tiesnešu un ģenerāladvokātu amatu kandidātu atbilstību ieņemamajam amatam.

108.   pants

Revīzijas palātas locekļu iecelšana

| 1. | Revīzijas palātas locekļu kandidātus uzaicina sniegt paziņojumu atbildīgajā komitejā un atbildēt uz komitejas locekļu jautājumiem. Komiteja aizklāti balso par katru kandidātu atsevišķi. |
| --- | --- |

1.

Revīzijas palātas locekļu kandidātus uzaicina sniegt paziņojumu atbildīgajā komitejā un atbildēt uz komitejas locekļu jautājumiem. Komiteja aizklāti balso par katru kandidātu atsevišķi.

| 2. | Atbildīgā komiteja nosūta ziņojumu Parlamentam ar lēmuma priekšlikumu par katru no izvirzītajiem kandidātiem atsevišķi. |
| --- | --- |

2.

Atbildīgā komiteja nosūta ziņojumu Parlamentam ar lēmuma priekšlikumu par katru no izvirzītajiem kandidātiem atsevišķi.

| 3. | Balsošana plenārsēdē notiek divus mēnešus pēc kandidatūru iesniegšanas, ja vien pēc atbildīgās komitejas, politiskās grupas vai vismaz 40 deputātu pieprasījuma Parlaments nav nolēmis citādi. Parlaments aizklāti balso par katru kandidātu atsevišķi un pieņem lēmumu ar nodoto balsu vairākumu. |
| --- | --- |

3.

Balsošana plenārsēdē notiek divus mēnešus pēc kandidatūru iesniegšanas, ja vien pēc atbildīgās komitejas, politiskās grupas vai vismaz 40 deputātu pieprasījuma Parlaments nav nolēmis citādi. Parlaments aizklāti balso par katru kandidātu atsevišķi un pieņem lēmumu ar nodoto balsu vairākumu.

| 4. | Ja Parlaments kādu kandidatūru noraida, Parlamenta priekšsēdētājs prasa, lai Padome šo kandidatūru atsauc un iesniedz Parlamentam citu kandidatūru. |
| --- | --- |

4.

Ja Parlaments kādu kandidatūru noraida, Parlamenta priekšsēdētājs prasa, lai Padome šo kandidatūru atsauc un iesniedz Parlamentam citu kandidatūru.

109.   pants

Eiropas Centrālās bankas valdes locekļu iecelšana

| 1. | Eiropas Centrālās bankas prezidenta amata kandidātu uzaicina sniegt paziņojumu atbildīgajā Parlamenta komitejā un atbildēt uz komitejas locekļu jautājumiem. |
| --- | --- |

1.

Eiropas Centrālās bankas prezidenta amata kandidātu uzaicina sniegt paziņojumu atbildīgajā Parlamenta komitejā un atbildēt uz komitejas locekļu jautājumiem.

| 2. | Atbildīgā komiteja iesniedz Parlamentam priekšlikumu par ierosinātās kandidatūras apstiprināšanu vai noraidīšanu. |
| --- | --- |

2.

Atbildīgā komiteja iesniedz Parlamentam priekšlikumu par ierosinātās kandidatūras apstiprināšanu vai noraidīšanu.

| 3. | Balsošana notiek divus mēnešus pēc kandidatūras iesniegšanas, ja vien pēc atbildīgās komitejas, politiskās grupas vai vismaz 40 deputātu pieprasījuma Parlaments nav nolēmis citādi. |
| --- | --- |

3.

Balsošana notiek divus mēnešus pēc kandidatūras iesniegšanas, ja vien pēc atbildīgās komitejas, politiskās grupas vai vismaz 40 deputātu pieprasījuma Parlaments nav nolēmis citādi.

| 4. | Ja Parlaments kādu kandidatūru noraida, Parlamenta priekšsēdētājs prasa, lai Padome šo kandidatūru atsauc un iesniedz Parlamentam citu kandidatūru. |
| --- | --- |

4.

Ja Parlaments kādu kandidatūru noraida, Parlamenta priekšsēdētājs prasa, lai Padome šo kandidatūru atsauc un iesniedz Parlamentam citu kandidatūru.

| 5. | Tāda pati procedūra ir piemērojama Eiropas Centrālās bankas viceprezidenta un citu valdes locekļu iecelšanai. |
| --- | --- |

5.

Tāda pati procedūra ir piemērojama Eiropas Centrālās bankas viceprezidenta un citu valdes locekļu iecelšanai.

2.   NODAĻA

Paziņojumi

110.   pants

Komisijas, Padomes un Eiropadomes paziņojumi

| 1. | Komisijas, Padomes un Eiropadomes locekļi var jebkurā brīdī prasīt, lai Parlamenta priekšsēdētājs viņiem dod vārdu paziņojuma sniegšanai. Eiropadomes priekšsēdētājs pēc katras sēdes sniedz ar to saistītu paziņojumu. Parlamenta priekšsēdētājs lemj, kad šo paziņojumu varēs sniegt un vai tam sekos plašas debates vai arī būs atvēlētas 30 minūtes, kad deputāti varēs uzdot īsus un precīzus jautājumus. |
| --- | --- |

1.

Komisijas, Padomes un Eiropadomes locekļi var jebkurā brīdī prasīt, lai Parlamenta priekšsēdētājs viņiem dod vārdu paziņojuma sniegšanai. Eiropadomes priekšsēdētājs pēc katras sēdes sniedz ar to saistītu paziņojumu. Parlamenta priekšsēdētājs lemj, kad šo paziņojumu varēs sniegt un vai tam sekos plašas debates vai arī būs atvēlētas 30 minūtes, kad deputāti varēs uzdot īsus un precīzus jautājumus.

| 2. | Ja darba kārtībā ir iekļauts paziņojums un tam sekojošas debates, Parlaments lemj, vai debašu noslēgumā pieņemt rezolūciju. Parlaments nevar pieņemt šādu lēmumu, ja tajā pašā vai nākamajā sesijā ir paredzēts ziņojums par to pašu tēmu, ja vien Parlamenta priekšsēdētājs ārkārtēju iemeslu dēļ neizsaka citu priekšlikumu. Ja Parlaments nolemj pieņemt rezolūciju debašu noslēgumā, komiteja, politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti var iesniegt rezolūcijas priekšlikumu. |
| --- | --- |

2.

Ja darba kārtībā ir iekļauts paziņojums un tam sekojošas debates, Parlaments lemj, vai debašu noslēgumā pieņemt rezolūciju. Parlaments nevar pieņemt šādu lēmumu, ja tajā pašā vai nākamajā sesijā ir paredzēts ziņojums par to pašu tēmu, ja vien Parlamenta priekšsēdētājs ārkārtēju iemeslu dēļ neizsaka citu priekšlikumu. Ja Parlaments nolemj pieņemt rezolūciju debašu noslēgumā, komiteja, politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti var iesniegt rezolūcijas priekšlikumu.

| 3. | Par rezolūcijas priekšlikumu balso tajā pašā dienā. Parlamenta priekšsēdētājs lemj par visiem izņēmumiem. Pieņem balsojuma skaidrojumus. |
| --- | --- |

3.

Par rezolūcijas priekšlikumu balso tajā pašā dienā. Parlamenta priekšsēdētājs lemj par visiem izņēmumiem. Pieņem balsojuma skaidrojumus.

| 4. | Kopīgs rezolūcijas priekšlikums aizstāj tos priekšlikumus, kurus to parakstītāji iesnieguši iepriekš, taču ne tos, kurus iesniegušas citas komitejas, politiskās grupas vai citi deputāti. |
| --- | --- |

4.

Kopīgs rezolūcijas priekšlikums aizstāj tos priekšlikumus, kurus to parakstītāji iesnieguši iepriekš, taču ne tos, kurus iesniegušas citas komitejas, politiskās grupas vai citi deputāti.

| 5. | Pēc rezolūcijas priekšlikuma pieņemšanas nevienu citu priekšlikumu nevirza balsošanai, ja vien Parlamenta priekšsēdētājs izņēmuma kārtā nav nolēmis citādi. |
| --- | --- |

5.

Pēc rezolūcijas priekšlikuma pieņemšanas nevienu citu priekšlikumu nevirza balsošanai, ja vien Parlamenta priekšsēdētājs izņēmuma kārtā nav nolēmis citādi.

111.   pants

Komisijas pieņemto lēmumu izskaidrošana

Pēc apspriešanās ar Priekšsēdētāju konferenci Parlamenta priekšsēdētājs var uzaicināt Komisijas priekšsēdētāju, komisāru, kurš atbildīgs par attiecībām ar Parlamentu, vai ar viņa piekrišanu kādu citu Komisijas locekli, lai viņš pēc katras Komisijas sēdes izskaidro Parlamentam galvenos pieņemtos lēmumus. Pēc uzstāšanās notiek vismaz 30 minūšu ilgas debates, kad deputāti var uzdot īsus un precīzus jautājumus.

112.   pants

Revīzijas palātas paziņojumi

| 1. | Saistībā ar budžeta izpildes apstiprināšanas procedūru vai Parlamenta darbību budžeta kontroles jomā Parlaments var uzaicināt Revīzijas palātas priekšsēdētāju izteikties par gada pārskatā vai tās īpašajos ziņojumos vai atzinumos ietvertajiem apsvērumiem, kā arī sniegt paskaidrojumus par Revīzijas palātas darba programmu. |
| --- | --- |

1.

Saistībā ar budžeta izpildes apstiprināšanas procedūru vai Parlamenta darbību budžeta kontroles jomā Parlaments var uzaicināt Revīzijas palātas priekšsēdētāju izteikties par gada pārskatā vai tās īpašajos ziņojumos vai atzinumos ietvertajiem apsvērumiem, kā arī sniegt paskaidrojumus par Revīzijas palātas darba programmu.

| 2. | Ar Komisijas un Padomes līdzdalību Parlaments var nolemt rīkot atsevišķas debates par jebkuru jautājumu, kas ietverts šajos paziņojumos, it īpaši, ja ir ziņots par pārkāpumiem finanšu pārvaldībā. |
| --- | --- |

2.

Ar Komisijas un Padomes līdzdalību Parlaments var nolemt rīkot atsevišķas debates par jebkuru jautājumu, kas ietverts šajos paziņojumos, it īpaši, ja ir ziņots par pārkāpumiem finanšu pārvaldībā.

113.   pants

Eiropas Centrālās bankas paziņojumi

| 1. | Eiropas Centrālās bankas prezidents iepazīstina Parlamentu ar bankas gada pārskatu par Eiropas Savienības dalībvalstu centrālo banku sistēmas darbību un par iepriekšējā gada un kārtējā gada monetāro politiku. |
| --- | --- |

1.

Eiropas Centrālās bankas prezidents iepazīstina Parlamentu ar bankas gada pārskatu par Eiropas Savienības dalībvalstu centrālo banku sistēmas darbību un par iepriekšējā gada un kārtējā gada monetāro politiku.

| 2. | Pēc prezidenta uzstāšanās notiek vispārējas debates. |
| --- | --- |

2.

Pēc prezidenta uzstāšanās notiek vispārējas debates.

| 3. | Eiropas Centrālās bankas prezidentu uzaicina piedalīties atbildīgās komitejas sanāksmēs vismaz četras reizes gadā, lai sniegtu paziņojumu un atbildētu uz jautājumiem. |
| --- | --- |

3.

Eiropas Centrālās bankas prezidentu uzaicina piedalīties atbildīgās komitejas sanāksmēs vismaz četras reizes gadā, lai sniegtu paziņojumu un atbildētu uz jautājumiem.

| 4. | Eiropas Centrālās bankas prezidentu, viceprezidentu un citus valdes locekļus pēc viņu pašu vai Parlamenta pieprasījuma uzaicina piedalīties arī citās sanāksmēs. |
| --- | --- |

4.

Eiropas Centrālās bankas prezidentu, viceprezidentu un citus valdes locekļus pēc viņu pašu vai Parlamenta pieprasījuma uzaicina piedalīties arī citās sanāksmēs.

| 5. | Šā panta 3. un 4. punktā minēto apspriežu stenogrammu raksta visās oficiālajās valodās. |
| --- | --- |

5.

Šā panta 3. un 4. punktā minēto apspriežu stenogrammu raksta visās oficiālajās valodās.

114.   pants

Ieteikums par ekonomikas politikas galvenajām pamatnostādnēm

| 1. | Komisijas ieteikumus par dalībvalstu un Eiropas Savienības ekonomikas politikas galvenajām pamatnostādnēm nodod atbildīgajai komitejai, kura par to sniedz ziņojumu plenārsēdē. |
| --- | --- |

1.

Komisijas ieteikumus par dalībvalstu un Eiropas Savienības ekonomikas politikas galvenajām pamatnostādnēm nodod atbildīgajai komitejai, kura par to sniedz ziņojumu plenārsēdē.

| 2. | Padomei jāinformē Parlaments par sava ieteikuma saturu, kā arī par nostāju, kuru ieņem Eiropadome. |
| --- | --- |

2.

Padomei jāinformē Parlaments par sava ieteikuma saturu, kā arī par nostāju, kuru ieņem Eiropadome.

3.   NODAĻA

Jautājumi Padomei, Komisijai un Eiropas Centrālajai bankai

115.   pants

Jautājumi, uz kuriem jāatbild mutiski un kuriem seko debates

| 1. | Komiteja, politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti var iesniegt jautājumus Padomei vai Komisijai un prasīt, lai šos jautājumus iekļauj Parlamenta darba kārtībā.
  Jautājumus iesniedz rakstiski Parlamenta priekšsēdētājam, kurš tos nekavējoties nodod Priekšsēdētāju konferencei.
  Priekšsēdētāju konference lemj, vai un kādā secībā šos jautājumus iekļaut darba kārtībā. Jautājumi, kas trīs mēnešu laikā pēc to iesniegšanas nav iekļauti darba kārtībā, zaudē spēku. |
| --- | --- |

1.

Komiteja, politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti var iesniegt jautājumus Padomei vai Komisijai un prasīt, lai šos jautājumus iekļauj Parlamenta darba kārtībā.

Jautājumus iesniedz rakstiski Parlamenta priekšsēdētājam, kurš tos nekavējoties nodod Priekšsēdētāju konferencei.

Priekšsēdētāju konference lemj, vai un kādā secībā šos jautājumus iekļaut darba kārtībā. Jautājumi, kas trīs mēnešu laikā pēc to iesniegšanas nav iekļauti darba kārtībā, zaudē spēku.

| 2. | Komisijai adresētie jautājumi tai jāiesniedz vismaz nedēļu pirms tās sēdes, kuras darba kārtībā tie ir iekļauti, un Padomei adresētie jautājumi – vismaz trīs nedēļas pirms šādas sēdes. |
| --- | --- |

2.

Komisijai adresētie jautājumi tai jāiesniedz vismaz nedēļu pirms tās sēdes, kuras darba kārtībā tie ir iekļauti, un Padomei adresētie jautājumi – vismaz trīs nedēļas pirms šādas sēdes.

| 3. | Jautājumos, kas attiecas uz jomām, kuras minētas Līguma par Eiropas Savienību 42. pantā, nav jāievēro šā panta 2. punktā paredzētie termiņi. Padome uz šiem jautājumiem atbild pietiekami ātri, lai Parlaments būtu pienācīgi informēts. |
| --- | --- |

3.

Jautājumos, kas attiecas uz jomām, kuras minētas Līguma par Eiropas Savienību 42. pantā, nav jāievēro šā panta 2. punktā paredzētie termiņi. Padome uz šiem jautājumiem atbild pietiekami ātri, lai Parlaments būtu pienācīgi informēts.

| 4. | Vienam no jautājuma iesniedzējiem dod piecas minūtes, lai to izklāstītu. Atbildi sniedz viens no attiecīgās iestādes locekļiem.

  Jautājuma iesniedzējam ir tiesības izmantot izklāstam visu iepriekš minēto laiku. |
| --- | --- |

4.

Vienam no jautājuma iesniedzējiem dod piecas minūtes, lai to izklāstītu. Atbildi sniedz viens no attiecīgās iestādes locekļiem.

Jautājuma iesniedzējam ir tiesības izmantot izklāstam visu iepriekš minēto laiku.

| 5. | Pēc analoģijas piemēro 110. panta 2. līdz 5. punktu. |
| --- | --- |

5.

Pēc analoģijas piemēro 110. panta 2. līdz 5. punktu.

116.   pants

Jautājumu laiks

| 1. | Katrā sesijā pēc Priekšsēdētāju konferences ierosinājuma Parlaments nosaka jautājumu laiku, kad Padome un Komisija sniedz atbildes. |
| --- | --- |

1.

Katrā sesijā pēc Priekšsēdētāju konferences ierosinājuma Parlaments nosaka jautājumu laiku, kad Padome un Komisija sniedz atbildes.

| 2. | Vienas sesijas laikā katrs deputāts var uzdot tikai vienu jautājumu Padomei un vienu jautājumu Komisijai. |
| --- | --- |

2.

Vienas sesijas laikā katrs deputāts var uzdot tikai vienu jautājumu Padomei un vienu jautājumu Komisijai.

| 3. | Jautājumus iesniedz rakstiski Parlamenta priekšsēdētājam, kurš lemj par to pieņemamību un par secību, kādā tos izskatīs. Lēmumu nekavējoties dara zināmu jautājumu iesniedzējiem. |
| --- | --- |

3.

Jautājumus iesniedz rakstiski Parlamenta priekšsēdētājam, kurš lemj par to pieņemamību un par secību, kādā tos izskatīs. Lēmumu nekavējoties dara zināmu jautājumu iesniedzējiem.

| 4. | Jautājumu laika norises procedūra ir noteikta Reglamenta pielikumā (13) izklāstītajās pamatnostādnēs. |
| --- | --- |

4.

Jautājumu laika norises procedūra ir noteikta Reglamenta pielikumā (13) izklāstītajās pamatnostādnēs.

| 5. | Saskaņā ar Priekšsēdētāju konferences pieņemtajām pamatnostādnēm var noteikt īpašus jautājumu laikus, kad atbildes sniedz Komisijas priekšsēdētājs, Komisijas priekšsēdētāja vietnieks/ES Augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos un Eurogrupas priekšsēdētājs. |
| --- | --- |

5.

Saskaņā ar Priekšsēdētāju konferences pieņemtajām pamatnostādnēm var noteikt īpašus jautājumu laikus, kad atbildes sniedz Komisijas priekšsēdētājs, Komisijas priekšsēdētāja vietnieks/ES Augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos un Eurogrupas priekšsēdētājs.

117.   pants

Jautājumi, uz kuriem jāatbild rakstiski

| 1. | Ikviens deputāts saskaņā ar Reglamenta pielikumā (14) izklāstītajām pamatnostādnēm var uzdot Eiropadomes priekšsēdētājam, Padomei, Komisijai vai Komisijas priekšsēdētāja vietniekam/ES Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos tādus jautājumus, uz kuriem jāatbild rakstiski. Par jautājuma saturu ir atbildīgs tā iesniedzējs. |
| --- | --- |

1.

Ikviens deputāts saskaņā ar Reglamenta pielikumā (14) izklāstītajām pamatnostādnēm var uzdot Eiropadomes priekšsēdētājam, Padomei, Komisijai vai Komisijas priekšsēdētāja vietniekam/ES Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos tādus jautājumus, uz kuriem jāatbild rakstiski. Par jautājuma saturu ir atbildīgs tā iesniedzējs.

| 2. | Jautājumus iesniedz rakstiski Parlamenta priekšsēdētājam, kurš tos nosūta adresātiem. Ja ir šaubas par jautājuma pieņemamību, lēmumu pieņem priekšsēdētājs. Viņa lēmumu dara zināmu jautājuma iesniedzējam. |
| --- | --- |

2.

Jautājumus iesniedz rakstiski Parlamenta priekšsēdētājam, kurš tos nosūta adresātiem. Ja ir šaubas par jautājuma pieņemamību, lēmumu pieņem priekšsēdētājs. Viņa lēmumu dara zināmu jautājuma iesniedzējam.

| 3. | Ja noteiktajā termiņā uz jautājumu nevar sniegt atbildi, tad pēc jautājuma iesniedzēja pieprasījuma to iekļauj atbildīgās komitejas nākamās sanāksmes darba kārtībā. Pēc analoģijas piemēro 116. pantu. |
| --- | --- |

3.

Ja noteiktajā termiņā uz jautājumu nevar sniegt atbildi, tad pēc jautājuma iesniedzēja pieprasījuma to iekļauj atbildīgās komitejas nākamās sanāksmes darba kārtībā. Pēc analoģijas piemēro 116. pantu.

| 4. | Uz jautājumiem, kas prasa nekavējošu atbildi, bet kuras sagatavošanai nav vajadzīga padziļināta izpēte (prioritāri jautājumi), atbildi sniedz trīs nedēļu laikā no dienas, kad tie nosūtīti adresātiem.
  Ikviens deputāts var uzdot vienu prioritāru jautājumu mēnesī. Uz pārējiem jautājumiem (kuri nav prioritāri) atbildi sniedz sešu nedēļu laikā no dienas, kad tie nosūtīti adresātiem.
  Deputāti norāda, vai jautājums ir prioritārs. Parlamenta priekšsēdētājs pieņem galīgo lēmumu. |
| --- | --- |

4.

Uz jautājumiem, kas prasa nekavējošu atbildi, bet kuras sagatavošanai nav vajadzīga padziļināta izpēte (prioritāri jautājumi), atbildi sniedz trīs nedēļu laikā no dienas, kad tie nosūtīti adresātiem.

Ikviens deputāts var uzdot vienu prioritāru jautājumu mēnesī. Uz pārējiem jautājumiem (kuri nav prioritāri) atbildi sniedz sešu nedēļu laikā no dienas, kad tie nosūtīti adresātiem.

Deputāti norāda, vai jautājums ir prioritārs. Parlamenta priekšsēdētājs pieņem galīgo lēmumu.

| 5. | Jautājumus un atbildes uz tiem publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

5.

Jautājumus un atbildes uz tiem publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

118.   pants

Jautājumi Eiropas Centrālajai bankai, uz kuriem jāatbild rakstiski

| 1. | Ikviens deputāts saskaņā ar Reglamenta pielikumā (15) izklāstītajām pamatnostādnēm var uzdot Eiropas Centrālajai bankai jautājumus, uz kuriem jāatbild rakstiski. |
| --- | --- |

1.

Ikviens deputāts saskaņā ar Reglamenta pielikumā (15) izklāstītajām pamatnostādnēm var uzdot Eiropas Centrālajai bankai jautājumus, uz kuriem jāatbild rakstiski.

| 2. | Jautājumus iesniedz rakstiski atbildīgās komitejas priekšsēdētājam, kurš tos nodod Eiropas Centrālajai bankai. |
| --- | --- |

2.

Jautājumus iesniedz rakstiski atbildīgās komitejas priekšsēdētājam, kurš tos nodod Eiropas Centrālajai bankai.

| 3. | Jautājumus un atbildes uz tiem publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

3.

Jautājumus un atbildes uz tiem publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

| 4. | Ja paredzētajā termiņā nav saņemta atbilde uz kādu no iesniegtajiem jautājumiem, tad pēc jautājuma iesniedzēja pieprasījuma atbildīgā komiteja to iekļauj darba kārtībā nākamajā sanāksmē ar Eiropas Centrālās bankas prezidenta piedalīšanos. |
| --- | --- |

4.

Ja paredzētajā termiņā nav saņemta atbilde uz kādu no iesniegtajiem jautājumiem, tad pēc jautājuma iesniedzēja pieprasījuma atbildīgā komiteja to iekļauj darba kārtībā nākamajā sanāksmē ar Eiropas Centrālās bankas prezidenta piedalīšanos.

4.   NODAĻA

Citu iestāžu ziņojumi

119.   pants

Citu iestāžu gada un pārējie ziņojumi

| 1. | Plenārsēdē sniedz ziņojumu par citu iestāžu gada un pārējiem ziņojumiem, attiecībā uz kuriem Līgumi paredz apspriešanos ar Parlamentu vai par kuriem Parlamentam ir jāsniedz atzinums saskaņā ar citām tiesību normām. |
| --- | --- |

1.

Plenārsēdē sniedz ziņojumu par citu iestāžu gada un pārējiem ziņojumiem, attiecībā uz kuriem Līgumi paredz apspriešanos ar Parlamentu vai par kuriem Parlamentam ir jāsniedz atzinums saskaņā ar citām tiesību normām.

| 2. | Citu iestāžu gada un pārējos ziņojumus, uz kuriem neattiecas 1. punkts, nodod atbildīgajai komitejai, kas var ierosināt ziņojuma sagatavošanu saskaņā ar 48. pantu. |
| --- | --- |

2.

Citu iestāžu gada un pārējos ziņojumus, uz kuriem neattiecas 1. punkts, nodod atbildīgajai komitejai, kas var ierosināt ziņojuma sagatavošanu saskaņā ar 48. pantu.

5.   NODAĻA

Rezolūcijas un ieteikumi

120.   pants

Rezolūciju priekšlikumi

| 1. | Ikviens deputāts var iesniegt rezolūcijas priekšlikumu par jautājumu, kas attiecas uz Eiropas Savienības darbības jomu.
  Priekšlikums nedrīkst būt garāks par 200 vārdiem. |
| --- | --- |

1.

Ikviens deputāts var iesniegt rezolūcijas priekšlikumu par jautājumu, kas attiecas uz Eiropas Savienības darbības jomu.

Priekšlikums nedrīkst būt garāks par 200 vārdiem.

| 2. | Atbildīgā komiteja lemj, kāda procedūra ir jāpiemēro.
  Tā var pievienot rezolūcijas priekšlikumu citiem rezolūcijas priekšlikumiem vai ziņojumiem.
  Tā var nolemt sniegt atzinumu, kas var būt vēstules veidā.
  Tā var nolemt sagatavot ziņojumu saskaņā ar 48. pantu. |
| --- | --- |

2.

Atbildīgā komiteja lemj, kāda procedūra ir jāpiemēro.

Tā var pievienot rezolūcijas priekšlikumu citiem rezolūcijas priekšlikumiem vai ziņojumiem.

Tā var nolemt sniegt atzinumu, kas var būt vēstules veidā.

Tā var nolemt sagatavot ziņojumu saskaņā ar 48. pantu.

| 3. | Rezolūcijas priekšlikuma iesniedzējus informē par komitejas un Priekšsēdētāju konferences pieņemtajiem lēmumiem. |
| --- | --- |

3.

Rezolūcijas priekšlikuma iesniedzējus informē par komitejas un Priekšsēdētāju konferences pieņemtajiem lēmumiem.

| 4. | Ziņojumā iekļauj iesniegtā rezolūcijas priekšlikuma tekstu. |
| --- | --- |

4.

Ziņojumā iekļauj iesniegtā rezolūcijas priekšlikuma tekstu.

| 5. | Citām Eiropas Savienības iestādēm adresētus atzinumus vēstules veidā nosūta Parlamenta priekšsēdētājs. |
| --- | --- |

5.

Citām Eiropas Savienības iestādēm adresētus atzinumus vēstules veidā nosūta Parlamenta priekšsēdētājs.

| 6. | Rezolūcijas priekšlikuma iesniedzējs vai iesniedzēji, kas iesnieguši priekšlikumu saskaņā ar 110. panta 2. punktu, 115. panta 5. punktu vai 122. panta 2. punktu, var to atsaukt pirms galīgā balsojuma par šo priekšlikumu. |
| --- | --- |

6.

Rezolūcijas priekšlikuma iesniedzējs vai iesniedzēji, kas iesnieguši priekšlikumu saskaņā ar 110. panta 2. punktu, 115. panta 5. punktu vai 122. panta 2. punktu, var to atsaukt pirms galīgā balsojuma par šo priekšlikumu.

| 7. | Rezolūcijas priekšlikumu, kurš ir iesniegts saskaņā ar 1. punktu, tā iesniedzējs vai iesniedzēji, vai arī pirmais parakstītājs var atsaukt, pirms atbildīgā komiteja saskaņā ar 2. punktu ir nolēmusi par to sagatavot ziņojumu.
  Ja komiteja ir pārņēmusi priekšlikumu šādā veidā, tad tikai komiteja var to atsaukt pirms galīgā balsošanas sākuma. |
| --- | --- |

7.

Rezolūcijas priekšlikumu, kurš ir iesniegts saskaņā ar 1. punktu, tā iesniedzējs vai iesniedzēji, vai arī pirmais parakstītājs var atsaukt, pirms atbildīgā komiteja saskaņā ar 2. punktu ir nolēmusi par to sagatavot ziņojumu.

Ja komiteja ir pārņēmusi priekšlikumu šādā veidā, tad tikai komiteja var to atsaukt pirms galīgā balsošanas sākuma.

| 8. | Atsaukto rezolūcijas priekšlikumu var uzreiz pārņemt un no jauna iesniegt politiskā grupa, komiteja vai tāds pats deputātu skaits, kāds vajadzīgs priekšlikuma iesniegšanai.

  Komitejām jāuzrauga to rezolūciju priekšlikumu aprite, kuri iesniegti saskaņā ar šo pantu un kuri atbilst noteiktajām prasībām, un jāseko, lai dokumentos, kas izstrādāti uz šo priekšlikumu pamata, ir atsauces uz tiem. |
| --- | --- |

8.

Atsaukto rezolūcijas priekšlikumu var uzreiz pārņemt un no jauna iesniegt politiskā grupa, komiteja vai tāds pats deputātu skaits, kāds vajadzīgs priekšlikuma iesniegšanai.

Komitejām jāuzrauga to rezolūciju priekšlikumu aprite, kuri iesniegti saskaņā ar šo pantu un kuri atbilst noteiktajām prasībām, un jāseko, lai dokumentos, kas izstrādāti uz šo priekšlikumu pamata, ir atsauces uz tiem.

121.   pants

Ieteikumi Padomei

| 1. | Politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti var iesniegt Padomei ieteikuma priekšlikumu par Līguma par Eiropas Savienību V sadaļas jautājumiem vai gadījumos, kad nav notikusi apspriešanās ar Parlamentu par kādu starptautisku nolīgumu, kā noteikts Reglamenta 90. vai 91. pantā. |
| --- | --- |

1.

Politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti var iesniegt Padomei ieteikuma priekšlikumu par Līguma par Eiropas Savienību V sadaļas jautājumiem vai gadījumos, kad nav notikusi apspriešanās ar Parlamentu par kādu starptautisku nolīgumu, kā noteikts Reglamenta 90. vai 91. pantā.

| 2. | Šos priekšlikumus nodod izskatīšanai atbildīgajā komitejā.
  Vajadzības gadījumā tā iesniedz jautājumu izskatīšanai Parlamentā saskaņā ar Reglamentā noteiktajām procedūrām. |
| --- | --- |

2.

Šos priekšlikumus nodod izskatīšanai atbildīgajā komitejā.

Vajadzības gadījumā tā iesniedz jautājumu izskatīšanai Parlamentā saskaņā ar Reglamentā noteiktajām procedūrām.

| 3. | Kad atbildīgā komiteja sagatavo ziņojumu, tā iesniedz Parlamentam ieteikuma priekšlikumu Padomei kopā ar īsu paskaidrojumu un, ja vajadzīgs, arī to komiteju atzinumus, ar kurām ir notikusi apspriešanās.

  Šā punkta piemērošana neprasa iepriekšēju Priekšsēdētāju konferences atļauju. |
| --- | --- |

3.

Kad atbildīgā komiteja sagatavo ziņojumu, tā iesniedz Parlamentam ieteikuma priekšlikumu Padomei kopā ar īsu paskaidrojumu un, ja vajadzīgs, arī to komiteju atzinumus, ar kurām ir notikusi apspriešanās.

Šā punkta piemērošana neprasa iepriekšēju Priekšsēdētāju konferences atļauju.

| 4. | Piemēro 97. panta noteikumus. |
| --- | --- |

4.

Piemēro 97. panta noteikumus.

122.   pants

Debates par cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma principu pārkāpumiem

| 1. | Ja komiteja, parlamentu sadarbības delegācija, politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti ir iesnieguši Parlamenta priekšsēdētājam rakstisku pieprasījumu, var notikt debates par steidzīgi izskatāmiem cilvēktiesību, demokrātijas vai tiesiskuma principu pārkāpumiem (137. panta 3. punkts). |
| --- | --- |

1.

Ja komiteja, parlamentu sadarbības delegācija, politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti ir iesnieguši Parlamenta priekšsēdētājam rakstisku pieprasījumu, var notikt debates par steidzīgi izskatāmiem cilvēktiesību, demokrātijas vai tiesiskuma principu pārkāpumiem (137. panta 3. punkts).

| 2. | Pamatojoties uz 1. punktā minētajiem pieprasījumiem un saskaņā ar IV pielikuma noteikumiem Priekšsēdētāju konference sagatavo to jautājumu sarakstu, kuri jāiekļauj galīgajā darba kārtības projektā nākamajām debatēm par cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma principu pārkāpumiem. Darba kārtībā iekļauto jautājumu skaits nedrīkst pārsniegt trīs, ieskaitot apakšpunktus.
  Saskaņā ar 140. panta noteikumiem Parlaments var pieņemt lēmumu svītrot kādu jautājumu no debatēm un to aizstāt ar kādu citu jautājumu, kas nebija iekļauts debatēs. Rezolūciju priekšlikumus par izvēlētajiem jautājumiem iesniedz vēlākais tās dienas vakarā, kad pieņem darba kārtību, un Parlamenta priekšsēdētājs nosaka precīzu termiņu šādu rezolūcijas priekšlikumu iesniegšanai. |
| --- | --- |

2.

Pamatojoties uz 1. punktā minētajiem pieprasījumiem un saskaņā ar IV pielikuma noteikumiem Priekšsēdētāju konference sagatavo to jautājumu sarakstu, kuri jāiekļauj galīgajā darba kārtības projektā nākamajām debatēm par cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma principu pārkāpumiem. Darba kārtībā iekļauto jautājumu skaits nedrīkst pārsniegt trīs, ieskaitot apakšpunktus.

Saskaņā ar 140. panta noteikumiem Parlaments var pieņemt lēmumu svītrot kādu jautājumu no debatēm un to aizstāt ar kādu citu jautājumu, kas nebija iekļauts debatēs. Rezolūciju priekšlikumus par izvēlētajiem jautājumiem iesniedz vēlākais tās dienas vakarā, kad pieņem darba kārtību, un Parlamenta priekšsēdētājs nosaka precīzu termiņu šādu rezolūcijas priekšlikumu iesniegšanai.

| 3. | Politisko grupu un pie tām nepiederošo deputātu debatēm kopējo atvēlēto laiku – ne vairāk par sešdesmit minūtēm vienā sesijā – sadala saskaņā ar 149. panta 4. un 5. punktu.
  Laiku, kas atlicis pēc tam, kad klātesošie ir iepazīstināti ar rezolūciju priekšlikumiem, ir notikusi balsošana un ir uzstājušies Komisijas un Padomes pārstāvji, sadala starp politiskajām grupām un pie tām nepiederošajiem deputātiem. |
| --- | --- |

3.

Politisko grupu un pie tām nepiederošo deputātu debatēm kopējo atvēlēto laiku – ne vairāk par sešdesmit minūtēm vienā sesijā – sadala saskaņā ar 149. panta 4. un 5. punktu.

Laiku, kas atlicis pēc tam, kad klātesošie ir iepazīstināti ar rezolūciju priekšlikumiem, ir notikusi balsošana un ir uzstājušies Komisijas un Padomes pārstāvji, sadala starp politiskajām grupām un pie tām nepiederošajiem deputātiem.

| 4. | Debašu noslēgumā notiek balsošana. Reglamenta 170. panta noteikumus nepiemēro.

  Balsošanu saskaņā ar šo pantu var apvienot, Parlamenta priekšsēdētājam un Priekšsēdētāju konferencei par to uzņemoties atbildību. |
| --- | --- |

4.

Debašu noslēgumā notiek balsošana. Reglamenta 170. panta noteikumus nepiemēro.

Balsošanu saskaņā ar šo pantu var apvienot, Parlamenta priekšsēdētājam un Priekšsēdētāju konferencei par to uzņemoties atbildību.

| 5. | Ja par vienu un to pašu jautājumu ir iesniegti divi rezolūcijas priekšlikumi vai vairāk, piemēro 110. panta 4. punktā paredzēto procedūru. |
| --- | --- |

5.

Ja par vienu un to pašu jautājumu ir iesniegti divi rezolūcijas priekšlikumi vai vairāk, piemēro 110. panta 4. punktā paredzēto procedūru.

| 6. | Parlamenta priekšsēdētājs un politisko grupu priekšsēdētāji var nolemt, ka par kādu rezolūcijas priekšlikumu balsos bez debatēm. Šādam lēmumam vajadzīga vienprātīga visu politisko grupu priekšsēdētāju piekrišana.

  Reglamenta 174., 175. un 177. panta noteikumus nepiemēro tiem rezolūcijas priekšlikumiem, kas iekļauti darba kārtībā debatēs par cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma principu pārkāpumiem.


  Rezolūcijas priekšlikumus par cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma principu pārkāpumiem iesniedz debatēm tikai pēc tam, kad ir pieņemts apspriežamo jautājumu saraksts. Rezolūcijas priekšlikumi, kurus nevar izskatīt debatēm atvēlētajā laikā, zaudē spēku. Tas pats attiecas uz rezolūcijas priekšlikumiem, par kuriem pēc pieprasījuma iesniegšanas saskaņā ar 155. panta 3. punktu konstatē, ka nav kvoruma. Deputāti ir tiesīgi atkārtoti iesniegt šos rezolūciju priekšlikumus, lai tos vai nu nodotu izskatīšanai komitejā saskaņā ar 120. pantu, vai lai pieteiktu nākamās sesijas debatēs par cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma principu pārkāpumiem.


  Debatēs par cilvēktiesību, demokrātijas vai tiesiskuma principu pārkāpumiem neiekļauj jautājumu, kas jau ir iekļauts sesijas darba kārtībā.


  Reglaments neparedz kopīgas debates par tādu rezolūcijas priekšlikumu, kas iesniegts saskaņā ar 2. punkta otro daļu, un komitejas ziņojumu par tādu pašu jautājumu.

  - * *

  Ja saskaņā ar 155. panta 3. punktu prasa noteikt, vai ir kvorums, šis pieprasījums attiecas tikai uz to rezolūcijas priekšlikumu, par kuru balsos, bet ne uz turpmākajiem priekšlikumiem. |
| --- | --- |

6.

Parlamenta priekšsēdētājs un politisko grupu priekšsēdētāji var nolemt, ka par kādu rezolūcijas priekšlikumu balsos bez debatēm. Šādam lēmumam vajadzīga vienprātīga visu politisko grupu priekšsēdētāju piekrišana.

Reglamenta 174., 175. un 177. panta noteikumus nepiemēro tiem rezolūcijas priekšlikumiem, kas iekļauti darba kārtībā debatēs par cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma principu pārkāpumiem.

Rezolūcijas priekšlikumus par cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma principu pārkāpumiem iesniedz debatēm tikai pēc tam, kad ir pieņemts apspriežamo jautājumu saraksts. Rezolūcijas priekšlikumi, kurus nevar izskatīt debatēm atvēlētajā laikā, zaudē spēku. Tas pats attiecas uz rezolūcijas priekšlikumiem, par kuriem pēc pieprasījuma iesniegšanas saskaņā ar 155. panta 3. punktu konstatē, ka nav kvoruma. Deputāti ir tiesīgi atkārtoti iesniegt šos rezolūciju priekšlikumus, lai tos vai nu nodotu izskatīšanai komitejā saskaņā ar 120. pantu, vai lai pieteiktu nākamās sesijas debatēs par cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma principu pārkāpumiem.

Debatēs par cilvēktiesību, demokrātijas vai tiesiskuma principu pārkāpumiem neiekļauj jautājumu, kas jau ir iekļauts sesijas darba kārtībā.

Reglaments neparedz kopīgas debates par tādu rezolūcijas priekšlikumu, kas iesniegts saskaņā ar 2. punkta otro daļu, un komitejas ziņojumu par tādu pašu jautājumu.

- * *

Ja saskaņā ar 155. panta 3. punktu prasa noteikt, vai ir kvorums, šis pieprasījums attiecas tikai uz to rezolūcijas priekšlikumu, par kuru balsos, bet ne uz turpmākajiem priekšlikumiem.

123.   pants

Rakstiskas deklarācijas

| 1. | Ne vairāk kā pieci deputāti var iesniegt ne vairāk kā 200 vārdu garu rakstisku deklarāciju par tematu, kas attiecas uz Eiropas Savienības kompetences jomām, bet kas neattiecas uz jautājumiem, kuri ir notiekošas likumdošanas procedūras temats. Atļauju dod Parlamenta priekšsēdētājs, katru gadījumu izskatot atsevišķi. Rakstiskas deklarācijas drukā oficiālajās valodās un izplata. Deklarācijas un to parakstītāju vārdus iekļauj reģistrā. Šis reģistrs ir publisks, un sesijas laikā to glabā pie ieejas sēžu zālē, bet pārējā laikā – piemērotā vietā, ko nosaka Kvestoru kolēģija.

  Rakstisko deklarāciju saturs nedrīkst pārsniegt deklarācijas formu, un jo īpaši tajās nedrīkst būt jebkādi lēmumi par jautājumiem, kuru pieņemšanai Reglamentā ir noteiktas īpašas procedūras un kompetences. |
| --- | --- |

1.

Ne vairāk kā pieci deputāti var iesniegt ne vairāk kā 200 vārdu garu rakstisku deklarāciju par tematu, kas attiecas uz Eiropas Savienības kompetences jomām, bet kas neattiecas uz jautājumiem, kuri ir notiekošas likumdošanas procedūras temats. Atļauju dod Parlamenta priekšsēdētājs, katru gadījumu izskatot atsevišķi. Rakstiskas deklarācijas drukā oficiālajās valodās un izplata. Deklarācijas un to parakstītāju vārdus iekļauj reģistrā. Šis reģistrs ir publisks, un sesijas laikā to glabā pie ieejas sēžu zālē, bet pārējā laikā – piemērotā vietā, ko nosaka Kvestoru kolēģija.

Rakstisko deklarāciju saturs nedrīkst pārsniegt deklarācijas formu, un jo īpaši tajās nedrīkst būt jebkādi lēmumi par jautājumiem, kuru pieņemšanai Reglamentā ir noteiktas īpašas procedūras un kompetences.

| 2. | Ikviens deputāts var parakstīt reģistrā iekļauto deklarāciju. |
| --- | --- |

2.

Ikviens deputāts var parakstīt reģistrā iekļauto deklarāciju.

| 3. | Kad deklarāciju ir parakstījis Parlamenta deputātu vairākums, Parlamenta priekšsēdētājs par to informē Parlamentu un parakstītāju vārdus publicē protokolā, savukārt deklarāciju publicē pieņemtajos tekstos. |
| --- | --- |

3.

Kad deklarāciju ir parakstījis Parlamenta deputātu vairākums, Parlamenta priekšsēdētājs par to informē Parlamentu un parakstītāju vārdus publicē protokolā, savukārt deklarāciju publicē pieņemtajos tekstos.

| 4. | Procedūra tiek pabeigta, sesijas beigās nosūtot adresātiem šo deklarāciju un parakstītāju vārdus. |
| --- | --- |

4.

Procedūra tiek pabeigta, sesijas beigās nosūtot adresātiem šo deklarāciju un parakstītāju vārdus.

| 5. | Ja rakstiska deklarācija ir bijusi reģistrā vairāk nekā trīs mēnešus un to nav parakstījusi vismaz puse Parlamenta deputātu, tā zaudē spēku. |
| --- | --- |

5.

Ja rakstiska deklarācija ir bijusi reģistrā vairāk nekā trīs mēnešus un to nav parakstījusi vismaz puse Parlamenta deputātu, tā zaudē spēku.

124.   pants

Apspriešanās ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju

| 1. | Ja Līgumā par Eiropas Savienības darbību paredzēta apspriešanās ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju, priekšsēdētājs aizsāk apspriežu procedūru un informē par to Parlamentu. |
| --- | --- |

1.

Ja Līgumā par Eiropas Savienības darbību paredzēta apspriešanās ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju, priekšsēdētājs aizsāk apspriežu procedūru un informē par to Parlamentu.

| 2. | Parlamenta komiteja var prasīt rīkot apspriešanos ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par vispārīgiem vai konkrētiem jautājumiem.
  Komiteja norāda termiņu, kurā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja sniedz atzinumu.
  Pieprasījumu apspriesties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju Parlaments apstiprina bez debatēm. |
| --- | --- |

2.

Parlamenta komiteja var prasīt rīkot apspriešanos ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par vispārīgiem vai konkrētiem jautājumiem.

Komiteja norāda termiņu, kurā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja sniedz atzinumu.

Pieprasījumu apspriesties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju Parlaments apstiprina bez debatēm.

| 3. | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas sniegtos atzinumus nodod atbildīgajai komitejai. |
| --- | --- |

3.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas sniegtos atzinumus nodod atbildīgajai komitejai.

125.   pants

Apspriešanās ar Reģionu komiteju

| 1. | Ja Līgumā par Eiropas Savienības darbību paredzēta apspriešanās ar Reģionu komiteju, priekšsēdētājs aizsāk apspriežu procedūru un informē par to Parlamentu. |
| --- | --- |

1.

Ja Līgumā par Eiropas Savienības darbību paredzēta apspriešanās ar Reģionu komiteju, priekšsēdētājs aizsāk apspriežu procedūru un informē par to Parlamentu.

| 2. | Parlamenta komiteja var prasīt rīkot apspriešanos ar Reģionu komiteju par vispārīgiem vai konkrētiem jautājumiem.
  Komiteja norāda termiņu, kurā Reģionu komiteja sniedz atzinumu.
  Pieprasījumu apspriesties ar Reģionu komiteju Parlaments apstiprina bez debatēm. |
| --- | --- |

2.

Parlamenta komiteja var prasīt rīkot apspriešanos ar Reģionu komiteju par vispārīgiem vai konkrētiem jautājumiem.

Komiteja norāda termiņu, kurā Reģionu komiteja sniedz atzinumu.

Pieprasījumu apspriesties ar Reģionu komiteju Parlaments apstiprina bez debatēm.

| 3. | Reģionu komitejas sniegtos atzinumus nodod atbildīgajai komitejai. |
| --- | --- |

3.

Reģionu komitejas sniegtos atzinumus nodod atbildīgajai komitejai.

126.   pants

Pieprasījumi Eiropas aģentūrām

| 1. | Ja Parlamentam ir tiesības iesniegt pieprasījumu kādai Eiropas aģentūrai, ikviens deputāts var rakstiski iesniegt šādu pieprasījumu Parlamenta priekšsēdētājam. Šādi pieprasījumi attiecas uz jautājumiem, kas ir attiecīgās aģentūras pārziņā, un tiem pievieno vispārīgu informāciju, kura paskaidro šo jautājumu, kā arī tā svarīgumu Eiropas Savienībai. |
| --- | --- |

1.

Ja Parlamentam ir tiesības iesniegt pieprasījumu kādai Eiropas aģentūrai, ikviens deputāts var rakstiski iesniegt šādu pieprasījumu Parlamenta priekšsēdētājam. Šādi pieprasījumi attiecas uz jautājumiem, kas ir attiecīgās aģentūras pārziņā, un tiem pievieno vispārīgu informāciju, kura paskaidro šo jautājumu, kā arī tā svarīgumu Eiropas Savienībai.

| 2. | Parlamenta priekšsēdētājs pēc apspriešanās ar atbildīgo komiteju nosūta pieprasījumu aģentūrai vai veic jebkuru citu atbilstošu darbību. Par to nekavējoties paziņo deputātam, kas iesniedza pieprasījumu. Katrā pieprasījumā, ko Parlamenta priekšsēdētājs ir nosūtījis aģentūrai, norāda termiņu atbildei. |
| --- | --- |

2.

Parlamenta priekšsēdētājs pēc apspriešanās ar atbildīgo komiteju nosūta pieprasījumu aģentūrai vai veic jebkuru citu atbilstošu darbību. Par to nekavējoties paziņo deputātam, kas iesniedza pieprasījumu. Katrā pieprasījumā, ko Parlamenta priekšsēdētājs ir nosūtījis aģentūrai, norāda termiņu atbildei.

| 3. | Ja aģentūra uzskata, ka tā nespēj atbildēt uz nosūtīto pieprasījumu tādā veidā, kā tas ir formulēts, vai lūdz to grozīt, tā nekavējoties paziņo par to Parlamenta priekšsēdētājam, kas vajadzības gadījumā pēc apspriešanās ar atbildīgo komiteju veic atbilstošus pasākumus. |
| --- | --- |

3.

Ja aģentūra uzskata, ka tā nespēj atbildēt uz nosūtīto pieprasījumu tādā veidā, kā tas ir formulēts, vai lūdz to grozīt, tā nekavējoties paziņo par to Parlamenta priekšsēdētājam, kas vajadzības gadījumā pēc apspriešanās ar atbildīgo komiteju veic atbilstošus pasākumus.

6.   NODAĻA

Iestāžu nolīgumi

127.   pants

Iestāžu nolīgumi

| 1. | Parlaments var slēgt nolīgumus ar citām iestādēm saistībā ar Līgumu piemērošanu vai arī nolūkā uzlabot vai precizēt procedūras.
  Šie nolīgumi var būt kopīgu deklarāciju, vēstuļu apmaiņas vai rīcības kodeksu, vai citu attiecīgu dokumentu veidā. Pēc tam, kad nolīgumus ir izskatījusi par konstitucionālajiem jautājumiem atbildīgā komiteja un Parlaments tos ir apstiprinājis, Parlamenta priekšsēdētājs tos paraksta. Tos var informatīvā nolūkā pievienot Reglamentam. |
| --- | --- |

1.

Parlaments var slēgt nolīgumus ar citām iestādēm saistībā ar Līgumu piemērošanu vai arī nolūkā uzlabot vai precizēt procedūras.

Šie nolīgumi var būt kopīgu deklarāciju, vēstuļu apmaiņas vai rīcības kodeksu, vai citu attiecīgu dokumentu veidā. Pēc tam, kad nolīgumus ir izskatījusi par konstitucionālajiem jautājumiem atbildīgā komiteja un Parlaments tos ir apstiprinājis, Parlamenta priekšsēdētājs tos paraksta. Tos var informatīvā nolūkā pievienot Reglamentam.

| 2. | Ja šie nolīgumi paredz grozījumus spēkā esošajās procesuālajās tiesībās vai pienākumos, nosaka jaunas tiesības un pienākumus deputātiem vai Parlamenta struktūrvienībām vai paredz Parlamenta Reglamenta grozījumus vai komentārus, pirms nolīguma parakstīšanas jautājumu nodod izskatīšanai atbildīgajā komitejā saskaņā ar 211. panta 2. līdz 6. punktu. |
| --- | --- |

2.

Ja šie nolīgumi paredz grozījumus spēkā esošajās procesuālajās tiesībās vai pienākumos, nosaka jaunas tiesības un pienākumus deputātiem vai Parlamenta struktūrvienībām vai paredz Parlamenta Reglamenta grozījumus vai komentārus, pirms nolīguma parakstīšanas jautājumu nodod izskatīšanai atbildīgajā komitejā saskaņā ar 211. panta 2. līdz 6. punktu.

7.   NODAĻA

Prasības Eiropas Savienības Tiesā

128.   pants

Prasības iesniegšana Eiropas Savienības Tiesā

| 1. | Termiņos, kas noteikti Līgumos un Eiropas Savienības Tiesas Statūtos attiecībā uz Eiropas Savienības iestādēm vai fizisku vai juridisku personu prasības iesniegšanu Eiropas Savienības Tiesā, Parlaments izskata Eiropas Savienības tiesību aktus un īstenošanas pasākumus, lai pārliecinātos, ka Līgumus, it īpaši attiecībā uz Parlamenta tiesībām, pilnībā ievēro. |
| --- | --- |

1.

Termiņos, kas noteikti Līgumos un Eiropas Savienības Tiesas Statūtos attiecībā uz Eiropas Savienības iestādēm vai fizisku vai juridisku personu prasības iesniegšanu Eiropas Savienības Tiesā, Parlaments izskata Eiropas Savienības tiesību aktus un īstenošanas pasākumus, lai pārliecinātos, ka Līgumus, it īpaši attiecībā uz Parlamenta tiesībām, pilnībā ievēro.

| 2. | Atbildīgā komiteja sniedz Parlamentam ziņojumu, ja nepieciešams – mutiski, ja tā uzskata, ka ir pārkāptas Eiropas Savienības tiesības. |
| --- | --- |

2.

Atbildīgā komiteja sniedz Parlamentam ziņojumu, ja nepieciešams – mutiski, ja tā uzskata, ka ir pārkāptas Eiropas Savienības tiesības.

| 3. | Parlamenta priekšsēdētājs Parlamenta vārdā iesniedz prasību Eiropas Savienības Tiesā saskaņā ar atbildīgās komitejas ieteikumu.
  Nākamās sesijas sākumā viņš var ierosināt, lai plenārsēdē pieņem lēmumu par prasības uzturēšanu. Ja plenārsēdē ar nodoto balsu vairākumu nobalso pret prasības uzturēšanu, Parlamenta priekšsēdētājs to atsauc.
  Ja Parlamenta priekšsēdētājs iesniedz prasību pretēji atbildīgās komitejas ieteikumam, nākamās sesijas sākumā viņš ierosina, lai plenārsēdē pieņem lēmumu par prasības uzturēšanu. |
| --- | --- |

3.

Parlamenta priekšsēdētājs Parlamenta vārdā iesniedz prasību Eiropas Savienības Tiesā saskaņā ar atbildīgās komitejas ieteikumu.

Nākamās sesijas sākumā viņš var ierosināt, lai plenārsēdē pieņem lēmumu par prasības uzturēšanu. Ja plenārsēdē ar nodoto balsu vairākumu nobalso pret prasības uzturēšanu, Parlamenta priekšsēdētājs to atsauc.

Ja Parlamenta priekšsēdētājs iesniedz prasību pretēji atbildīgās komitejas ieteikumam, nākamās sesijas sākumā viņš ierosina, lai plenārsēdē pieņem lēmumu par prasības uzturēšanu.

| 4. | Parlamenta priekšsēdētājs pēc apspriešanās ar atbildīgo komiteju Parlamenta vārdā iesniedz apsvērumus vai iestājas lietā.
  Ja priekšsēdētājs paredz nepievienoties atbildīgās komitejas ieteikumam, viņš par to attiecīgi informē atbildīgo komiteju un nodod jautājumu izskatīšanai Priekšsēdētāju konferencē, minot šā lēmuma iemeslus.
  Ja Priekšsēdētāju konference uzskata, ka Parlamentam izņēmuma kārtā nav jāiesniedz apsvērumi vai jāiestājas lietā, kas attiecas uz Parlamenta pieņemtā tiesību akta likumīgumu, jautājumu nekavējoties nodod izskatīšanai plenārsēdē.
  Steidzamos gadījumos priekšsēdētājs var veikt piesardzības pasākumus, lai ievērotu attiecīgās tiesas noteiktos termiņus. Šādos gadījumos cik vien iespējams drīz īsteno šajā punktā paredzēto procedūru.

  Reglaments neliedz atbildīgajai komitejai lemt par atbilstīgiem procesuālajiem pasākumiem, lai steidzamos gadījumos tās ieteikums tiktu iesniegts laicīgi.


  Reglamenta 90. panta 6. punkts nosaka īpašu procedūru Parlamenta lēmumam par tiesībām saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 218. panta 11. punktu pieprasīt Tiesai, lai tā sniedz atzinumu par starptautiska nolīguma atbilstību līgumiem. Šī norma ir “lex specialis”, kurai ir augstāks juridiskais spēks nekā vispārējam 128. panta noteikumam.


  Ja Parlaments izmanto savas tiesības Eiropas Savienības Tiesā un uz attiecīgo tiesību aktu neattiecas 128. pants, pēc analoģijas piemēro šajā pantā paredzēto procedūru. |
| --- | --- |

4.

Parlamenta priekšsēdētājs pēc apspriešanās ar atbildīgo komiteju Parlamenta vārdā iesniedz apsvērumus vai iestājas lietā.

Ja priekšsēdētājs paredz nepievienoties atbildīgās komitejas ieteikumam, viņš par to attiecīgi informē atbildīgo komiteju un nodod jautājumu izskatīšanai Priekšsēdētāju konferencē, minot šā lēmuma iemeslus.

Ja Priekšsēdētāju konference uzskata, ka Parlamentam izņēmuma kārtā nav jāiesniedz apsvērumi vai jāiestājas lietā, kas attiecas uz Parlamenta pieņemtā tiesību akta likumīgumu, jautājumu nekavējoties nodod izskatīšanai plenārsēdē.

Steidzamos gadījumos priekšsēdētājs var veikt piesardzības pasākumus, lai ievērotu attiecīgās tiesas noteiktos termiņus. Šādos gadījumos cik vien iespējams drīz īsteno šajā punktā paredzēto procedūru.

Reglaments neliedz atbildīgajai komitejai lemt par atbilstīgiem procesuālajiem pasākumiem, lai steidzamos gadījumos tās ieteikums tiktu iesniegts laicīgi.

Reglamenta 90. panta 6. punkts nosaka īpašu procedūru Parlamenta lēmumam par tiesībām saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 218. panta 11. punktu pieprasīt Tiesai, lai tā sniedz atzinumu par starptautiska nolīguma atbilstību līgumiem. Šī norma ir “lex specialis”, kurai ir augstāks juridiskais spēks nekā vispārējam 128. panta noteikumam.

Ja Parlaments izmanto savas tiesības Eiropas Savienības Tiesā un uz attiecīgo tiesību aktu neattiecas 128. pants, pēc analoģijas piemēro šajā pantā paredzēto procedūru.

129.   pants

(svītrots)

V   SADAĻA

ATTIECĪBAS AR DALĪBVALSTU PARLAMENTIEM

130.   pants

Informācijas apmaiņa, saziņa un savstarpēja nodrošināšana

| 1. | Parlaments regulāri informē dalībvalstu parlamentus par savu darbību. |
| --- | --- |

1.

Parlaments regulāri informē dalībvalstu parlamentus par savu darbību.

| 2. | Par to, kā organizēt un sekmēt efektīvu un regulāru parlamentu sadarbību ES, ievērojot Protokola par valstu parlamentu lomu Eiropas Savienībā 9. pantu, vienojas atbilstīgi Priekšsēdētāju konferences piešķirtajām pilnvarām un pēc apspriešanās ar Komiteju priekšsēdētāju konferenci.
  Parlaments jebkādu vienošanos par šādiem jautājumiem apstiprina saskaņā ar 127. pantā izklāstīto procedūru. |
| --- | --- |

2.

Par to, kā organizēt un sekmēt efektīvu un regulāru parlamentu sadarbību ES, ievērojot Protokola par valstu parlamentu lomu Eiropas Savienībā 9. pantu, vienojas atbilstīgi Priekšsēdētāju konferences piešķirtajām pilnvarām un pēc apspriešanās ar Komiteju priekšsēdētāju konferenci.

Parlaments jebkādu vienošanos par šādiem jautājumiem apstiprina saskaņā ar 127. pantā izklāstīto procedūru.

| 3. | Komiteja var tieši iesaistīties dialogā ar dalībvalstu parlamentiem komiteju līmenī, ievērojot šim mērķim paredzēto budžeta apropriāciju noteikto apjomu. Tas var ietvert atbilstošus pirmslikumdošanas un pēclikumdošanas sadarbības veidus. |
| --- | --- |

3.

Komiteja var tieši iesaistīties dialogā ar dalībvalstu parlamentiem komiteju līmenī, ievērojot šim mērķim paredzēto budžeta apropriāciju noteikto apjomu. Tas var ietvert atbilstošus pirmslikumdošanas un pēclikumdošanas sadarbības veidus.

| 4. | Visus dokumentus attiecībā uz likumdošanas procedūru Savienības līmenī, ko dalībvalsts parlaments ir oficiāli nosūtījis Eiropas Parlamentam, nodod komitejai, kas ir atbildīga par dokumentā izklāstīto jautājumu. |
| --- | --- |

4.

Visus dokumentus attiecībā uz likumdošanas procedūru Savienības līmenī, ko dalībvalsts parlaments ir oficiāli nosūtījis Eiropas Parlamentam, nodod komitejai, kas ir atbildīga par dokumentā izklāstīto jautājumu.

| 5. | Priekšsēdētāju konference var pilnvarot Parlamenta priekšsēdētāju, lai viņš uz savstarpēja izdevīguma pamatiem nodrošina dalībvalstu parlamentiem palīdzību, kā arī ierosina jebkurus citus pasākumus, kas veicinātu saziņu ar dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

5.

Priekšsēdētāju konference var pilnvarot Parlamenta priekšsēdētāju, lai viņš uz savstarpēja izdevīguma pamatiem nodrošina dalībvalstu parlamentiem palīdzību, kā arī ierosina jebkurus citus pasākumus, kas veicinātu saziņu ar dalībvalstu parlamentiem.

131.   pants

Eiropas lietu komiteju konference (COSAC)

| 1. | Pēc Parlamenta priekšsēdētāja priekšlikuma Priekšsēdētāju konference ieceļ delegāciju Eiropas lietu komiteju konferencei un var tai piešķirt pilnvaras. Delegāciju vada Eiropas Parlamenta priekšsēdētāja vietnieks, kurš ir atbildīgs par attiecību uzturēšanu ar dalībvalstu parlamentiem, un par institucionālajiem jautājumiem atbildīgās komitejas priekšsēdētājs. |
| --- | --- |

1.

Pēc Parlamenta priekšsēdētāja priekšlikuma Priekšsēdētāju konference ieceļ delegāciju Eiropas lietu komiteju konferencei un var tai piešķirt pilnvaras. Delegāciju vada Eiropas Parlamenta priekšsēdētāja vietnieks, kurš ir atbildīgs par attiecību uzturēšanu ar dalībvalstu parlamentiem, un par institucionālajiem jautājumiem atbildīgās komitejas priekšsēdētājs.

| 2. | Pārējos delegācijas locekļus izraugās atkarībā no jautājumiem, kurus izskatīs Eiropas lietu komiteju konferences sanāksmē, un delegācijā, cik vien iespējams, darbojas par minētajiem jautājumiem atbildīgo komiteju pārstāvji. Pēc katras sanāksmes delegācija iesniedz ziņojumu. |
| --- | --- |

2.

Pārējos delegācijas locekļus izraugās atkarībā no jautājumiem, kurus izskatīs Eiropas lietu komiteju konferences sanāksmē, un delegācijā, cik vien iespējams, darbojas par minētajiem jautājumiem atbildīgo komiteju pārstāvji. Pēc katras sanāksmes delegācija iesniedz ziņojumu.

| 3. | Pienācīgi ņem vērā vispārējo politisko līdzsvaru Parlamentā. |
| --- | --- |

3.

Pienācīgi ņem vērā vispārējo politisko līdzsvaru Parlamentā.

132.   pants

Parlamentu konference

Priekšsēdētāju konference ieceļ Parlamenta delegāciju locekļus jebkurai konferencei vai līdzīgam pasākumam, kurā piedalās parlamentu pārstāvji, un piešķir tai pilnvaras saskaņā ar attiecīgajām Parlamenta rezolūcijām. Delegācija ievēlē vadītāju un vajadzības gadījumā vienu vai vairākus vadītāja vietniekus.

VI   SADAĻA

GADSKĀRTĒJĀS SESIJAS

1.   NODAĻA

Parlamenta gadskārtējās sesijas

133.   pants

Parlamenta sasaukums, gadskārtējās sesijas, sesijas, sēdes

| 1. | Parlamenta sasaukums saskan ar deputāta pilnvaru laiku, kas noteikts 1976. gada 20. septembra aktā. |
| --- | --- |

1.

Parlamenta sasaukums saskan ar deputāta pilnvaru laiku, kas noteikts 1976. gada 20. septembra aktā.

| 2. | Gadskārtējā sesija ir viena gada periods, kā noteikts iepriekš minētajā aktā un Līgumos. |
| --- | --- |

2.

Gadskārtējā sesija ir viena gada periods, kā noteikts iepriekš minētajā aktā un Līgumos.

| 3. | Sesija ir sanāksme, kuru Parlaments parasti sasauc katru mēnesi. Sesijas sīkāk iedala ikdienas sēdēs.

  Parlamenta plenārsēdes, kuras notiek vienā un tajā pašā dienā, uzskata par vienu sēdi. |
| --- | --- |

3.

Sesija ir sanāksme, kuru Parlaments parasti sasauc katru mēnesi. Sesijas sīkāk iedala ikdienas sēdēs.

Parlamenta plenārsēdes, kuras notiek vienā un tajā pašā dienā, uzskata par vienu sēdi.

134.   pants

Parlamenta sasaukšana

| 1. | Parlaments bez īpaša paziņojuma sanāk katru gadu marta otrajā otrdienā un pats nosaka, cik ilgi būs pārtraukumi starp gadskārtējām sesijām. |
| --- | --- |

1.

Parlaments bez īpaša paziņojuma sanāk katru gadu marta otrajā otrdienā un pats nosaka, cik ilgi būs pārtraukumi starp gadskārtējām sesijām.

| 2. | Parlaments bez īpaša paziņojuma turklāt sanāk pirmajā otrdienā pēc tam, kad ir pagājis viens mēnesis kopš perioda, kas noteikts 1976. gada 20. septembra akta 10. panta 1. punktā. |
| --- | --- |

2.

Parlaments bez īpaša paziņojuma turklāt sanāk pirmajā otrdienā pēc tam, kad ir pagājis viens mēnesis kopš perioda, kas noteikts 1976. gada 20. septembra akta 10. panta 1. punktā.

| 3. | Priekšsēdētāju konference, minot pamatotus iemeslus, var grozīt to pārtraukumu ilgumu, kuri ir noteikti saskaņā ar 1. punktu, vismaz divas nedēļas pirms Parlamenta iepriekš noteiktās gadskārtējās sesijas atsākšanas dienas, taču darba atsākšanu drīkst atlikt ne ilgāk kā uz divām nedēļām. |
| --- | --- |

3.

Priekšsēdētāju konference, minot pamatotus iemeslus, var grozīt to pārtraukumu ilgumu, kuri ir noteikti saskaņā ar 1. punktu, vismaz divas nedēļas pirms Parlamenta iepriekš noteiktās gadskārtējās sesijas atsākšanas dienas, taču darba atsākšanu drīkst atlikt ne ilgāk kā uz divām nedēļām.

| 4. | Pēc apspriešanās ar Priekšsēdētāju konferenci Parlamenta priekšsēdētājs var ārpus kārtas sasaukt Parlamentu pēc tā deputātu vairākuma, Komisijas vai Padomes pieprasījuma.
  Steidzamos gadījumos ar Priekšsēdētāju konferences piekrišanu Parlamenta priekšsēdētājs var sasaukt Parlamentu ārpus kārtas. |
| --- | --- |

4.

Pēc apspriešanās ar Priekšsēdētāju konferenci Parlamenta priekšsēdētājs var ārpus kārtas sasaukt Parlamentu pēc tā deputātu vairākuma, Komisijas vai Padomes pieprasījuma.

Steidzamos gadījumos ar Priekšsēdētāju konferences piekrišanu Parlamenta priekšsēdētājs var sasaukt Parlamentu ārpus kārtas.

135.   pants

Sēžu un sanāksmju vieta

| 1. | Parlaments rīko plenārsēdes un komiteju sanāksmes saskaņā ar Līgumu noteikumiem.

  Priekšlikumus rīkot papildu sesijas Briselē, kā arī jebkurus grozījumus tajos pieņem tikai ar nodoto balsu vairākumu. |
| --- | --- |

1.

Parlaments rīko plenārsēdes un komiteju sanāksmes saskaņā ar Līgumu noteikumiem.

Priekšlikumus rīkot papildu sesijas Briselē, kā arī jebkurus grozījumus tajos pieņem tikai ar nodoto balsu vairākumu.

| 2. | Ikviena komiteja var prasīt, lai viena vai vairākas tās sanāksmes notiktu kādā citā vietā. Šādu pamatotu pieprasījumu iesniedz Parlamenta priekšsēdētājam, kurš to nodod Prezidijam izskatīšanai. Steidzamos gadījumos Parlamenta priekšsēdētājs var pieņemt lēmumu vienpersoniski. Ja Prezidijs un Parlamenta priekšsēdētājs šo pieprasījumu noraida, tas jāpamato. |
| --- | --- |

2.

Ikviena komiteja var prasīt, lai viena vai vairākas tās sanāksmes notiktu kādā citā vietā. Šādu pamatotu pieprasījumu iesniedz Parlamenta priekšsēdētājam, kurš to nodod Prezidijam izskatīšanai. Steidzamos gadījumos Parlamenta priekšsēdētājs var pieņemt lēmumu vienpersoniski. Ja Prezidijs un Parlamenta priekšsēdētājs šo pieprasījumu noraida, tas jāpamato.

136.   pants

Piedalīšanās sēdēs

| 1. | Katrā sēdē deputātiem parakstīšanai izliek apmeklējumu reģistru. |
| --- | --- |

1.

Katrā sēdē deputātiem parakstīšanai izliek apmeklējumu reģistru.

| 2. | To deputātu vārdus, kuru klātbūtni apliecina šis apmeklējumu reģistrs, ieraksta katras sēdes protokolā. |
| --- | --- |

2.

To deputātu vārdus, kuru klātbūtni apliecina šis apmeklējumu reģistrs, ieraksta katras sēdes protokolā.

2.   NODAĻA

Parlamenta darba norise

137.   pants

Darba kārtības projekts

| 1. | Pirms katras sesijas Priekšsēdētāju konference sagatavo darba kārtības projektu, pamatojoties uz Komiteju priekšsēdētāju konferences ieteikumiem un ņemot vērā 35. pantā minēto apstiprināto Komisijas darba programmu.
  Komisija un Padome pēc Parlamenta priekšsēdētāja uzaicinājuma var piedalīties Priekšsēdētāju konferences apspriedēs par darba kārtības projektu. |
| --- | --- |

1.

Pirms katras sesijas Priekšsēdētāju konference sagatavo darba kārtības projektu, pamatojoties uz Komiteju priekšsēdētāju konferences ieteikumiem un ņemot vērā 35. pantā minēto apstiprināto Komisijas darba programmu.

Komisija un Padome pēc Parlamenta priekšsēdētāja uzaicinājuma var piedalīties Priekšsēdētāju konferences apspriedēs par darba kārtības projektu.

| 2. | Darba kārtības projektā var norādīt laiku, kad notiks balsošana par jautājumiem, kurus paredzēts izskatīt. |
| --- | --- |

2.

Darba kārtības projektā var norādīt laiku, kad notiks balsošana par jautājumiem, kurus paredzēts izskatīt.

| 3. | Darba kārtības projektā var paredzēt laiku, kopumā ne vairāk kā sešdesmit minūtes, debatēm par cilvēktiesību, demokrātijas vai tiesiskuma principu pārkāpumiem saskaņā ar 122. pantu. |
| --- | --- |

3.

Darba kārtības projektā var paredzēt laiku, kopumā ne vairāk kā sešdesmit minūtes, debatēm par cilvēktiesību, demokrātijas vai tiesiskuma principu pārkāpumiem saskaņā ar 122. pantu.

| 4. | Galīgo darba kārtības projektu izdala deputātiem vismaz trīs stundas pirms sesijas sākuma. |
| --- | --- |

4.

Galīgo darba kārtības projektu izdala deputātiem vismaz trīs stundas pirms sesijas sākuma.

138.   pants

Plenārsēdes procedūra, ja nav grozījumu un debašu

| 1. | Visus tiesību aktu priekšlikumus (pirmajā lasījumā), kā arī visus nenormatīvo rezolūciju priekšlikumus, kas ir pieņemti komitejā, mazāk nekā vienai desmitajai daļai komitejas locekļu balsojot pret tiem, iekļauj Parlamenta darba kārtības projektā pieņemšanai bez grozījumiem.
  Par šo jautājumu notiek viens balsojums, ja vien pirms galīgā darba kārtības projekta pieņemšanas politiskās grupas vai atsevišķi deputāti, kuri kopā pārstāv vienu desmito daļu no Parlamenta deputātiem, nav rakstiski prasījuši atļauju iesniegt grozījumus, un šādā gadījumā Parlamenta priekšsēdētājs nosaka grozījumu iesniegšanas termiņu. |
| --- | --- |

1.

Visus tiesību aktu priekšlikumus (pirmajā lasījumā), kā arī visus nenormatīvo rezolūciju priekšlikumus, kas ir pieņemti komitejā, mazāk nekā vienai desmitajai daļai komitejas locekļu balsojot pret tiem, iekļauj Parlamenta darba kārtības projektā pieņemšanai bez grozījumiem.

Par šo jautājumu notiek viens balsojums, ja vien pirms galīgā darba kārtības projekta pieņemšanas politiskās grupas vai atsevišķi deputāti, kuri kopā pārstāv vienu desmito daļu no Parlamenta deputātiem, nav rakstiski prasījuši atļauju iesniegt grozījumus, un šādā gadījumā Parlamenta priekšsēdētājs nosaka grozījumu iesniegšanas termiņu.

| 2. | Par jautājumiem, kas ir ierakstīti galīgajā darba kārtības projektā balsošanai bez grozījumiem, nenotiek debates, ja vien pēc Priekšsēdētāju konferences, politiskās grupas vai vismaz 40 deputātu pieprasījuma Parlaments, sesijas sākumā pieņemot darba kārtību, nenolemj citādi. |
| --- | --- |

2.

Par jautājumiem, kas ir ierakstīti galīgajā darba kārtības projektā balsošanai bez grozījumiem, nenotiek debates, ja vien pēc Priekšsēdētāju konferences, politiskās grupas vai vismaz 40 deputātu pieprasījuma Parlaments, sesijas sākumā pieņemot darba kārtību, nenolemj citādi.

| 3. | Gatavojot sesijas galīgo darba kārtības projektu, Priekšsēdētāju konference var ierosināt tajā iekļaut citus jautājumus bez grozījumiem un debatēm. Pieņemot darba kārtību, Parlaments šādus priekšlikumus nevar pieņemt, ja politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti ir iesnieguši rakstiskus iebildumus vismaz vienu stundu pirms sesijas sākuma. |
| --- | --- |

3.

Gatavojot sesijas galīgo darba kārtības projektu, Priekšsēdētāju konference var ierosināt tajā iekļaut citus jautājumus bez grozījumiem un debatēm. Pieņemot darba kārtību, Parlaments šādus priekšlikumus nevar pieņemt, ja politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti ir iesnieguši rakstiskus iebildumus vismaz vienu stundu pirms sesijas sākuma.

| 4. | Ja kādu jautājumu izskata bez debatēm, referents vai atbildīgās komitejas priekšsēdētājs tieši pirms balsošanas var sniegt paziņojumu ne ilgāk par divām minūtēm. |
| --- | --- |

4.

Ja kādu jautājumu izskata bez debatēm, referents vai atbildīgās komitejas priekšsēdētājs tieši pirms balsošanas var sniegt paziņojumu ne ilgāk par divām minūtēm.

139.   pants

Īss izklāsts

Pēc referenta pieprasījuma vai Priekšsēdētāju konferences priekšlikuma Parlaments var arī nolemt, ka jautājumu, par kuru nav vajadzīgas plašas debates, var izskatīt, referentam plenārsēdē sniedzot īsu izklāstu. Šādā gadījumā Komisijai ir iespēja atbildēt pēc debatēm, kuras ilgst ne vairāk kā desmit minūtes un kuru laikā priekšsēdētājs var dot vārdu ne ilgāk kā uz vienu minūti katram deputātam, kas to prasa.

140.   pants

Darba kārtības pieņemšana un grozīšana

| 1. | Katras sesijas sākumā Parlaments pieņem lēmumu par galīgo darba kārtības projektu. Komiteja, politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti var iesniegt grozījumu priekšlikumus. Šos priekšlikumus iesniedz Parlamenta priekšsēdētājam vismaz vienu stundu pirms sesijas sākuma. Parlamenta priekšsēdētājs var dot vārdu katra priekšlikuma iesniedzējam, vienam runātājam “par” un vienam – “pret” priekšlikumu. Uzstāšanās laiks ir viena minūte. |
| --- | --- |

1.

Katras sesijas sākumā Parlaments pieņem lēmumu par galīgo darba kārtības projektu. Komiteja, politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti var iesniegt grozījumu priekšlikumus. Šos priekšlikumus iesniedz Parlamenta priekšsēdētājam vismaz vienu stundu pirms sesijas sākuma. Parlamenta priekšsēdētājs var dot vārdu katra priekšlikuma iesniedzējam, vienam runātājam “par” un vienam – “pret” priekšlikumu. Uzstāšanās laiks ir viena minūte.

| 2. | Pieņemto darba kārtību vairs nevar grozīt, izņemot gadījumus, kad piemēro 142. vai 174. līdz 178. panta noteikumus vai ja grozījumus ierosina Parlamenta priekšsēdētājs.
  Ja priekšlikumu attiecībā uz procedūru par grozījumiem darba kārtībā noraida, to nevar iesniegt atkārtoti tās pašas sesijas laikā. |
| --- | --- |

2.

Pieņemto darba kārtību vairs nevar grozīt, izņemot gadījumus, kad piemēro 142. vai 174. līdz 178. panta noteikumus vai ja grozījumus ierosina Parlamenta priekšsēdētājs.

Ja priekšlikumu attiecībā uz procedūru par grozījumiem darba kārtībā noraida, to nevar iesniegt atkārtoti tās pašas sesijas laikā.

| 3. | Pirms sēdes beigām Parlamenta priekšsēdētājs paziņo Parlamentam nākamās sēdes datumu, laiku un darba kārtību. |
| --- | --- |

3.

Pirms sēdes beigām Parlamenta priekšsēdētājs paziņo Parlamentam nākamās sēdes datumu, laiku un darba kārtību.

141.   pants

Ārkārtas debates

| 1. | Politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti var prasīt, lai Parlamenta darba kārtībā iekļauj ārkārtas debates par īpaši nozīmīgu jautājumu, kas attiecas uz Eiropas Savienības politiku. Parasti vienas sesijas laikā rīko tikai vienas ārkārtas debates. |
| --- | --- |

1.

Politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti var prasīt, lai Parlamenta darba kārtībā iekļauj ārkārtas debates par īpaši nozīmīgu jautājumu, kas attiecas uz Eiropas Savienības politiku. Parasti vienas sesijas laikā rīko tikai vienas ārkārtas debates.

| 2. | Šāds pieprasījums jāiesniedz Parlamenta priekšsēdētājam rakstiski vismaz trīs stundas pirms tās sesijas, kuras laikā paredzētas ārkārtas debates. Balsojums par šo pieprasījumu notiek sesijas sākumā, kad Parlaments pieņem darba kārtību. |
| --- | --- |

2.

Šāds pieprasījums jāiesniedz Parlamenta priekšsēdētājam rakstiski vismaz trīs stundas pirms tās sesijas, kuras laikā paredzētas ārkārtas debates. Balsojums par šo pieprasījumu notiek sesijas sākumā, kad Parlaments pieņem darba kārtību.

| 3. | Atsaucoties uz notikumiem, kas risinājušies pēc sesijas darba kārtības pieņemšanas, Parlamenta priekšsēdētājs pēc apspriešanās ar politisko grupu priekšsēdētājiem var ierosināt ārkārtas debates. Par šādu priekšlikumu balso sēdes sākumā vai parastajā balsošanai paredzētajā laikā, un deputātiem par to paziņo vismaz vienu stundu iepriekš. |
| --- | --- |

3.

Atsaucoties uz notikumiem, kas risinājušies pēc sesijas darba kārtības pieņemšanas, Parlamenta priekšsēdētājs pēc apspriešanās ar politisko grupu priekšsēdētājiem var ierosināt ārkārtas debates. Par šādu priekšlikumu balso sēdes sākumā vai parastajā balsošanai paredzētajā laikā, un deputātiem par to paziņo vismaz vienu stundu iepriekš.

| 4. | Parlamenta priekšsēdētājs nosaka laiku, kad notiks šīs debates. Kopējais debašu ilgums nepārsniedz sešdesmit minūtes. Politiskajām grupām un pie politiskajām grupām nepiederošajiem deputātiem atvēlēto debašu laiku sadala saskaņā ar 149. panta 4. un 5. punktu. |
| --- | --- |

4.

Parlamenta priekšsēdētājs nosaka laiku, kad notiks šīs debates. Kopējais debašu ilgums nepārsniedz sešdesmit minūtes. Politiskajām grupām un pie politiskajām grupām nepiederošajiem deputātiem atvēlēto debašu laiku sadala saskaņā ar 149. panta 4. un 5. punktu.

| 5. | Debates noslēdz, nepieņemot rezolūciju. |
| --- | --- |

5.

Debates noslēdz, nepieņemot rezolūciju.

142.   pants

Steidzami gadījumi

| 1. | Parlamenta priekšsēdētājs, komiteja, politiskā grupa, vismaz 40 deputāti, Komisija vai Padome var ierosināt, lai Parlaments saskaņā ar 43. panta 1. punktu rīko steidzamu apspriešanu par priekšlikumu, par kuru jāapspriežas ar Parlamentu. Šāds pieprasījums jāiesniedz rakstiski, un tam jābūt pamatotam. |
| --- | --- |

1.

Parlamenta priekšsēdētājs, komiteja, politiskā grupa, vismaz 40 deputāti, Komisija vai Padome var ierosināt, lai Parlaments saskaņā ar 43. panta 1. punktu rīko steidzamu apspriešanu par priekšlikumu, par kuru jāapspriežas ar Parlamentu. Šāds pieprasījums jāiesniedz rakstiski, un tam jābūt pamatotam.

| 2. | Tiklīdz Parlamenta priekšsēdētājs saņem pieprasījumu rīkot steidzamu apspriešanu, viņš par to informē Parlamentu. Balsošana par šo pieprasījumu notiek tās sēdes sākumā, kas notiek pēc sēdes, kuras laikā paziņoja par šo pieprasījumu, ar nosacījumu, ka priekšlikums, uz kuru pieprasījums attiecas, ir izdalīts oficiālajās valodās. Ja ir saņemti vairāki pieprasījumi rīkot steidzamu apspriešanu par vienu un to pašu jautājumu, lēmums par pieprasījuma pieņemšanu vai noraidīšanu attiecas uz visiem pieprasījumiem par vienu un to pašu jautājumu. |
| --- | --- |

2.

Tiklīdz Parlamenta priekšsēdētājs saņem pieprasījumu rīkot steidzamu apspriešanu, viņš par to informē Parlamentu. Balsošana par šo pieprasījumu notiek tās sēdes sākumā, kas notiek pēc sēdes, kuras laikā paziņoja par šo pieprasījumu, ar nosacījumu, ka priekšlikums, uz kuru pieprasījums attiecas, ir izdalīts oficiālajās valodās. Ja ir saņemti vairāki pieprasījumi rīkot steidzamu apspriešanu par vienu un to pašu jautājumu, lēmums par pieprasījuma pieņemšanu vai noraidīšanu attiecas uz visiem pieprasījumiem par vienu un to pašu jautājumu.

| 3. | Pirms balsošanas dod vārdu pieprasījuma iesniedzējam, vienam runātājam “par” un vienam runātājam “pret”, kā arī atbildīgās komitejas priekšsēdētājam un/vai referentam, ne vairāk kā trīs minūtes katram. |
| --- | --- |

3.

Pirms balsošanas dod vārdu pieprasījuma iesniedzējam, vienam runātājam “par” un vienam runātājam “pret”, kā arī atbildīgās komitejas priekšsēdētājam un/vai referentam, ne vairāk kā trīs minūtes katram.

| 4. | Jautājumus, par kuriem ir pieņemts lēmums, ka tie jāizskata steidzamā kārtā, izskata pirms visiem pārējiem darba kārtības punktiem. Parlamenta priekšsēdētājs nosaka laiku, kad tos apspriedīs un kad par tiem balsos. |
| --- | --- |

4.

Jautājumus, par kuriem ir pieņemts lēmums, ka tie jāizskata steidzamā kārtā, izskata pirms visiem pārējiem darba kārtības punktiem. Parlamenta priekšsēdētājs nosaka laiku, kad tos apspriedīs un kad par tiem balsos.

| 5. | Steidzamu apspriešanu var rīkot bez ziņojuma sagatavošanas vai izņēmuma gadījumā – pamatojoties uz atbildīgās komitejas mutisku ziņojumu. |
| --- | --- |

5.

Steidzamu apspriešanu var rīkot bez ziņojuma sagatavošanas vai izņēmuma gadījumā – pamatojoties uz atbildīgās komitejas mutisku ziņojumu.

143.   pants

Kopīga apspriešana

Jebkurā laikā var pieņemt lēmumu kopīgi apspriest līdzīgus vai faktoloģiski saistītus jautājumus.

144.   pants

Termiņi

Izņemot steidzamos gadījumus, kas minēti 122. un 142. pantā, teksta apspriešanu un balsošanu par to var sākt tikai tad, ja tas ir izdalīts vismaz divdesmit četras stundas iepriekš.

3.   NODAĻA

Sēžu norises vispārējie noteikumi

145.   pants

Pieeja sēžu zālei

| 1. | Sēžu zālē var ienākt tikai Parlamenta deputāti, Komisijas un Padomes locekļi, Parlamenta ģenerālsekretārs, darbinieki, kuru klātbūtne nepieciešama darba pienākumu veikšanai, un eksperti vai Eiropas Savienības ierēdņi. |
| --- | --- |

1.

Sēžu zālē var ienākt tikai Parlamenta deputāti, Komisijas un Padomes locekļi, Parlamenta ģenerālsekretārs, darbinieki, kuru klātbūtne nepieciešama darba pienākumu veikšanai, un eksperti vai Eiropas Savienības ierēdņi.

| 2. | Sēžu zāles balkonā var ienākt tikai tie, kuriem Parlamenta priekšsēdētājs vai ģenerālsekretārs ir noteiktajā kārtībā izsniedzis caurlaidi. |
| --- | --- |

2.

Sēžu zāles balkonā var ienākt tikai tie, kuriem Parlamenta priekšsēdētājs vai ģenerālsekretārs ir noteiktajā kārtībā izsniedzis caurlaidi.

| 3. | Apmeklētāji sēž sēžu zāles balkonā un ievēro klusumu. Visus, kuri izrāda piekrišanu vai neapmierinātību, sēžu zāles tehniskie darbinieki nekavējoties izraida. |
| --- | --- |

3.

Apmeklētāji sēž sēžu zāles balkonā un ievēro klusumu. Visus, kuri izrāda piekrišanu vai neapmierinātību, sēžu zāles tehniskie darbinieki nekavējoties izraida.

146.   pants

Valodas

| 1. | Visus Parlamenta dokumentus sagatavo oficiālajās valodās. |
| --- | --- |

1.

Visus Parlamenta dokumentus sagatavo oficiālajās valodās.

| 2. | Parlamentā visiem deputātiem ir tiesības izteikties viņu izraudzītajā oficiālajā valodā. Uzstāšanos kādā no oficiālajām valodām sinhroni tulko visās pārējās oficiālajās valodās un jebkurā citā valodā, ko Prezidijs uzskata par vajadzīgu. |
| --- | --- |

2.

Parlamentā visiem deputātiem ir tiesības izteikties viņu izraudzītajā oficiālajā valodā. Uzstāšanos kādā no oficiālajām valodām sinhroni tulko visās pārējās oficiālajās valodās un jebkurā citā valodā, ko Prezidijs uzskata par vajadzīgu.

| 3. | Komiteju un delegāciju sanāksmēs sinhroni tulko no tām oficiālajām valodām, kuras lieto un kuras pieprasa komitejas vai delegācijas pastāvīgie locekļi un aizstājēji, un šajās valodās. |
| --- | --- |

3.

Komiteju un delegāciju sanāksmēs sinhroni tulko no tām oficiālajām valodām, kuras lieto un kuras pieprasa komitejas vai delegācijas pastāvīgie locekļi un aizstājēji, un šajās valodās.

| 4. | Komiteju vai delegāciju sanāksmēs ārpus parastajām darba vietām nodrošina mutisko tulkojumu no un uz to deputātu valodām, kuri ir apstiprinājuši, ka viņi piedalīsies sanāksmē. Izņēmuma gadījumos šos noteikumus var pielāgot, ja komiteju un delegāciju locekļi par to vienojas. Domstarpību gadījumā lēmumu pieņem Prezidijs.

  Ja pēc balsošanas rezultātu paziņošanas izrādās, ka dažādās valodās rakstītie teksti pilnībā nesakrīt, Parlamenta priekšsēdētājs saskaņā ar 171. panta 5. punktu lemj, vai paziņotais rezultāts ir spēkā. Ja Parlamenta priekšsēdētājs apstiprina rezultāta spēkā esamību, viņš nosaka, kuras valodas variantu uzskata par pieņemtu. Tomēr sākotnējo tekstu ne vienmēr var uzskatīt par oficiālo tekstu, jo iespējams, ka teksti, kas rakstīti citās valodās, visi atšķiras no sākotnējā teksta. |
| --- | --- |

4.

Komiteju vai delegāciju sanāksmēs ārpus parastajām darba vietām nodrošina mutisko tulkojumu no un uz to deputātu valodām, kuri ir apstiprinājuši, ka viņi piedalīsies sanāksmē. Izņēmuma gadījumos šos noteikumus var pielāgot, ja komiteju un delegāciju locekļi par to vienojas. Domstarpību gadījumā lēmumu pieņem Prezidijs.

Ja pēc balsošanas rezultātu paziņošanas izrādās, ka dažādās valodās rakstītie teksti pilnībā nesakrīt, Parlamenta priekšsēdētājs saskaņā ar 171. panta 5. punktu lemj, vai paziņotais rezultāts ir spēkā. Ja Parlamenta priekšsēdētājs apstiprina rezultāta spēkā esamību, viņš nosaka, kuras valodas variantu uzskata par pieņemtu. Tomēr sākotnējo tekstu ne vienmēr var uzskatīt par oficiālo tekstu, jo iespējams, ka teksti, kas rakstīti citās valodās, visi atšķiras no sākotnējā teksta.

147.   pants

Pārejas noteikumi

| 1. | Pārejas laikā līdz septītā sasaukuma beigām (16) ir pieļaujamas atkāpes no 146. panta, ja, neraugoties uz atbilstīgi veiktajiem pasākumiem, kādā no oficiālajām valodām nav pieejams pietiekams skaits tulku vai tulkotāju. |
| --- | --- |

1.

Pārejas laikā līdz septītā sasaukuma beigām (16) ir pieļaujamas atkāpes no 146. panta, ja, neraugoties uz atbilstīgi veiktajiem pasākumiem, kādā no oficiālajām valodām nav pieejams pietiekams skaits tulku vai tulkotāju.

| 2. | Prezidijs pēc ģenerālsekretāra ierosinājuma nosaka, vai attiecībā uz katru attiecīgo oficiālo valodu pastāv 1. punktā minētie nosacījumi, un ik pēc sešiem mēnešiem pārskata savu lēmumu, ņemot vērā ģenerālsekretāra ziņojumu par sasniegto. Prezidijs nosaka vajadzīgos īstenošanas noteikumus. |
| --- | --- |

2.

Prezidijs pēc ģenerālsekretāra ierosinājuma nosaka, vai attiecībā uz katru attiecīgo oficiālo valodu pastāv 1. punktā minētie nosacījumi, un ik pēc sešiem mēnešiem pārskata savu lēmumu, ņemot vērā ģenerālsekretāra ziņojumu par sasniegto. Prezidijs nosaka vajadzīgos īstenošanas noteikumus.

| 3. | Piemēro īpašus pagaidu noteikumus par to tiesību aktu sagatavošanu, kurus, ņemot vērā Līgumus, ir pieņēmusi Padome, izņemot regulas, kuras Eiropas Parlaments un Padome pieņem kopīgi. |
| --- | --- |

3.

Piemēro īpašus pagaidu noteikumus par to tiesību aktu sagatavošanu, kurus, ņemot vērā Līgumus, ir pieņēmusi Padome, izņemot regulas, kuras Eiropas Parlaments un Padome pieņem kopīgi.

| 4. | Pēc Prezidija pamatota ieteikuma Parlaments jebkurā laikā var nolemt šo pantu atcelt pirms paredzētā termiņa vai 1. punktā norādītā laikposma beigās tā darbību pagarināt. |
| --- | --- |

4.

Pēc Prezidija pamatota ieteikuma Parlaments jebkurā laikā var nolemt šo pantu atcelt pirms paredzētā termiņa vai 1. punktā norādītā laikposma beigās tā darbību pagarināt.

148.   pants

Dokumentu izplatīšana

Dokumentus, par kuriem notiek debates un par kuriem Parlaments pieņem lēmumus, drukā un izdala deputātiem. Šo dokumentu sarakstu publicē Parlamenta sēžu protokolā.

Neierobežojot pirmās daļas piemērošanu, deputātiem un politiskajām grupām ir tieša pieeja Parlamenta iekšējai datorsistēmai, ar kuras palīdzību iespējams iepazīties ar visiem nekonfidenciālajiem sagatavošanā esošajiem dokumentiem (ziņojuma projektiem, ieteikuma projektiem, atzinuma projektiem, darba dokumentiem, komitejai iesniegtajiem grozījumiem).

149.   pants

Uzstāšanās laika sadale

| 1. | Priekšsēdētāju konference var ierosināt, lai debatēs uzstāšanās laiku sadalītu. Par šo priekšlikumu Parlaments pieņem lēmumu bez debatēm. |
| --- | --- |

1.

Priekšsēdētāju konference var ierosināt, lai debatēs uzstāšanās laiku sadalītu. Par šo priekšlikumu Parlaments pieņem lēmumu bez debatēm.

| 2. | Deputāti var uzstāties tikai tad, ja Parlamenta priekšsēdētājs viņiem ir devis vārdu. Runātājs uzstājas no savas vietas un uzrunā Parlamenta priekšsēdētāju. Ja kāds runātājs novirzās no temata, Parlamenta priekšsēdētājs viņam par to aizrāda. |
| --- | --- |

2.

Deputāti var uzstāties tikai tad, ja Parlamenta priekšsēdētājs viņiem ir devis vārdu. Runātājs uzstājas no savas vietas un uzrunā Parlamenta priekšsēdētāju. Ja kāds runātājs novirzās no temata, Parlamenta priekšsēdētājs viņam par to aizrāda.

| 3. | Priekšsēdētājs īpaši iedalītā debašu laika pirmajai daļai var sagatavot runātāju sarakstu ar vienu vai vairākām runātāju kārtām, iekļaujot tajā visas politiskās grupas, kas vēlas izteikties, un ņemot vērā to lielumu, kā arī vienu pie politiskajām grupām nepiederošo deputātu. |
| --- | --- |

3.

Priekšsēdētājs īpaši iedalītā debašu laika pirmajai daļai var sagatavot runātāju sarakstu ar vienu vai vairākām runātāju kārtām, iekļaujot tajā visas politiskās grupas, kas vēlas izteikties, un ņemot vērā to lielumu, kā arī vienu pie politiskajām grupām nepiederošo deputātu.

| 4. | Šīs debašu daļas uzstāšanās laiku sadala atbilstoši šādiem kritērijiem:






  a) | pirmo uzstāšanās laika daļu sadala vienlīdzīgi visām politiskajām grupām; |
| --- | --- | --- |

4.

Šīs debašu daļas uzstāšanās laiku sadala atbilstoši šādiem kritērijiem:

a)

pirmo uzstāšanās laika daļu sadala vienlīdzīgi visām politiskajām grupām;

| b) | otro uzstāšanās laika daļu sadala politiskajām grupām proporcionāli deputātu skaitam tajās; |
| --- | --- |

b)

otro uzstāšanās laika daļu sadala politiskajām grupām proporcionāli deputātu skaitam tajās;

| c) | pie politiskajām grupām nepiederošajiem deputātiem piešķir kopumā tādu uzstāšanās laiku, kas ir aprēķināts, ņemot vērā katrai politiskajai grupai piešķirto laiku saskaņā ar a) un b) apakšpunktu. |
| --- | --- |

c)

pie politiskajām grupām nepiederošajiem deputātiem piešķir kopumā tādu uzstāšanās laiku, kas ir aprēķināts, ņemot vērā katrai politiskajai grupai piešķirto laiku saskaņā ar a) un b) apakšpunktu.

| 5. | Ja vairākiem darba kārtības jautājumiem ir piešķirts kopējs uzstāšanās laiks, politiskās grupas paziņo Parlamenta priekšsēdētājam, cik daudz no piešķirtā laika tās paredz veltīt katram jautājumam. Parlamenta priekšsēdētājs nodrošina piešķirtā uzstāšanās laika ievērošanu. |
| --- | --- |

5.

Ja vairākiem darba kārtības jautājumiem ir piešķirts kopējs uzstāšanās laiks, politiskās grupas paziņo Parlamenta priekšsēdētājam, cik daudz no piešķirtā laika tās paredz veltīt katram jautājumam. Parlamenta priekšsēdētājs nodrošina piešķirtā uzstāšanās laika ievērošanu.

| 6. | Pārējo debatēm paredzēto laiku iepriekš īpaši nepiešķir. Taču parasti priekšsēdētājs aicina deputātus uzstāties ne ilgāk kā vienu minūti. Priekšsēdētājs, cik vien tas ir iespējams, nodrošina, ka pēc kārtas tiek uzklausīti runātāji ar dažādiem politiskajiem uzskatiem un no dažādām dalībvalstīm. |
| --- | --- |

6.

Pārējo debatēm paredzēto laiku iepriekš īpaši nepiešķir. Taču parasti priekšsēdētājs aicina deputātus uzstāties ne ilgāk kā vienu minūti. Priekšsēdētājs, cik vien tas ir iespējams, nodrošina, ka pēc kārtas tiek uzklausīti runātāji ar dažādiem politiskajiem uzskatiem un no dažādām dalībvalstīm.

| 7. | Pēc pieprasījuma vārdu vispirms var piešķirt atbildīgās komitejas priekšsēdētājam vai referentam un politisko grupu priekšsēdētājiem, kas vēlas izteikties savas politiskās grupas vārdā, vai runātājiem, kuri viņus aizstāj. |
| --- | --- |

7.

Pēc pieprasījuma vārdu vispirms var piešķirt atbildīgās komitejas priekšsēdētājam vai referentam un politisko grupu priekšsēdētājiem, kas vēlas izteikties savas politiskās grupas vārdā, vai runātājiem, kuri viņus aizstāj.

| 8. | Parlamenta priekšsēdētājs var dot vārdu deputātiem, kuri cita deputāta uzstāšanās laikā, paceļot zilo kartīti, pauž vēlmi uzdot runātājam jautājumu, kas nav ilgāks par pusminūti, ja runātājs tam piekrīt un Parlamenta priekšsēdētājs ir pārliecināts, ka tas neizjauks debašu norisi. |
| --- | --- |

8.

Parlamenta priekšsēdētājs var dot vārdu deputātiem, kuri cita deputāta uzstāšanās laikā, paceļot zilo kartīti, pauž vēlmi uzdot runātājam jautājumu, kas nav ilgāks par pusminūti, ja runātājs tam piekrīt un Parlamenta priekšsēdētājs ir pārliecināts, ka tas neizjauks debašu norisi.

| 9. | Uzstāšanās par sēdes protokolu, priekšlikumiem attiecībā uz procedūru, grozījumiem galīgajā darba kārtības projektā vai grozījumiem darba kārtībā nedrīkst pārsniegt vienu minūti. |
| --- | --- |

9.

Uzstāšanās par sēdes protokolu, priekšlikumiem attiecībā uz procedūru, grozījumiem galīgajā darba kārtības projektā vai grozījumiem darba kārtībā nedrīkst pārsniegt vienu minūti.

| 10. | Parlamenta priekšsēdētājs, neierobežojot citas savas pilnvaras attiecībā uz disciplīnu, no sēžu stenogrammām var svītrot to deputātu uzstāšanās, kuri nav saņēmuši uzaicinājumu uzstāties vai kuri ir pārsnieguši viņiem atvēlēto uzstāšanās laiku. |
| --- | --- |

10.

Parlamenta priekšsēdētājs, neierobežojot citas savas pilnvaras attiecībā uz disciplīnu, no sēžu stenogrammām var svītrot to deputātu uzstāšanās, kuri nav saņēmuši uzaicinājumu uzstāties vai kuri ir pārsnieguši viņiem atvēlēto uzstāšanās laiku.

| 11. | Komisijai un Padomei dod vārdu debatēs par ziņojumu uzreiz pēc tam, kad referents to ir nolasījis. Komisija, Padome un referents var izteikties vēlreiz, it īpaši, lai atbildētu uz deputātu uzstāšanos. |
| --- | --- |

11.

Komisijai un Padomei dod vārdu debatēs par ziņojumu uzreiz pēc tam, kad referents to ir nolasījis. Komisija, Padome un referents var izteikties vēlreiz, it īpaši, lai atbildētu uz deputātu uzstāšanos.

| 12. | Deputāti, kas nav izteikušies debatēs, ne biežāk kā vienu reizi sesijā var iesniegt rakstisku deklarāciju, kura nepārsniedz 200 vārdus, un to pievieno debašu stenogrammai. |
| --- | --- |

12.

Deputāti, kas nav izteikušies debatēs, ne biežāk kā vienu reizi sesijā var iesniegt rakstisku deklarāciju, kura nepārsniedz 200 vārdus, un to pievieno debašu stenogrammai.

| 13. | Neskarot Līguma par Eiropas Savienības darbību 230. pantu, Parlamenta priekšsēdētājs cenšas vienoties ar Komisiju, Padomi un Eiropadomes priekšsēdētāju par tiem piemērotu uzstāšanās laika sadalījumu. |
| --- | --- |

13.

Neskarot Līguma par Eiropas Savienības darbību 230. pantu, Parlamenta priekšsēdētājs cenšas vienoties ar Komisiju, Padomi un Eiropadomes priekšsēdētāju par tiem piemērotu uzstāšanās laika sadalījumu.

150.   pants

Vienu minūti ilgas uzstāšanās

Katras sesijas pirmajā sēdē Parlamenta priekšsēdētājs atvēl ne vairāk kā 30 minūtes, lai dotu vārdu deputātiem, kuri vēlas pievērst Parlamenta uzmanību kādam svarīgam politiskam jautājumam. Katram deputātam piešķirtais uzstāšanās laiks nepārsniedz vienu minūti. Parlamenta priekšsēdētājs var atļaut šādas uzstāšanās arī citā laikā tajā pašā sesijā.

151.   pants

Personiski paziņojumi

| 1. | Deputātam, kurš lūdz vārdu, lai izteiktu personisku paziņojumu, to dod pēc tam, kad ir beigušās debates par izskatāmo darba kārtības jautājumu, vai tad, kad pieņem tās sēdes protokolu, uz kuru attiecas deputāta lūgums.
  Runātājs izsakās nevis par lietas būtību, bet gan vienīgi atspēko debašu laikā par viņu izteiktās piezīmes vai viedokļus, kurus viņam piedēvē, vai arī precizē savus iepriekšējos izteikumus. |
| --- | --- |

1.

Deputātam, kurš lūdz vārdu, lai izteiktu personisku paziņojumu, to dod pēc tam, kad ir beigušās debates par izskatāmo darba kārtības jautājumu, vai tad, kad pieņem tās sēdes protokolu, uz kuru attiecas deputāta lūgums.

Runātājs izsakās nevis par lietas būtību, bet gan vienīgi atspēko debašu laikā par viņu izteiktās piezīmes vai viedokļus, kurus viņam piedēvē, vai arī precizē savus iepriekšējos izteikumus.

| 2. | Ja vien Parlaments nav nolēmis citādi, personiskie paziņojumi nedrīkst būt ilgāki kā trīs minūtes. |
| --- | --- |

2.

Ja vien Parlaments nav nolēmis citādi, personiskie paziņojumi nedrīkst būt ilgāki kā trīs minūtes.

4.   NODAĻA

Pasākumi rīcības noteikumu neievērošanas gadījumos

152.   pants

Tūlītēji pasākumi

| 1. | Parlamenta priekšsēdētājs aizrāda ikvienam deputātam, kurš traucē normālu sēdes norisi un kurš neievēro 9. pantā paredzētos noteikumus. |
| --- | --- |

1.

Parlamenta priekšsēdētājs aizrāda ikvienam deputātam, kurš traucē normālu sēdes norisi un kurš neievēro 9. pantā paredzētos noteikumus.

| 2. | Atkārtotos gadījumos Parlamenta priekšsēdētājs izsaka aizrādījumu, kuru ieraksta protokolā. |
| --- | --- |

2.

Atkārtotos gadījumos Parlamenta priekšsēdētājs izsaka aizrādījumu, kuru ieraksta protokolā.

| 3. | Ja traucēšana turpinās vai pēc vēl viena traucējuma Parlamenta priekšsēdētājs var traucētājam liegt vārdu un viņu izraidīt no zāles uz visu atlikušo sēdes laiku. Īpaši nopietnos gadījumos viņš var arī piemērot pēdējo minēto sodu nekavējoties un bez otrreizēja aizrādījuma. Ģenerālsekretārs ar sēžu zāles tehnisko darbinieku un vajadzības gadījumā ar Parlamenta drošības dienesta palīdzību nekavējoties nodrošina šāda disciplinārā soda piemērošanu. |
| --- | --- |

3.

Ja traucēšana turpinās vai pēc vēl viena traucējuma Parlamenta priekšsēdētājs var traucētājam liegt vārdu un viņu izraidīt no zāles uz visu atlikušo sēdes laiku. Īpaši nopietnos gadījumos viņš var arī piemērot pēdējo minēto sodu nekavējoties un bez otrreizēja aizrādījuma. Ģenerālsekretārs ar sēžu zāles tehnisko darbinieku un vajadzības gadījumā ar Parlamenta drošības dienesta palīdzību nekavējoties nodrošina šāda disciplinārā soda piemērošanu.

| 4. | Ja sēdes laikā notiek nekārtības, kuras traucē turpināt debates, Parlamenta priekšsēdētājs, lai nodibinātu kārtību, uz zināmu laiku pārtrauc sēdi vai to slēdz. Ja Parlamenta priekšsēdētāja teiktajā neieklausās, viņš atstāj savu vietu, un tas nozīmē, ka sēde pārtraukta. Sēdes darbu atsāk pēc Parlamenta priekšsēdētāja uzaicinājuma. |
| --- | --- |

4.

Ja sēdes laikā notiek nekārtības, kuras traucē turpināt debates, Parlamenta priekšsēdētājs, lai nodibinātu kārtību, uz zināmu laiku pārtrauc sēdi vai to slēdz. Ja Parlamenta priekšsēdētāja teiktajā neieklausās, viņš atstāj savu vietu, un tas nozīmē, ka sēde pārtraukta. Sēdes darbu atsāk pēc Parlamenta priekšsēdētāja uzaicinājuma.

| 5. | Pilnvaras, kas noteiktas no 1. līdz 4. punktam, pēc analoģijas piešķir struktūrvienību, komiteju un delegāciju sanāksmju vadītājiem atbilstīgi Reglamentam. |
| --- | --- |

5.

Pilnvaras, kas noteiktas no 1. līdz 4. punktam, pēc analoģijas piešķir struktūrvienību, komiteju un delegāciju sanāksmju vadītājiem atbilstīgi Reglamentam.

| 6. | Atsevišķos gadījumos, ņemot vērā deputātu rīcības noteikumu neievērošanas gadījuma nopietnību, sanāksmes vadītājs ne vēlāk kā nākamajā sesijā vai nākamajā attiecīgās struktūrvienības, komitejas vai delegācijas sanāksmē var prasīt Parlamenta priekšsēdētājam piemērot 153. pantu. |
| --- | --- |

6.

Atsevišķos gadījumos, ņemot vērā deputātu rīcības noteikumu neievērošanas gadījuma nopietnību, sanāksmes vadītājs ne vēlāk kā nākamajā sesijā vai nākamajā attiecīgās struktūrvienības, komitejas vai delegācijas sanāksmē var prasīt Parlamenta priekšsēdētājam piemērot 153. pantu.

153.   pants

Sankcijas

| 1. | Ja kāds deputāts īpaši nopietni traucē sēdes norisi vai traucē Parlamenta darbu, neievērojot 9. pantā noteiktos principus, Parlamenta priekšsēdētājs pēc attiecīgā deputāta uzklausīšanas pieņem motivētu lēmumu, ar kuru paziņo piemērotās sankcijas, un pirms lēmuma paziņošanas plenārsēdē dara šo lēmumu zināmu ieinteresētajai personai un to struktūrvienību, komisiju un delegāciju vadītājiem, kurās minētā persona strādā. |
| --- | --- |

1.

Ja kāds deputāts īpaši nopietni traucē sēdes norisi vai traucē Parlamenta darbu, neievērojot 9. pantā noteiktos principus, Parlamenta priekšsēdētājs pēc attiecīgā deputāta uzklausīšanas pieņem motivētu lēmumu, ar kuru paziņo piemērotās sankcijas, un pirms lēmuma paziņošanas plenārsēdē dara šo lēmumu zināmu ieinteresētajai personai un to struktūrvienību, komisiju un delegāciju vadītājiem, kurās minētā persona strādā.

| 2. | Novērotās izturēšanās vērtēšanā jāņem vērā, vai tā ir atsevišķs gadījums, tā atkārtojas vai ir pastāvīga, kā arī tās nopietnība, pamatojoties uz pamatnostādnēm, kas pievienotas Reglamentam (17). |
| --- | --- |

2.

Novērotās izturēšanās vērtēšanā jāņem vērā, vai tā ir atsevišķs gadījums, tā atkārtojas vai ir pastāvīga, kā arī tās nopietnība, pamatojoties uz pamatnostādnēm, kas pievienotas Reglamentam (17).

| 3. | Sankcijas var iekļaut vienu vai vairākus pasākumus:






  a) | rājienu; |
| --- | --- | --- |

3.

Sankcijas var iekļaut vienu vai vairākus pasākumus:

a)

rājienu;

| b) | tiesību zaudējumu saņemt dienas naudu uz laiku no divām līdz desmit dienām; |
| --- | --- |

b)

tiesību zaudējumu saņemt dienas naudu uz laiku no divām līdz desmit dienām;

| c) | dalības pagaidu apturēšanu visās vai atsevišķās Parlamenta darbībās uz laiku no divām līdz desmit Parlamenta vai tā struktūrvienību, komiteju vai delegāciju sanāksmju dienām, neskarot tiesības balsot plenārsēdē, ja šādā gadījumā ir stingri ievēroti deputātu rīcības noteikumi; |
| --- | --- |

c)

dalības pagaidu apturēšanu visās vai atsevišķās Parlamenta darbībās uz laiku no divām līdz desmit Parlamenta vai tā struktūrvienību, komiteju vai delegāciju sanāksmju dienām, neskarot tiesības balsot plenārsēdē, ja šādā gadījumā ir stingri ievēroti deputātu rīcības noteikumi;

| d) | priekšlikuma iesniegšanu Priekšsēdētāju konferencei atbilstīgi 19. pantam, kā rezultātā var tikt apturēta vai izbeigta deputāta darbība vienā vai vairākos ievēlētos Parlamenta amatos. |
| --- | --- |

d)

priekšlikuma iesniegšanu Priekšsēdētāju konferencei atbilstīgi 19. pantam, kā rezultātā var tikt apturēta vai izbeigta deputāta darbība vienā vai vairākos ievēlētos Parlamenta amatos.

154.   pants

Iekšējās apelācijas procedūras

Attiecīgais deputāts divu nedēļu laikā pēc paziņojuma par Parlamenta priekšsēdētāja noteikto sankciju var iesniegt iekšēju pārsūdzību Prezidijam. Prezidijs ne vēlāk kā četras nedēļas pēc pārsūdzības iesniegšanas dienas var anulēt, apstiprināt, kā arī samazināt sankcijas piemērošanas apjomu, neskarot tiesības izmantot ieinteresētās personas ārējās pārsūdzības tiesības. Ja paredzētajā termiņā Prezidijs lēmumu nepieņem, pārsūdzība tiek uzskatīta par noraidītu.

5.   NODAĻA

Kvorums un balsošana

155.   pants

Kvorums

| 1. | Parlaments var apspriesties, noteikt darba kārtību un apstiprināt protokolu neatkarīgi no klātesošo deputātu skaita. |
| --- | --- |

1.

Parlaments var apspriesties, noteikt darba kārtību un apstiprināt protokolu neatkarīgi no klātesošo deputātu skaita.

| 2. | Kvorums ir sasniegts, ja sēžu zālē ir viena trešā daļa no Parlamenta deputātiem. |
| --- | --- |

2.

Kvorums ir sasniegts, ja sēžu zālē ir viena trešā daļa no Parlamenta deputātiem.

| 3. | Balsojums ir spēkā neatkarīgi no balsotāju skaita, izņemot gadījumus, kad pēc vismaz 40 deputātu pirms balsošanas sākuma iesniegtā pieprasījuma Parlamenta priekšsēdētājs balsošanas laikā konstatē, ka nav kvoruma. Ja balsojums liecina, ka kvoruma nav, jautājumu iekļauj nākamās sēdes darba kārtībā.

  Pieprasījumu konstatēt kvorumu var iesniegt vismaz 40 deputāti. Politiskās grupas vārdā iesniegts pieprasījums nav pieņemams.


  Lai noteiktu balsošanas rezultātus, saskaņā ar 2. punktu jāņem vērā visi sēžu zālē klātesošie deputāti un saskaņā ar 4. punktu – visi deputāti, kuri prasīja konstatēt kvorumu. Šim nolūkam nevar izmantot elektronisko balsošanas iekārtu. Sēžu zāles durvis nedrīkst būt aizvērtas.


  Ja nav kvorumam vajadzīgā deputātu skaita, Parlamenta priekšsēdētājs balsošanas rezultātus neizziņo, bet paziņo, ka kvorums nav sasniegts.


  Šā panta 3. punkta pēdējais teikums neattiecas uz priekšlikumiem attiecībā uz procedūru, bet tikai uz balsojumiem pēc būtības. |
| --- | --- |

3.

Balsojums ir spēkā neatkarīgi no balsotāju skaita, izņemot gadījumus, kad pēc vismaz 40 deputātu pirms balsošanas sākuma iesniegtā pieprasījuma Parlamenta priekšsēdētājs balsošanas laikā konstatē, ka nav kvoruma. Ja balsojums liecina, ka kvoruma nav, jautājumu iekļauj nākamās sēdes darba kārtībā.

Pieprasījumu konstatēt kvorumu var iesniegt vismaz 40 deputāti. Politiskās grupas vārdā iesniegts pieprasījums nav pieņemams.

Lai noteiktu balsošanas rezultātus, saskaņā ar 2. punktu jāņem vērā visi sēžu zālē klātesošie deputāti un saskaņā ar 4. punktu – visi deputāti, kuri prasīja konstatēt kvorumu. Šim nolūkam nevar izmantot elektronisko balsošanas iekārtu. Sēžu zāles durvis nedrīkst būt aizvērtas.

Ja nav kvorumam vajadzīgā deputātu skaita, Parlamenta priekšsēdētājs balsošanas rezultātus neizziņo, bet paziņo, ka kvorums nav sasniegts.

Šā panta 3. punkta pēdējais teikums neattiecas uz priekšlikumiem attiecībā uz procedūru, bet tikai uz balsojumiem pēc būtības.

| 4. | Deputātus, kuri iesniedza pieprasījumu noteikt kvorumu, iekļauj klātesošo skaitā saskaņā ar 2. punktu pat tad, ja viņi ir atstājuši sēžu zāli.

  Deputātiem, kas iesnieguši pieprasījumu konstatēt kvorumu, ir jāatrodas sēžu zālē tajā brīdī, kad šis pieprasījums tiek izteikts. |
| --- | --- |

4.

Deputātus, kuri iesniedza pieprasījumu noteikt kvorumu, iekļauj klātesošo skaitā saskaņā ar 2. punktu pat tad, ja viņi ir atstājuši sēžu zāli.

Deputātiem, kas iesnieguši pieprasījumu konstatēt kvorumu, ir jāatrodas sēžu zālē tajā brīdī, kad šis pieprasījums tiek izteikts.

| 5. | Ja ir klāt mazāk nekā 40 deputātu, Parlamenta priekšsēdētājs var pasludināt, ka nav kvoruma. |
| --- | --- |

5.

Ja ir klāt mazāk nekā 40 deputātu, Parlamenta priekšsēdētājs var pasludināt, ka nav kvoruma.

156.   pants

Grozījumu iesniegšana un to izklāsts

| 1. | Grozījumus izskatīšanai plenārsēdē var iesniegt atbildīgā komiteja, politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti.
  Grozījumus iesniedz rakstiski, un tos paraksta grozījumu iesniedzēji.
  Ja iesniedz grozījumus normatīva rakstura dokumentiem 43. panta 1. punkta nozīmē, tiem var pievienot īsus pamatojumus. Iesniedzējs ir atbildīgs par pamatojumiem, un tos nevirza balsošanai. |
| --- | --- |

1.

Grozījumus izskatīšanai plenārsēdē var iesniegt atbildīgā komiteja, politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti.

Grozījumus iesniedz rakstiski, un tos paraksta grozījumu iesniedzēji.

Ja iesniedz grozījumus normatīva rakstura dokumentiem 43. panta 1. punkta nozīmē, tiem var pievienot īsus pamatojumus. Iesniedzējs ir atbildīgs par pamatojumiem, un tos nevirza balsošanai.

| 2. | Ievērojot 157. pantā noteiktos ierobežojumus, grozījuma mērķis var būt kādas teksta daļas grozīšana vai svītrošana, vārdu vai skaitļu pievienošana vai aizstāšana.

  Šajā pantā un 157. pantā vārds “teksts” nozīmē rezolūcijas priekšlikumu, normatīvas rezolūcijas projektu, lēmuma priekšlikumu vai tiesību akta priekšlikumu kopumā. |
| --- | --- |

2.

Ievērojot 157. pantā noteiktos ierobežojumus, grozījuma mērķis var būt kādas teksta daļas grozīšana vai svītrošana, vārdu vai skaitļu pievienošana vai aizstāšana.

Šajā pantā un 157. pantā vārds “teksts” nozīmē rezolūcijas priekšlikumu, normatīvas rezolūcijas projektu, lēmuma priekšlikumu vai tiesību akta priekšlikumu kopumā.

| 3. | Parlamenta priekšsēdētājs nosaka grozījumu iesniegšanas termiņus. |
| --- | --- |

3.

Parlamenta priekšsēdētājs nosaka grozījumu iesniegšanas termiņus.

| 4. | Debašu laikā grozījumu iesniedzējs vai ikviens cits deputāts, kuru grozījumu iesniedzējs iecēlis par savu aizstājēju, var iepazīstināt ar grozījumiem. |
| --- | --- |

4.

Debašu laikā grozījumu iesniedzējs vai ikviens cits deputāts, kuru grozījumu iesniedzējs iecēlis par savu aizstājēju, var iepazīstināt ar grozījumiem.

| 5. | Ja grozījumu iesniedzējs grozījumu atsauc, to paziņo par spēkā neesošu, izņemot gadījumus, kad to uzreiz pārņem kāds cits deputāts. |
| --- | --- |

5.

Ja grozījumu iesniedzējs grozījumu atsauc, to paziņo par spēkā neesošu, izņemot gadījumus, kad to uzreiz pārņem kāds cits deputāts.

| 6. | Ja vien Parlaments nav nolēmis citādi, grozījumus izvirza balsošanai tikai tad, kad tie ir nodrukāti un izdalīti visās oficiālajās valodās. Šādu lēmumu nedrīkst pieņemt, ja vismaz 40 deputāti pret to iebilst. Parlaments izvairās no lēmumiem, kuru rezultātā deputātiem, kas lieto kādu konkrētu valodu, radītu nepieņemamus nelabvēlīgus apstākļus.
  Kad sēdē piedalās mazāk nekā 100 deputātu, Parlaments nevar pieņemt lēmumu, ja vismaz desmitā daļa klātesošo deputātu pret to iebilst.

  Par komitejā mutiski sniegtiem grozījumiem var balsot, ja vien kāds no komitejas locekļiem neiebilst. |
| --- | --- |

6.

Ja vien Parlaments nav nolēmis citādi, grozījumus izvirza balsošanai tikai tad, kad tie ir nodrukāti un izdalīti visās oficiālajās valodās. Šādu lēmumu nedrīkst pieņemt, ja vismaz 40 deputāti pret to iebilst. Parlaments izvairās no lēmumiem, kuru rezultātā deputātiem, kas lieto kādu konkrētu valodu, radītu nepieņemamus nelabvēlīgus apstākļus.

Kad sēdē piedalās mazāk nekā 100 deputātu, Parlaments nevar pieņemt lēmumu, ja vismaz desmitā daļa klātesošo deputātu pret to iebilst.

Par komitejā mutiski sniegtiem grozījumiem var balsot, ja vien kāds no komitejas locekļiem neiebilst.

157.   pants

Grozījumu pieņemamība

| 1. | Grozījums nav pieņemams, ja:






  a) | tā saturs tieši neattiecas uz tekstu, kuram tas ir paredzēts kā grozījums; |
| --- | --- | --- |

1.

Grozījums nav pieņemams, ja:

a)

tā saturs tieši neattiecas uz tekstu, kuram tas ir paredzēts kā grozījums;

| b) | tas paredz svītrot vai aizstāt tekstu kopumā; |
| --- | --- |

b)

tas paredz svītrot vai aizstāt tekstu kopumā;

| c) | tas paredz grozīt vairāk nekā vienu pantu vai punktu tekstā, uz kuru tas attiecas. Šis noteikums neattiecas uz kompromisa grozījumiem un uz grozījumiem, kuri paredz identiskus labojumus kādam atsevišķam izteicienam visā tekstā kopumā; |
| --- | --- |

c)

tas paredz grozīt vairāk nekā vienu pantu vai punktu tekstā, uz kuru tas attiecas. Šis noteikums neattiecas uz kompromisa grozījumiem un uz grozījumiem, kuri paredz identiskus labojumus kādam atsevišķam izteicienam visā tekstā kopumā;

| d) | atklājas, ka vismaz vienā no oficiālajām valodām tā teksta redakcija, uz kuru attiecas grozījums, neprasa izdarīt grozījumus; šādā gadījumā Parlamenta priekšsēdētājs kopā ar ieinteresētajām personām meklē piemērotu lingvistisku risinājumu. |
| --- | --- |

d)

atklājas, ka vismaz vienā no oficiālajām valodām tā teksta redakcija, uz kuru attiecas grozījums, neprasa izdarīt grozījumus; šādā gadījumā Parlamenta priekšsēdētājs kopā ar ieinteresētajām personām meklē piemērotu lingvistisku risinājumu.

| 2. | Grozījums nav spēkā, ja tas ir pretrunā ar iepriekš pieņemtajiem lēmumiem attiecībā uz to pašu tekstu tā paša balsojuma laikā. |
| --- | --- |

2.

Grozījums nav spēkā, ja tas ir pretrunā ar iepriekš pieņemtajiem lēmumiem attiecībā uz to pašu tekstu tā paša balsojuma laikā.

| 3. | Parlamenta priekšsēdētājs lemj par grozījumu pieņemamību.

  Parlamenta priekšsēdētājs saskaņā ar 3. punktu lemj par grozījumu pieņemamību, balstoties ne tikai uz šā panta 1. un 2. punktu, bet arī uz Reglamenta noteikumiem kopumā. |
| --- | --- |

3.

Parlamenta priekšsēdētājs lemj par grozījumu pieņemamību.

Parlamenta priekšsēdētājs saskaņā ar 3. punktu lemj par grozījumu pieņemamību, balstoties ne tikai uz šā panta 1. un 2. punktu, bet arī uz Reglamenta noteikumiem kopumā.

| 4. | Politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti var iesniegt rezolūcijas priekšlikumu ar mērķi aizstāt nenormatīvas rezolūcijas priekšlikumu, kas ir ietverts komitejas ziņojumā.
  Šādā gadījumā politiskā grupa vai attiecīgie deputāti nevar iesniegt grozījumus atbildīgās komitejas iesniegtajam rezolūcijas priekšlikumam. Alternatīvais rezolūcijas priekšlikums nedrīkst būt garāks par atbildīgās komitejas iesniegto priekšlikumu. To bez grozījumiem iesniedz Parlamentam apstiprināšanai vienā balsojumā.
  Pēc analoģijas piemēro 110. panta 4. punktu. |
| --- | --- |

4.

Politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti var iesniegt rezolūcijas priekšlikumu ar mērķi aizstāt nenormatīvas rezolūcijas priekšlikumu, kas ir ietverts komitejas ziņojumā.

Šādā gadījumā politiskā grupa vai attiecīgie deputāti nevar iesniegt grozījumus atbildīgās komitejas iesniegtajam rezolūcijas priekšlikumam. Alternatīvais rezolūcijas priekšlikums nedrīkst būt garāks par atbildīgās komitejas iesniegto priekšlikumu. To bez grozījumiem iesniedz Parlamentam apstiprināšanai vienā balsojumā.

Pēc analoģijas piemēro 110. panta 4. punktu.

158.   pants

Balsošanas kārtība

| 1. | Balsošanai par ziņojumiem Parlaments piemēro šādu kārtību:






  a) | pirmām kārtām balso par iespējamiem grozījumiem tekstā, uz kuru attiecas atbildīgās komitejas ziņojums; |
| --- | --- | --- |

1.

Balsošanai par ziņojumiem Parlaments piemēro šādu kārtību:

a)

pirmām kārtām balso par iespējamiem grozījumiem tekstā, uz kuru attiecas atbildīgās komitejas ziņojums;

| b) | tad balso par tekstu ar iespējamiem grozījumiem kopumā; |
| --- | --- |

b)

tad balso par tekstu ar iespējamiem grozījumiem kopumā;

| c) | pēc tam balso par rezolūcijas priekšlikuma vai normatīvās rezolūcijas projekta grozījumiem; |
| --- | --- |

c)

pēc tam balso par rezolūcijas priekšlikuma vai normatīvās rezolūcijas projekta grozījumiem;

| d) | visbeidzot, balso kopumā par rezolūcijas priekšlikumu vai normatīvās rezolūcijas projektu (galīgais balsojums). |
| --- | --- |

d)

visbeidzot, balso kopumā par rezolūcijas priekšlikumu vai normatīvās rezolūcijas projektu (galīgais balsojums).

Parlaments nebalso par paskaidrojumu, kas ietverts ziņojumā.

| 2. | Otrajā lasījumā piemēro šādu kārtību:






  a) | ja nav priekšlikuma noraidīt vai grozīt Padomes nostāju, to apstiprina saskaņā ar 72. pantu; |
| --- | --- | --- |

2.

Otrajā lasījumā piemēro šādu kārtību:

a)

ja nav priekšlikuma noraidīt vai grozīt Padomes nostāju, to apstiprina saskaņā ar 72. pantu;

| b) | par priekšlikumu noraidīt Padomes nostāju balso pirms balsošanas par citiem grozījumiem (65. panta 1. punkts); |
| --- | --- |

b)

par priekšlikumu noraidīt Padomes nostāju balso pirms balsošanas par citiem grozījumiem (65. panta 1. punkts);

| c) | ja ir iesniegti vairāki Padomes nostājas grozījumi, par tiem balso tādā secībā, kā noteikts 161. pantā; |
| --- | --- |

c)

ja ir iesniegti vairāki Padomes nostājas grozījumi, par tiem balso tādā secībā, kā noteikts 161. pantā;

| d) | kad Parlaments ir sācis balsošanu ar mērķi grozīt Padomes nostāju, papildu balsojums par tekstu kopumā var notikt tikai saskaņā ar 65. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

d)

kad Parlaments ir sācis balsošanu ar mērķi grozīt Padomes nostāju, papildu balsojums par tekstu kopumā var notikt tikai saskaņā ar 65. panta 2. punktu.

| 3. | Trešajā lasījumā piemēro 69. pantā noteikto kārtību. |
| --- | --- |

3.

Trešajā lasījumā piemēro 69. pantā noteikto kārtību.

| 4. | Kad notiek balsošana par normatīviem tekstiem un nenormatīviem rezolūciju priekšlikumiem, vispirms balso par būtiskajiem punktiem, pēc tam – par norādēm un apsvērumiem. Grozījumi, kas ir pretrunā ar iepriekš notikušu balsojumu, nav spēkā. |
| --- | --- |

4.

Kad notiek balsošana par normatīviem tekstiem un nenormatīviem rezolūciju priekšlikumiem, vispirms balso par būtiskajiem punktiem, pēc tam – par norādēm un apsvērumiem. Grozījumi, kas ir pretrunā ar iepriekš notikušu balsojumu, nav spēkā.

| 5. | Balsošanas laikā var izteikties vienīgi referents, lai īsumā izklāstītu komitejas nostāju attiecībā uz grozījumiem, par kuriem balso. |
| --- | --- |

5.

Balsošanas laikā var izteikties vienīgi referents, lai īsumā izklāstītu komitejas nostāju attiecībā uz grozījumiem, par kuriem balso.

159.   pants

Vienāds balsu sadalījums

| 1. | Ja balsojumā, kas noticis saskaņā ar 158. panta 1. punkta b) vai d) apakšpunktu, ir vienāds balsu sadalījums, visu tekstu kopumā nodod atpakaļ komitejai. Šo procedūru piemēro arī balsojumiem saskaņā ar 3. un 7. pantu un galīgajiem balsojumiem saskaņā ar 186. un 198. pantu, ar to saprotot, ka attiecībā uz pēdējiem diviem pantiem jautājumu nodod atpakaļ Priekšsēdētāju konferencei. |
| --- | --- |

1.

Ja balsojumā, kas noticis saskaņā ar 158. panta 1. punkta b) vai d) apakšpunktu, ir vienāds balsu sadalījums, visu tekstu kopumā nodod atpakaļ komitejai. Šo procedūru piemēro arī balsojumiem saskaņā ar 3. un 7. pantu un galīgajiem balsojumiem saskaņā ar 186. un 198. pantu, ar to saprotot, ka attiecībā uz pēdējiem diviem pantiem jautājumu nodod atpakaļ Priekšsēdētāju konferencei.

| 2. | Ja ir vienāds balsu sadalījums, balsojot par darba kārtību kopumā (140. pants), par protokolu kopumā (179. pants) vai par tekstu, kurš ir iesniegts balsošanai pa daļām saskaņā ar 163. pantu, uzskata, ka teksts ir pieņemts. |
| --- | --- |

2.

Ja ir vienāds balsu sadalījums, balsojot par darba kārtību kopumā (140. pants), par protokolu kopumā (179. pants) vai par tekstu, kurš ir iesniegts balsošanai pa daļām saskaņā ar 163. pantu, uzskata, ka teksts ir pieņemts.

| 3. | Neskarot pantus, kuros ir prasība par kvalificētu balsu vairākumu, visos pārējos gadījumos, kad ir vienāds balsu sadalījums, uzskata, ka teksts vai priekšlikums ir noraidīts. |
| --- | --- |

3.

Neskarot pantus, kuros ir prasība par kvalificētu balsu vairākumu, visos pārējos gadījumos, kad ir vienāds balsu sadalījums, uzskata, ka teksts vai priekšlikums ir noraidīts.

160.   pants

Balsošanas pamatprincipi

| 1. | Balsošana par ziņojumiem notiek pēc atbildīgās komitejas ieteikuma. Komiteja var uzticēt šo uzdevumu komitejas priekšsēdētājam un referentam. |
| --- | --- |

1.

Balsošana par ziņojumiem notiek pēc atbildīgās komitejas ieteikuma. Komiteja var uzticēt šo uzdevumu komitejas priekšsēdētājam un referentam.

| 2. | Komiteja var ieteikt, lai balsošana notiktu par visiem grozījumiem kopumā vai par dažiem no tiem, kā arī ieteikt tos pieņemt, noraidīt vai pasludināt par spēkā neesošiem.
  Komiteja var arī ierosināt kompromisa grozījumus. |
| --- | --- |

2.

Komiteja var ieteikt, lai balsošana notiktu par visiem grozījumiem kopumā vai par dažiem no tiem, kā arī ieteikt tos pieņemt, noraidīt vai pasludināt par spēkā neesošiem.

Komiteja var arī ierosināt kompromisa grozījumus.

| 3. | Ja komiteja ierosina par attiecīgajiem grozījumiem balsot kopumā, to dara vispirms. |
| --- | --- |

3.

Ja komiteja ierosina par attiecīgajiem grozījumiem balsot kopumā, to dara vispirms.

| 4. | Ja tā ierosina kompromisa grozījumus, par tiem balso vispirms. |
| --- | --- |

4.

Ja tā ierosina kompromisa grozījumus, par tiem balso vispirms.

| 5. | Ja par kādu grozījumu prasa balsojumu pēc saraksta, par to balso atsevišķi. |
| --- | --- |

5.

Ja par kādu grozījumu prasa balsojumu pēc saraksta, par to balso atsevišķi.

| 6. | Balsošana pa daļām nav pieņemama, ja notiek balsošana kopumā vai balsošana par kompromisa grozījumu. |
| --- | --- |

6.

Balsošana pa daļām nav pieņemama, ja notiek balsošana kopumā vai balsošana par kompromisa grozījumu.

161.   pants

Balsošanas kārtība par grozījumiem

| 1. | Grozījumi ir prioritāri attiecībā pret tekstu, uz kuru tie attiecas, un par tiem balso pirms balsošanas par tekstu. |
| --- | --- |

1.

Grozījumi ir prioritāri attiecībā pret tekstu, uz kuru tie attiecas, un par tiem balso pirms balsošanas par tekstu.

| 2. | Ja divi vai vairāki grozījumi, kas attiecas uz vienu un to pašu teksta daļu, ir savstarpēji izslēdzoši, vispirms balso par to, kurš visvairāk atšķiras no sākotnējā teksta, jo tam ir prioritāte. Ja šo grozījumu pieņem, tas nozīmē, ka pārējie ir noraidīti. Ja šo grozījumu noraida, tad balso par nākamo grozījumu prioritātes secībā, un tā pēc kārtas par katru nākamo grozījumu. Ja rodas šaubas, kuram grozījumam piešķirt prioritāti, lēmumu pieņem Parlamenta priekšsēdētājs. Ja noraida visus grozījumus, uzskata, ka ir pieņemts sākotnējais teksts, izņemot gadījumus, kad noteiktajā termiņā prasa atsevišķu balsojumu. |
| --- | --- |

2.

Ja divi vai vairāki grozījumi, kas attiecas uz vienu un to pašu teksta daļu, ir savstarpēji izslēdzoši, vispirms balso par to, kurš visvairāk atšķiras no sākotnējā teksta, jo tam ir prioritāte. Ja šo grozījumu pieņem, tas nozīmē, ka pārējie ir noraidīti. Ja šo grozījumu noraida, tad balso par nākamo grozījumu prioritātes secībā, un tā pēc kārtas par katru nākamo grozījumu. Ja rodas šaubas, kuram grozījumam piešķirt prioritāti, lēmumu pieņem Parlamenta priekšsēdētājs. Ja noraida visus grozījumus, uzskata, ka ir pieņemts sākotnējais teksts, izņemot gadījumus, kad noteiktajā termiņā prasa atsevišķu balsojumu.

| 3. | Parlamenta priekšsēdētājs var izvirzīt balsošanai vispirms sākotnējo tekstu vai arī izvirzīt balsošanai grozījumus, kas vismazāk atšķiras no sākotnējā teksta, pirms grozījumiem, kas visvairāk atšķiras no sākotnējā teksta.
  Ja kādā no šiem diviem balsojumiem iegūst balsu vairākumu, tad visi pārējie attiecībā uz to pašu tekstu iesniegtie grozījumi zaudē spēku. |
| --- | --- |

3.

Parlamenta priekšsēdētājs var izvirzīt balsošanai vispirms sākotnējo tekstu vai arī izvirzīt balsošanai grozījumus, kas vismazāk atšķiras no sākotnējā teksta, pirms grozījumiem, kas visvairāk atšķiras no sākotnējā teksta.

Ja kādā no šiem diviem balsojumiem iegūst balsu vairākumu, tad visi pārējie attiecībā uz to pašu tekstu iesniegtie grozījumi zaudē spēku.

| 4. | Izņēmuma gadījumos pēc Parlamenta priekšsēdētāja priekšlikuma var balsot par grozījumiem, kas ir iesniegti pēc debašu beigām, ja tie ir kompromisa grozījumi vai ja ir radušās tehniskas problēmas. Lai tos virzītu balsošanai, Parlamenta priekšsēdētājam jāsaņem Parlamenta piekrišana.

  Saskaņā ar 157. panta 3. punktu Parlamenta priekšsēdētājs lemj par grozījumu pieņemamību. Attiecībā uz kompromisa grozījumiem, kas ir iesniegti pēc debašu beigām saskaņā ar šo punktu, Parlamenta priekšsēdētājs lemj par to pieņemamību, katru gadījumu izskatot atsevišķi, un pārliecinās par šo grozījumu kompromisa raksturu.


  Galvenie pieņemamības kritēriji ir šādi:







  — | kompromisa grozījumi parasti nevar attiekties uz tām teksta daļām, kurām nav iesniegti grozījumi pirms grozījumu iesniegšanas termiņa beigām, |
| --- | --- | --- |

4.

Izņēmuma gadījumos pēc Parlamenta priekšsēdētāja priekšlikuma var balsot par grozījumiem, kas ir iesniegti pēc debašu beigām, ja tie ir kompromisa grozījumi vai ja ir radušās tehniskas problēmas. Lai tos virzītu balsošanai, Parlamenta priekšsēdētājam jāsaņem Parlamenta piekrišana.

Saskaņā ar 157. panta 3. punktu Parlamenta priekšsēdētājs lemj par grozījumu pieņemamību. Attiecībā uz kompromisa grozījumiem, kas ir iesniegti pēc debašu beigām saskaņā ar šo punktu, Parlamenta priekšsēdētājs lemj par to pieņemamību, katru gadījumu izskatot atsevišķi, un pārliecinās par šo grozījumu kompromisa raksturu.

Galvenie pieņemamības kritēriji ir šādi:

—

kompromisa grozījumi parasti nevar attiekties uz tām teksta daļām, kurām nav iesniegti grozījumi pirms grozījumu iesniegšanas termiņa beigām,

| — | kompromisa grozījumus parasti iesniedz politiskās grupas, attiecīgo komiteju priekšsēdētāji vai referenti vai arī citu grozījumu iesniedzēji, |
| --- | --- |

—

kompromisa grozījumus parasti iesniedz politiskās grupas, attiecīgo komiteju priekšsēdētāji vai referenti vai arī citu grozījumu iesniedzēji,

| — | ja ir iesniegti kompromisa grozījumi, pārējos par to pašu jautājumu iesniegtos grozījumus parasti atsauc. |
| --- | --- |

—

ja ir iesniegti kompromisa grozījumi, pārējos par to pašu jautājumu iesniegtos grozījumus parasti atsauc.

Vienīgi Parlamenta priekšsēdētājs var ierosināt ņemt vērā kompromisa grozījumus. Lai šādu grozījumu izvirzītu balsošanai, Parlamenta priekšsēdētājam jāsaņem Parlamenta piekrišana, vaicājot, vai Parlamentam nav iebildumu, ka notiek balsošana par kompromisa grozījumu. Ja Parlamentam ir iebildumi, tas pieņem lēmumu ar nodoto balsu vairākumu.

| 5. | Ja atbildīgā komiteja ir iesniegusi grozījumu kopumu tekstam, uz kuru attiecas ziņojums, Parlamenta priekšsēdētājs tos izvirza balsošanai kopumā, izņemot gadījumus, ja politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti prasa atsevišķu balsojumu vai arī ja ir iesniegti citi grozījumi. |
| --- | --- |

5.

Ja atbildīgā komiteja ir iesniegusi grozījumu kopumu tekstam, uz kuru attiecas ziņojums, Parlamenta priekšsēdētājs tos izvirza balsošanai kopumā, izņemot gadījumus, ja politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti prasa atsevišķu balsojumu vai arī ja ir iesniegti citi grozījumi.

| 6. | Parlamenta priekšsēdētājs var izvirzīt balsošanai kopumā citus grozījumus, ja tie ir papildinoši. Šādā gadījumā viņš ievēro 5. punktā noteikto procedūru. Šādu grozījumu iesniedzēji var ierosināt balsot par grozījumiem kopumā, ja tie ir papildinoši. |
| --- | --- |

6.

Parlamenta priekšsēdētājs var izvirzīt balsošanai kopumā citus grozījumus, ja tie ir papildinoši. Šādā gadījumā viņš ievēro 5. punktā noteikto procedūru. Šādu grozījumu iesniedzēji var ierosināt balsot par grozījumiem kopumā, ja tie ir papildinoši.

| 7. | Ja pieņem vai noraida kādu konkrētu grozījumu, Parlamenta priekšsēdētājs var nolemt virzīt balsošanai kopumā citus grozījumus, kuru saturs vai mērķi ir līdzīgi. Pirms tam Parlamenta priekšsēdētājs var lūgt Parlamenta piekrišanu.
  Šādu grozījumu kopums var attiekties uz dažādām sākotnējā teksta daļām. |
| --- | --- |

7.

Ja pieņem vai noraida kādu konkrētu grozījumu, Parlamenta priekšsēdētājs var nolemt virzīt balsošanai kopumā citus grozījumus, kuru saturs vai mērķi ir līdzīgi. Pirms tam Parlamenta priekšsēdētājs var lūgt Parlamenta piekrišanu.

Šādu grozījumu kopums var attiekties uz dažādām sākotnējā teksta daļām.

| 8. | Par diviem vai vairākiem identiskiem grozījumiem, kurus iesnieguši dažādi iesniedzēji, balso kā par vienu grozījumu. |
| --- | --- |

8.

Par diviem vai vairākiem identiskiem grozījumiem, kurus iesnieguši dažādi iesniedzēji, balso kā par vienu grozījumu.

162.   pants

Plenārsēdē iesniegto grozījumu izskatīšana komitejās

Ja izskatīšanai plenārsēdē ir iesniegti vairāk nekā 50 grozījumi kādam ziņojumam un pieprasījumi balsot pa daļām vai atsevišķi, pēc apspriešanās ar atbildīgās komitejas priekšsēdētāju Parlamenta priekšsēdētājs var lūgt, lai atbildīgā komiteja sasauc sanāksmi šo grozījumu vai pieprasījumu izskatīšanai. Ja šajā posmā viena desmitā daļa komitejas locekļu nav nobalsojusi par kādu grozījumu vai pieprasījumu balsot pa daļām vai atsevišķi, to balsošanai plenārsēdē neizvirza.

163.   pants

Balsošana pa daļām

| 1. | Politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti var prasīt balsošanu pa daļām, ja teksts, par kuru jābalso, satur vairākus noteikumus, ja tas attiecas uz vairākiem jautājumiem vai arī ja to var sadalīt vairākās daļās, kurām ir atšķirīga nozīme un/vai normatīva vērtība. |
| --- | --- |

1.

Politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti var prasīt balsošanu pa daļām, ja teksts, par kuru jābalso, satur vairākus noteikumus, ja tas attiecas uz vairākiem jautājumiem vai arī ja to var sadalīt vairākās daļās, kurām ir atšķirīga nozīme un/vai normatīva vērtība.

| 2. | Ja Parlamenta priekšsēdētājs nav noteicis citu termiņu, šāds pieprasījums jāiesniedz iepriekšējās dienas vakarā pirms balsošanas. Parlamenta priekšsēdētājs pieņem lēmumu par šādu pieprasījumu. |
| --- | --- |

2.

Ja Parlamenta priekšsēdētājs nav noteicis citu termiņu, šāds pieprasījums jāiesniedz iepriekšējās dienas vakarā pirms balsošanas. Parlamenta priekšsēdētājs pieņem lēmumu par šādu pieprasījumu.

164.   pants

Balsstiesības

Balsstiesības ir personiskas tiesības.

Deputāti balso individuāli un personiski.

Jebkuru šā panta noteikumu pārkāpumu uzskata par nopietnu sēdes darba traucējumu 153. panta 1. punkta nozīmē, un tam būs minētajā pantā noteiktās juridiskās sekas.

165.   pants

Balsošana

| 1. | Parasti Parlamentā balso, paceļot roku. |
| --- | --- |

1.

Parasti Parlamentā balso, paceļot roku.

| 2. | Ja Parlamenta priekšsēdētājs uzskata, ka rezultāts ir apšaubāms, Parlaments balso ar elektroniskās balsošanas iekārtas palīdzību. Ja iekārta ir bojāta, deputāti balso, pieceļoties kājās vai paliekot sēžam. |
| --- | --- |

2.

Ja Parlamenta priekšsēdētājs uzskata, ka rezultāts ir apšaubāms, Parlaments balso ar elektroniskās balsošanas iekārtas palīdzību. Ja iekārta ir bojāta, deputāti balso, pieceļoties kājās vai paliekot sēžam.

| 3. | Balsošanas rezultātus protokolē. |
| --- | --- |

3.

Balsošanas rezultātus protokolē.

166.   pants

Galīgais balsojums

Kad jābalso par jebkuru tiesību akta priekšlikumu – gan tad, ja tas ir viens un/vai galīgs balsojums –, Parlaments balso pēc saraksta, izmantojot elektronisko balsošanas iekārtu.

167.   pants

Balsošana pēc saraksta

| 1. | Papildus gadījumiem, kas paredzēti 106. panta 4. punktā, 107. panta 5. punktā un 166. pantā, pēc saraksta balso tad, ja politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti par to ir iesnieguši rakstisku pieprasījumu iepriekšējā vakarā pirms balsošanas, izņemot gadījumus, kad Parlamenta priekšsēdētājs ir noteicis citu termiņu. |
| --- | --- |

1.

Papildus gadījumiem, kas paredzēti 106. panta 4. punktā, 107. panta 5. punktā un 166. pantā, pēc saraksta balso tad, ja politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti par to ir iesnieguši rakstisku pieprasījumu iepriekšējā vakarā pirms balsošanas, izņemot gadījumus, kad Parlamenta priekšsēdētājs ir noteicis citu termiņu.

| 2. | Balsošana pēc saraksta notiek, izmantojot elektronisko balsošanas iekārtu. Ja iekārtu nevar izmantot tehnisku iemeslu dēļ, balsošana pēc saraksta notiek alfabētiskā secībā, sākot ar tā deputāta vārdu, kuru noteic lozējot. Parlamenta priekšsēdētājs balso pēdējais.
  Balsojot skaļi jāpasaka “par”, “pret” vai “atturos”. Lai pieņemtu vai noraidītu grozījumu, uzskaita tikai “par” un “pret” nodotās balsis. Parlamenta priekšsēdētājs apstiprina nodoto balsu skaitu un paziņo balsošanas rezultātus.
  Balsošanas rezultātus ieraksta sēdes protokolā. Balsotāju sarakstus sagatavo katrai politiskajai grupai deputātu uzvārdu alfabētiskā secībā, norādot, kā katrs deputāts balsojis. |
| --- | --- |

2.

Balsošana pēc saraksta notiek, izmantojot elektronisko balsošanas iekārtu. Ja iekārtu nevar izmantot tehnisku iemeslu dēļ, balsošana pēc saraksta notiek alfabētiskā secībā, sākot ar tā deputāta vārdu, kuru noteic lozējot. Parlamenta priekšsēdētājs balso pēdējais.

Balsojot skaļi jāpasaka “par”, “pret” vai “atturos”. Lai pieņemtu vai noraidītu grozījumu, uzskaita tikai “par” un “pret” nodotās balsis. Parlamenta priekšsēdētājs apstiprina nodoto balsu skaitu un paziņo balsošanas rezultātus.

Balsošanas rezultātus ieraksta sēdes protokolā. Balsotāju sarakstus sagatavo katrai politiskajai grupai deputātu uzvārdu alfabētiskā secībā, norādot, kā katrs deputāts balsojis.

168.   pants

Elektroniskā balsošana

| 1. | Parlamenta priekšsēdētājs var jebkurā brīdī nolemt, ka 165., 167. un 169. pantā noteiktā balsošana notiks ar elektroniskās balsošanas iekārtas palīdzību.
  Ja balsošana ar elektroniskās balsošanas iekārtu tehnisku iemeslu dēļ nav iespējama, balsošana notiek saskaņā ar 165. pantu, 167. panta 2. punktu vai 169. pantu.
  Elektroniskās balsošanas iekārtas izmantošanas tehnisko kārtību nosaka Prezidija izdoti norādījumi. |
| --- | --- |

1.

Parlamenta priekšsēdētājs var jebkurā brīdī nolemt, ka 165., 167. un 169. pantā noteiktā balsošana notiks ar elektroniskās balsošanas iekārtas palīdzību.

Ja balsošana ar elektroniskās balsošanas iekārtu tehnisku iemeslu dēļ nav iespējama, balsošana notiek saskaņā ar 165. pantu, 167. panta 2. punktu vai 169. pantu.

Elektroniskās balsošanas iekārtas izmantošanas tehnisko kārtību nosaka Prezidija izdoti norādījumi.

| 2. | Ja notiek elektroniskā balsošana, protokolē tikai balsošanas skaitlisko rezultātu.
  Tomēr, ja prasa balsošanu pēc saraksta saskaņā ar 167. panta 1. punktu, sēdes protokolā ieraksta balsošanas rezultātus ar katras politiskās grupas balsojušo deputātu sarakstu alfabētiskā secībā. |
| --- | --- |

2.

Ja notiek elektroniskā balsošana, protokolē tikai balsošanas skaitlisko rezultātu.

Tomēr, ja prasa balsošanu pēc saraksta saskaņā ar 167. panta 1. punktu, sēdes protokolā ieraksta balsošanas rezultātus ar katras politiskās grupas balsojušo deputātu sarakstu alfabētiskā secībā.

| 3. | Balsošana pēc saraksta notiek saskaņā ar 167. panta 2. punktu, ja to prasa klātesošo deputātu vairākums. Lai noskaidrotu, vai šis nosacījums ir izpildīts, var izmantot šā panta 1. punktā norādīto metodi. |
| --- | --- |

3.

Balsošana pēc saraksta notiek saskaņā ar 167. panta 2. punktu, ja to prasa klātesošo deputātu vairākums. Lai noskaidrotu, vai šis nosacījums ir izpildīts, var izmantot šā panta 1. punktā norādīto metodi.

169.   pants

Aizklātā balsošana

| 1. | Neierobežojot 13. panta 1. punkta, 186. panta 1. punkta un 191. panta 2. punkta otrās daļas piemērošanu, par kandidatūrām balso aizklāti.
  Uzskaitot nodotās balsis, ņem vērā vienīgi tās vēlēšanu zīmes, uz kurām ir amatam izvirzīto deputātu vārdi. |
| --- | --- |

1.

Neierobežojot 13. panta 1. punkta, 186. panta 1. punkta un 191. panta 2. punkta otrās daļas piemērošanu, par kandidatūrām balso aizklāti.

Uzskaitot nodotās balsis, ņem vērā vienīgi tās vēlēšanu zīmes, uz kurām ir amatam izvirzīto deputātu vārdi.

| 2. | Balsošana var notikt aizklāti, ja to prasa vismaz viena piektā daļa no Parlamenta deputātiem. Šāds pieprasījums jāiesniedz pirms balsošanas sākuma.

  Ja pirms balsošanas sākuma vismaz viena piektā daļa no Parlamenta deputātiem iesniedz pieprasījumu balsot aizklāti, Parlamentam ir šādi jābalso. |
| --- | --- |

2.

Balsošana var notikt aizklāti, ja to prasa vismaz viena piektā daļa no Parlamenta deputātiem. Šāds pieprasījums jāiesniedz pirms balsošanas sākuma.

Ja pirms balsošanas sākuma vismaz viena piektā daļa no Parlamenta deputātiem iesniedz pieprasījumu balsot aizklāti, Parlamentam ir šādi jābalso.

| 3. | Pieprasījums balsot aizklāti ir prioritārs attiecībā pret balsošanu pēc saraksta. |
| --- | --- |

3.

Pieprasījums balsot aizklāti ir prioritārs attiecībā pret balsošanu pēc saraksta.

| 4. | Ja vien nenotiek elektroniskā balsošana, aizklātajā balsošanā nodotās balsis skaita divi līdz astoņi balsu skaitītāji, kurus izlozē no deputātu vidus.
  Ja balsošana notiek saskaņā ar 1. punktu, kandidāti nevar skaitīt balsis.

  To deputātu vārdus, kuri piedalījās aizklātā balsošanā, reģistrē tās sēdes protokolā, kuras laikā notika šī balsošana. |
| --- | --- |

4.

Ja vien nenotiek elektroniskā balsošana, aizklātajā balsošanā nodotās balsis skaita divi līdz astoņi balsu skaitītāji, kurus izlozē no deputātu vidus.

Ja balsošana notiek saskaņā ar 1. punktu, kandidāti nevar skaitīt balsis.

To deputātu vārdus, kuri piedalījās aizklātā balsošanā, reģistrē tās sēdes protokolā, kuras laikā notika šī balsošana.

170.   pants

Balsojumu skaidrojumi

| 1. | Kad ir beigušās vispārējās debates, ikviens deputāts par galīgo balsojumu var sniegt mutisku skaidrojumu, kas nepārsniedz vienu minūti, vai iesniegt rakstisku skaidrojumu, kurš nav garāks par 200 vārdiem un kuru iekļauj sēžu stenogrammā.
  Politiskā grupa var sniegt balsojuma skaidrojumu, kas nepārsniedz divas minūtes.
  Tiklīdz sāk lasīt pirmo skaidrojumu, vairs nepieņem nevienu pieprasījumu sniegt balsojuma skaidrojumu.

  Balsojuma skaidrojumu pieņem attiecībā uz galīgo balsojumu par visiem Parlamentam iesniegtajiem jautājumiem. Šajā pantā termins “galīgais balsojums” neattiecas uz balsojuma veidu, bet nozīmē to, ka par attiecīgo jautājumu vairs neseko neviens cits balsojums. |
| --- | --- |

1.

Kad ir beigušās vispārējās debates, ikviens deputāts par galīgo balsojumu var sniegt mutisku skaidrojumu, kas nepārsniedz vienu minūti, vai iesniegt rakstisku skaidrojumu, kurš nav garāks par 200 vārdiem un kuru iekļauj sēžu stenogrammā.

Politiskā grupa var sniegt balsojuma skaidrojumu, kas nepārsniedz divas minūtes.

Tiklīdz sāk lasīt pirmo skaidrojumu, vairs nepieņem nevienu pieprasījumu sniegt balsojuma skaidrojumu.

Balsojuma skaidrojumu pieņem attiecībā uz galīgo balsojumu par visiem Parlamentam iesniegtajiem jautājumiem. Šajā pantā termins “galīgais balsojums” neattiecas uz balsojuma veidu, bet nozīmē to, ka par attiecīgo jautājumu vairs neseko neviens cits balsojums.

| 2. | Balsojumu skaidrojumus nepieņem, ja balso par procedūras jautājumiem. |
| --- | --- |

2.

Balsojumu skaidrojumus nepieņem, ja balso par procedūras jautājumiem.

| 3. | Ja saskaņā ar 138. pantu Parlamenta darba kārtībā ir iekļauts tiesību akta priekšlikums vai ziņojums, deputāti var iesniegt rakstiskus balsojumu skaidrojumus saskaņā ar 1. punktu.

  Mutiskiem vai rakstiskiem balsojumu skaidrojumiem tieši jāattiecas uz tekstu, par kuru balso. |
| --- | --- |

3.

Ja saskaņā ar 138. pantu Parlamenta darba kārtībā ir iekļauts tiesību akta priekšlikums vai ziņojums, deputāti var iesniegt rakstiskus balsojumu skaidrojumus saskaņā ar 1. punktu.

Mutiskiem vai rakstiskiem balsojumu skaidrojumiem tieši jāattiecas uz tekstu, par kuru balso.

171.   pants

Balsojuma apstrīdēšana

| 1. | Pirms katras balsošanas Parlamenta priekšsēdētājs paziņo, ka balsošana ir sākusies, un pēc balsošanas – ka tā ir beigusies. |
| --- | --- |

1.

Pirms katras balsošanas Parlamenta priekšsēdētājs paziņo, ka balsošana ir sākusies, un pēc balsošanas – ka tā ir beigusies.

| 2. | Tiklīdz Parlamenta priekšsēdētājs ir paziņojis, ka balsošana ir sākusies, tikai viņš var izteikties, pirms viņš nav paziņojis, ka balsošana ir beigusies. |
| --- | --- |

2.

Tiklīdz Parlamenta priekšsēdētājs ir paziņojis, ka balsošana ir sākusies, tikai viņš var izteikties, pirms viņš nav paziņojis, ka balsošana ir beigusies.

| 3. | Norādīt uz Reglamenta neievērošanu attiecībā uz balsojumu spēkā esamību var pēc tam, kad Parlamenta priekšsēdētājs ir paziņojis, ka balsošana ir beigusies. |
| --- | --- |

3.

Norādīt uz Reglamenta neievērošanu attiecībā uz balsojumu spēkā esamību var pēc tam, kad Parlamenta priekšsēdētājs ir paziņojis, ka balsošana ir beigusies.

| 4. | Pēc tam, kad ir paziņoti rezultāti balsošanai ar paceltu roku, var prasīt balsošanas rezultātu pārbaudi ar elektronisko balsošanas iekārtu. |
| --- | --- |

4.

Pēc tam, kad ir paziņoti rezultāti balsošanai ar paceltu roku, var prasīt balsošanas rezultātu pārbaudi ar elektronisko balsošanas iekārtu.

| 5. | Parlamenta priekšsēdētājs lemj, vai paziņotie rezultāti ir spēkā. Viņa lēmums ir galīgs. |
| --- | --- |

5.

Parlamenta priekšsēdētājs lemj, vai paziņotie rezultāti ir spēkā. Viņa lēmums ir galīgs.

6.   NODAĻA

Deputātu uzstāšanās par procedūras jautājumiem

172.   pants

Priekšlikumi attiecībā uz procedūru

| 1. | Pirmām kārtām dod vārdu par šādiem priekšlikumiem attiecībā uz procedūru:






  a) | par jautājuma nepieņemamību (174. pants); |
| --- | --- | --- |

1.

Pirmām kārtām dod vārdu par šādiem priekšlikumiem attiecībā uz procedūru:

a)

par jautājuma nepieņemamību (174. pants);

| b) | par nodošanu atpakaļ komitejai (175. pants); |
| --- | --- |

b)

par nodošanu atpakaļ komitejai (175. pants);

| c) | par debašu slēgšanu (176. pants); |
| --- | --- |

c)

par debašu slēgšanu (176. pants);

| d) | par debašu vai balsošanas atlikšanu (177. pants); vai |
| --- | --- |

d)

par debašu vai balsošanas atlikšanu (177. pants); vai

| e) | par sēdes pārtraukšanu vai slēgšanu (178. pants). |
| --- | --- |

e)

par sēdes pārtraukšanu vai slēgšanu (178. pants).

Par šiem priekšlikumiem var izteikties tikai ierosinātājs, viens runātājs par un viens runātājs pret priekšlikumu, kā arī atbildīgās komitejas priekšsēdētājs vai referents.

| 2. | Uzstāšanās laiks ir ne vairāk kā viena minūte. |
| --- | --- |

2.

Uzstāšanās laiks ir ne vairāk kā viena minūte.

173.   pants

Reglamenta neievērošana

| 1. | Deputātam var dot vārdu, lai viņš pievērstu Parlamenta priekšsēdētāja uzmanību tam, ka nav ievērots Reglaments. Uzstāšanās sākumā deputāts norāda, uz kuru Reglamenta pantu viņš atsaucas. |
| --- | --- |

1.

Deputātam var dot vārdu, lai viņš pievērstu Parlamenta priekšsēdētāja uzmanību tam, ka nav ievērots Reglaments. Uzstāšanās sākumā deputāts norāda, uz kuru Reglamenta pantu viņš atsaucas.

| 2. | Pieprasījumi dot vārdu par Reglamenta neievērošanu ir prioritāri attiecībā pret citiem pieprasījumiem dot vārdu. |
| --- | --- |

2.

Pieprasījumi dot vārdu par Reglamenta neievērošanu ir prioritāri attiecībā pret citiem pieprasījumiem dot vārdu.

| 3. | Uzstāšanās laiks ir ne vairāk kā viena minūte. |
| --- | --- |

3.

Uzstāšanās laiks ir ne vairāk kā viena minūte.

| 4. | Ja kāds deputāts norāda uz Reglamenta neievērošanu, Parlamenta priekšsēdētājs nekavējoties pieņem lēmumu saskaņā ar Reglamenta noteikumiem un to paziņo uzreiz pēc tam, kad šis jautājums ir izvirzīts. Par šo lēmumu nebalso. |
| --- | --- |

4.

Ja kāds deputāts norāda uz Reglamenta neievērošanu, Parlamenta priekšsēdētājs nekavējoties pieņem lēmumu saskaņā ar Reglamenta noteikumiem un to paziņo uzreiz pēc tam, kad šis jautājums ir izvirzīts. Par šo lēmumu nebalso.

| 5. | Izņēmuma gadījumos Parlamenta priekšsēdētājs var paziņot, ka savu lēmumu darīs zināmu vēlāk, taču ne vēlāk kā 24 stundu laikā pēc tam, kad ir norādīts uz Reglamenta neievērošanu. Ja lēmuma pieņemšana ir atlikta, iesāktās debates nav jāatliek. Parlamenta priekšsēdētājs var nodot jautājumu atbildīgajai komitejai.

  Pieprasījumam dot vārdu par Reglamenta neievērošanu jāattiecas uz izskatāmo darba kārtības punktu. Priekšsēdētājs piemērotā laikā, piemēram, pēc kāda darba kārtības punkta izskatīšanas vai pirms sēdes pārtraukšanas, var dot vārdu, lai deputāts izteiktos par citu jautājumu. |
| --- | --- |

5.

Izņēmuma gadījumos Parlamenta priekšsēdētājs var paziņot, ka savu lēmumu darīs zināmu vēlāk, taču ne vēlāk kā 24 stundu laikā pēc tam, kad ir norādīts uz Reglamenta neievērošanu. Ja lēmuma pieņemšana ir atlikta, iesāktās debates nav jāatliek. Parlamenta priekšsēdētājs var nodot jautājumu atbildīgajai komitejai.

Pieprasījumam dot vārdu par Reglamenta neievērošanu jāattiecas uz izskatāmo darba kārtības punktu. Priekšsēdētājs piemērotā laikā, piemēram, pēc kāda darba kārtības punkta izskatīšanas vai pirms sēdes pārtraukšanas, var dot vārdu, lai deputāts izteiktos par citu jautājumu.

174.   pants

Jautājuma nepieņemamība

| 1. | Kad sākas debates par kādu no darba kārtības punktiem, var ierosināt izskatīt šā jautājuma nepieņemamību. Par šo priekšlikumu balso nekavējoties.
  Par nodomu ierosināt kāda jautājuma nepieņemamības izskatīšanu Parlamenta priekšsēdētājam paziņo vismaz 24 stundas iepriekš, un Parlamenta priekšsēdētājs par to nekavējoties ziņo Parlamentam. |
| --- | --- |

1.

Kad sākas debates par kādu no darba kārtības punktiem, var ierosināt izskatīt šā jautājuma nepieņemamību. Par šo priekšlikumu balso nekavējoties.

Par nodomu ierosināt kāda jautājuma nepieņemamības izskatīšanu Parlamenta priekšsēdētājam paziņo vismaz 24 stundas iepriekš, un Parlamenta priekšsēdētājs par to nekavējoties ziņo Parlamentam.

| 2. | Ja šo priekšlikumu pieņem, Parlaments nekavējoties pāriet pie nākamā darba kārtības punkta. |
| --- | --- |

2.

Ja šo priekšlikumu pieņem, Parlaments nekavējoties pāriet pie nākamā darba kārtības punkta.

175.   pants

Nodošana atpakaļ komitejai

| 1. | Kad nosaka darba kārtību vai pirms debašu sākšanas politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti var prasīt, lai jautājumu nodod atpakaļ komitejai.
  Par nodomu prasīt nodošanu atpakaļ komitejai paziņo Parlamenta priekšsēdētājam vismaz 24 stundas iepriekš, un viņš par to nekavējoties ziņo Parlamentam. |
| --- | --- |

1.

Kad nosaka darba kārtību vai pirms debašu sākšanas politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti var prasīt, lai jautājumu nodod atpakaļ komitejai.

Par nodomu prasīt nodošanu atpakaļ komitejai paziņo Parlamenta priekšsēdētājam vismaz 24 stundas iepriekš, un viņš par to nekavējoties ziņo Parlamentam.

| 2. | Politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti var prasīt nodošanu atpakaļ komitejai pirms balsošanas vai tās laikā. Par šādu pieprasījumu balso nekavējoties. |
| --- | --- |

2.

Politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti var prasīt nodošanu atpakaļ komitejai pirms balsošanas vai tās laikā. Par šādu pieprasījumu balso nekavējoties.

| 3. | Pieprasījumu nodot atpakaļ komitejai var iesniegt tikai vienu reizi katrā no šīs procedūras dažādajiem posmiem. |
| --- | --- |

3.

Pieprasījumu nodot atpakaļ komitejai var iesniegt tikai vienu reizi katrā no šīs procedūras dažādajiem posmiem.

| 4. | Ja jautājumu nodod atpakaļ komitejai, debates par šo jautājumu pārtrauc. |
| --- | --- |

4.

Ja jautājumu nodod atpakaļ komitejai, debates par šo jautājumu pārtrauc.

| 5. | Parlaments var noteikt termiņu, kurā komitejai jāiesniedz savi secinājumi. |
| --- | --- |

5.

Parlaments var noteikt termiņu, kurā komitejai jāiesniedz savi secinājumi.

176.   pants

Debašu slēgšana

| 1. | Priekšsēdētājs var ierosināt un politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti var prasīt, lai debates slēdz, pirms ir izteikušies visi runātāji, kas ir pieteikušies debatēm. Par šo priekšlikumu vai pieprasījumu balso nekavējoties. |
| --- | --- |

1.

Priekšsēdētājs var ierosināt un politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti var prasīt, lai debates slēdz, pirms ir izteikušies visi runātāji, kas ir pieteikušies debatēm. Par šo priekšlikumu vai pieprasījumu balso nekavējoties.

| 2. | Ja šo priekšlikumu vai pieprasījumu pieņem, debatēs var izteikties tikai viens pārstāvis no tām politiskajām grupām, kuras vēl nav izteikušās. |
| --- | --- |

2.

Ja šo priekšlikumu vai pieprasījumu pieņem, debatēs var izteikties tikai viens pārstāvis no tām politiskajām grupām, kuras vēl nav izteikušās.

| 3. | Pēc tam, kad ir izteikušies 2. punktā minētie deputāti, debates slēdz, un Parlaments sāk balsošanu par apspriežamo jautājumu, izņemot gadījumus, kad laiks balsošanai ir iepriekš noteikts. |
| --- | --- |

3.

Pēc tam, kad ir izteikušies 2. punktā minētie deputāti, debates slēdz, un Parlaments sāk balsošanu par apspriežamo jautājumu, izņemot gadījumus, kad laiks balsošanai ir iepriekš noteikts.

| 4. | Ja priekšlikumu vai pieprasījumu slēgt debates noraida, tikai priekšsēdētājs to var vēlreiz ierosināt to pašu debašu laikā. |
| --- | --- |

4.

Ja priekšlikumu vai pieprasījumu slēgt debates noraida, tikai priekšsēdētājs to var vēlreiz ierosināt to pašu debašu laikā.

177.   pants

Debašu vai balsošanas atlikšana

| 1. | Sākoties debatēm par kādu no darba kārtības jautājumiem, politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti var iesniegt priekšlikumu atlikt debates līdz kādam noteiktam laikam. Par šo priekšlikumu balso nekavējoties.
  Par nodomu ierosināt debašu atlikšanu paziņo priekšsēdētājam vismaz 24 stundas iepriekš, un priekšsēdētājs par to nekavējoties ziņo Parlamentam. |
| --- | --- |

1.

Sākoties debatēm par kādu no darba kārtības jautājumiem, politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti var iesniegt priekšlikumu atlikt debates līdz kādam noteiktam laikam. Par šo priekšlikumu balso nekavējoties.

Par nodomu ierosināt debašu atlikšanu paziņo priekšsēdētājam vismaz 24 stundas iepriekš, un priekšsēdētājs par to nekavējoties ziņo Parlamentam.

| 2. | Ja šo priekšlikumu pieņem, Parlaments pāriet pie nākamā darba kārtības punkta. Atliktās debates atsāk noteiktajā laikā. |
| --- | --- |

2.

Ja šo priekšlikumu pieņem, Parlaments pāriet pie nākamā darba kārtības punkta. Atliktās debates atsāk noteiktajā laikā.

| 3. | Ja priekšlikumu noraida, to nevar vēlreiz ierosināt tās pašas sesijas laikā. |
| --- | --- |

3.

Ja priekšlikumu noraida, to nevar vēlreiz ierosināt tās pašas sesijas laikā.

| 4. | Pirms balsošanas vai balsošanas laikā politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti var iesniegt priekšlikumu atlikt balsošanu. Par šādu priekšlikumu balso nekavējoties.

  Parlamenta lēmumā atlikt debates uz vēlāku sesiju jānorāda, kuras sesijas darba kārtībā debates jāiekļauj, ņemot vērā to, ka attiecīgās sesijas darba kārtību sagatavo saskaņā ar 137. un 140. pantu. |
| --- | --- |

4.

Pirms balsošanas vai balsošanas laikā politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti var iesniegt priekšlikumu atlikt balsošanu. Par šādu priekšlikumu balso nekavējoties.

Parlamenta lēmumā atlikt debates uz vēlāku sesiju jānorāda, kuras sesijas darba kārtībā debates jāiekļauj, ņemot vērā to, ka attiecīgās sesijas darba kārtību sagatavo saskaņā ar 137. un 140. pantu.

178.   pants

Sēdes pārtraukšana vai slēgšana

Sēdi var pārtraukt vai slēgt debašu vai balsošanas laikā, ja tā nolemj Parlaments pēc priekšsēdētāja priekšlikuma vai pēc politiskās grupas vai vismaz 40 deputātu pieprasījuma. Par šo priekšlikumu vai pieprasījumu balso nekavējoties.

7.   NODAĻA

Parlamenta darba publiskums

179.   pants

Protokols

| 1. | Katras sēdes protokolu ar tās norises izklāstu, Parlamenta pieņemtajiem lēmumiem un runātāju vārdiem izdala vismaz pusstundu pirms nākamās pēcpusdienas sēdes sākuma.

  Likumdošanas procedūrā par “lēmumiem” šā panta izpratnē uzskata arī visus Parlamenta pieņemtos grozījumus, arī tad, ja saskaņā ar 56. panta 1. punktu noraida Komisijas priekšlikumu vai saskaņā ar 65. panta 3. punktu noraida Padomes nostāju. |
| --- | --- |

1.

Katras sēdes protokolu ar tās norises izklāstu, Parlamenta pieņemtajiem lēmumiem un runātāju vārdiem izdala vismaz pusstundu pirms nākamās pēcpusdienas sēdes sākuma.

Likumdošanas procedūrā par “lēmumiem” šā panta izpratnē uzskata arī visus Parlamenta pieņemtos grozījumus, arī tad, ja saskaņā ar 56. panta 1. punktu noraida Komisijas priekšlikumu vai saskaņā ar 65. panta 3. punktu noraida Padomes nostāju.

| 2. | Katras pēcpusdienas sēdes sākumā priekšsēdētājs iesniedz Parlamentam apstiprināšanai iepriekšējās sēdes protokolu. |
| --- | --- |

2.

Katras pēcpusdienas sēdes sākumā priekšsēdētājs iesniedz Parlamentam apstiprināšanai iepriekšējās sēdes protokolu.

| 3. | Ja protokolu apstrīd, vajadzības gadījumā Parlaments lemj, vai ņemt vērā pieprasītās izmaiņas. Uzstāšanās laiks, lai izteiktos par tematu, ir ne vairāk kā viena minūte. |
| --- | --- |

3.

Ja protokolu apstrīd, vajadzības gadījumā Parlaments lemj, vai ņemt vērā pieprasītās izmaiņas. Uzstāšanās laiks, lai izteiktos par tematu, ir ne vairāk kā viena minūte.

| 4. | Protokolu paraksta Parlamenta priekšsēdētājs un ģenerālsekretārs, un to glabā Parlamenta arhīvā. Protokolu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

4.

Protokolu paraksta Parlamenta priekšsēdētājs un ģenerālsekretārs, un to glabā Parlamenta arhīvā. Protokolu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

180.   pants

Pieņemtie teksti

| 1. | Parlamenta pieņemtos tekstus publicē uzreiz pēc balsošanas. Tos iesniedz Parlamentam kopā ar attiecīgās sēdes protokolu un glabā Parlamenta arhīvā. |
| --- | --- |

1.

Parlamenta pieņemtos tekstus publicē uzreiz pēc balsošanas. Tos iesniedz Parlamentam kopā ar attiecīgās sēdes protokolu un glabā Parlamenta arhīvā.

| 2. | Parlamenta pieņemtajiem tekstiem sagatavo galīgo juridiski lingvistisko redakciju, un par to ir atbildīgs Parlamenta priekšsēdētājs. Ja šādi teksti ir pieņemti saskaņā ar Parlamenta un Padomes panākto nolīgumu, galīgo redakciju sagatavo abas iestādes, cieši sadarbojoties un savstarpēji vienojoties. |
| --- | --- |

2.

Parlamenta pieņemtajiem tekstiem sagatavo galīgo juridiski lingvistisko redakciju, un par to ir atbildīgs Parlamenta priekšsēdētājs. Ja šādi teksti ir pieņemti saskaņā ar Parlamenta un Padomes panākto nolīgumu, galīgo redakciju sagatavo abas iestādes, cieši sadarbojoties un savstarpēji vienojoties.

| 3. | Reglamenta 216. pantā noteikto procedūru piemēro, kad nolūkā nodrošināt dokumenta kvalitāti un saskaņotību ar Parlamenta pausto gribu ir vajadzīgi pielāgojumi, kuri ir būtiskāki nekā pārrakstīšanās kļūdu labojumi vai labojumi, kas jāizdara, lai nodrošinātu visu valodu versiju saskaņotību, kā arī to lingvistisku pareizību un terminoloģisku konsekvenci. |
| --- | --- |

3.

Reglamenta 216. pantā noteikto procedūru piemēro, kad nolūkā nodrošināt dokumenta kvalitāti un saskaņotību ar Parlamenta pausto gribu ir vajadzīgi pielāgojumi, kuri ir būtiskāki nekā pārrakstīšanās kļūdu labojumi vai labojumi, kas jāizdara, lai nodrošinātu visu valodu versiju saskaņotību, kā arī to lingvistisku pareizību un terminoloģisku konsekvenci.

| 4. | Nostājas, ko Parlaments pieņēmis saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, sagatavo kā konsolidētu tekstu. Ja Parlamenta balsojums nav atkarīgs no vienošanās, kas panākta ar Padomi, konsolidētajā tekstā iezīmē visus pieņemtos grozījumus. |
| --- | --- |

4.

Nostājas, ko Parlaments pieņēmis saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, sagatavo kā konsolidētu tekstu. Ja Parlamenta balsojums nav atkarīgs no vienošanās, kas panākta ar Padomi, konsolidētajā tekstā iezīmē visus pieņemtos grozījumus.

| 5. | Kad ir sagatavota pieņemto tekstu galīgā redakcija, tos paraksta Parlamenta priekšsēdētājs un ģenerālsekretārs un publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

5.

Kad ir sagatavota pieņemto tekstu galīgā redakcija, tos paraksta Parlamenta priekšsēdētājs un ģenerālsekretārs un publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

181.   pants

Stenogramma

| 1. | Katras sēdes debašu stenogrammu raksta visās oficiālajās valodās. |
| --- | --- |

1.

Katras sēdes debašu stenogrammu raksta visās oficiālajās valodās.

| 2. | Runātāji nedēļas laikā nosūta savu runu tekstus ar labojumiem uz sekretariātu. |
| --- | --- |

2.

Runātāji nedēļas laikā nosūta savu runu tekstus ar labojumiem uz sekretariātu.

| 3. | Stenogrammu publicē kā pielikumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

3.

Stenogrammu publicē kā pielikumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

| 4. | Deputāti var prasīt steidzami pārtulkot stenogrammas izrakstus. |
| --- | --- |

4.

Deputāti var prasīt steidzami pārtulkot stenogrammas izrakstus.

182.   pants

Debašu audiovizuālie ieraksti

Audiovizuālos ierakstus kopā ar skaņas celiņu no visām tulku kabīnēm sagatavo tūlīt pēc sēdes un ievieto internetā.

VII   SADAĻA

KOMITEJAS UN DELEGĀCIJAS

1.   NODAĻA

Komitejas – izveide un kompetences

183.   pants

Pastāvīgo komiteju izveide

Pēc Priekšsēdētāju konferences priekšlikuma Parlaments izveido pastāvīgās komitejas, kuru kompetences ir noteiktas Reglamenta pielikumā (18). Šo komiteju locekļus ievēlē jaunievēlētā Parlamenta pirmajā sesijā un pārvēlē pēc divarpus gadiem.

Pastāvīgo komiteju kompetences var noteikt citā dienā nekā tajā, kad komiteju izveido.

184.   pants

Īpašo komiteju izveide

Pēc Priekšsēdētāju konferences priekšlikuma Parlaments var jebkurā laikā izveidot īpašās komitejas, kuru kompetences, sastāvu un pilnvaru laiku nosaka, pieņemot lēmumu par to izveidi; šo komiteju pilnvaru laiks nevar būt ilgāks par 12 mēnešiem, izņemot gadījumus, kad pēc šā termiņa beigām Parlaments to pagarina.

Ja īpašās komiteju kompetences, sastāvu un pilnvaru termiņu nosaka, pieņemot lēmumu par to izveidi, tas nozīmē, ka Parlaments šīs kompetences vēlāk nevar mainīt, to loku ierobežojot vai paplašinot.

185.   pants

Izmeklēšanas komitejas

| 1. | Parlaments pēc ceturtās daļas deputātu pieprasījuma var izveidot izmeklēšanas komiteju, lai izmeklētu gadījumus, kad ir aizdomas par to, ka, piemērojot Eiropas Savienības tiesības, Eiropas Savienības iestāde vai struktūra, kādas dalībvalsts valsts pārvaldes iestāde vai persona, kuru Kopienu tiesības pilnvaro tās īstenot, ir izdarījusi Eiropas Savienības tiesību pārkāpumu vai pieļāvusi administratīvu kļūmi.
  Lēmumu par izmeklēšanas komitejas izveidi viena mēneša laikā publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Turklāt Parlaments dara visu vajadzīgo, lai šo lēmumu darītu pēc iespējas plašāk zināmu. |
| --- | --- |

1.

Parlaments pēc ceturtās daļas deputātu pieprasījuma var izveidot izmeklēšanas komiteju, lai izmeklētu gadījumus, kad ir aizdomas par to, ka, piemērojot Eiropas Savienības tiesības, Eiropas Savienības iestāde vai struktūra, kādas dalībvalsts valsts pārvaldes iestāde vai persona, kuru Kopienu tiesības pilnvaro tās īstenot, ir izdarījusi Eiropas Savienības tiesību pārkāpumu vai pieļāvusi administratīvu kļūmi.

Lēmumu par izmeklēšanas komitejas izveidi viena mēneša laikā publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Turklāt Parlaments dara visu vajadzīgo, lai šo lēmumu darītu pēc iespējas plašāk zināmu.

| 2. | Izmeklēšanas komitejas darbības veidu reglamentē šā reglamenta noteikumi, kas attiecas uz komitejām, izņemot īpašos noteikumus, kurus nosaka šis pants un Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 1995. gada 19. aprīļa Lēmums par sīki izstrādātiem Eiropas Parlamenta izmeklēšanas tiesību izmantošanas noteikumiem (19), kurš pievienots Reglamentam. |
| --- | --- |

2.

Izmeklēšanas komitejas darbības veidu reglamentē šā reglamenta noteikumi, kas attiecas uz komitejām, izņemot īpašos noteikumus, kurus nosaka šis pants un Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 1995. gada 19. aprīļa Lēmums par sīki izstrādātiem Eiropas Parlamenta izmeklēšanas tiesību izmantošanas noteikumiem (19), kurš pievienots Reglamentam.

| 3. | Pieprasījumā izveidot izmeklēšanas komiteju jānorāda izmeklēšanas mērķis un jāsniedz sīki izstrādāts pieprasījuma pamatojums. Parlaments pēc Priekšsēdētāju konferences priekšlikuma pieņem lēmumu par šādas komitejas izveidi un, ja šāds lēmums ir pieņemts, tad lemj par tās sastāvu saskaņā ar 186. panta noteikumiem. |
| --- | --- |

3.

Pieprasījumā izveidot izmeklēšanas komiteju jānorāda izmeklēšanas mērķis un jāsniedz sīki izstrādāts pieprasījuma pamatojums. Parlaments pēc Priekšsēdētāju konferences priekšlikuma pieņem lēmumu par šādas komitejas izveidi un, ja šāds lēmums ir pieņemts, tad lemj par tās sastāvu saskaņā ar 186. panta noteikumiem.

| 4. | Izmeklēšanas komiteja savu darbu beidz, iesniedzot ziņojumu ne vēlāk kā divpadsmit mēnešus pēc tās izveidošanas. Parlaments var šo termiņu pagarināt divas reizes par trim mēnešiem.
  Komitejā balsstiesības ir tās pilntiesīgajiem locekļiem vai viņu prombūtnes laikā – viņu pastāvīgajiem aizstājējiem. |
| --- | --- |

4.

Izmeklēšanas komiteja savu darbu beidz, iesniedzot ziņojumu ne vēlāk kā divpadsmit mēnešus pēc tās izveidošanas. Parlaments var šo termiņu pagarināt divas reizes par trim mēnešiem.

Komitejā balsstiesības ir tās pilntiesīgajiem locekļiem vai viņu prombūtnes laikā – viņu pastāvīgajiem aizstājējiem.

| 5. | Izmeklēšanas komiteja ievēlē priekšsēdētāju un divus vietniekus, kā arī ieceļ vienu vai vairākus referentus. Turklāt komiteja var uzdot īpašus darbus vai uzdevumus vai uzticēt pienākumus saviem locekļiem, kuri tai sniedz sīku atskaiti.
  Sanāksmju starplaikā steidzamos vai vajadzības gadījumos komitejas prezidijs īsteno komitejas pilnvaras, kuras apstiprina nākamajā sanāksmē. |
| --- | --- |

5.

Izmeklēšanas komiteja ievēlē priekšsēdētāju un divus vietniekus, kā arī ieceļ vienu vai vairākus referentus. Turklāt komiteja var uzdot īpašus darbus vai uzdevumus vai uzticēt pienākumus saviem locekļiem, kuri tai sniedz sīku atskaiti.

Sanāksmju starplaikā steidzamos vai vajadzības gadījumos komitejas prezidijs īsteno komitejas pilnvaras, kuras apstiprina nākamajā sanāksmē.

| 6. | Ja izmeklēšanas komiteja uzskata, ka nav ievērotas kādas no tās tiesībām, tā ierosina Parlamenta priekšsēdētājam veikt attiecīgus pasākumus. |
| --- | --- |

6.

Ja izmeklēšanas komiteja uzskata, ka nav ievērotas kādas no tās tiesībām, tā ierosina Parlamenta priekšsēdētājam veikt attiecīgus pasākumus.

| 7. | Izmeklēšanas komiteja var vērsties pie 2. punktā minētā lēmuma 3. pantā uzskaitītajām iestādēm vai personām, lai tās uzklausītu vai saņemtu dokumentus.
  Eiropas Savienības iestāžu un struktūru deputātu un ierēdņu ceļa un uzturēšanās izdevumus sedz Eiropas Savienības iestādes un struktūras. Ceļa un uzturēšanās izdevumus pārējām personām, kuras sniedz liecības izmeklēšanas komitejā, Eiropas Parlaments atmaksā saskaņā ar noteikumiem par ekspertu uzklausīšanu.
  Visas personas, kuras izmeklēšanas komiteja ir uzaicinājusi sniegt liecību, var atsaukties uz tām tiesībām, kuras tām būtu kā lieciniekiem tiesā savā valstī. Par šīm tiesībām uzaicinātā persona ir jāinformē, pirms viņa sniedz liecību komitejai.
  Attiecībā uz valodu lietošanu komiteja piemēro 146. panta noteikumus. Tomēr komitejas prezidijs:






  — | var noteikt, ka mutisko tulkošanu sniegs tikai tajās oficiālajās valodās, kurās runā komitejas darbā iesaistītie, ja tā uzskata, ka tas vajadzīgs konfidencialitātes apsvērumu dēļ, un |
| --- | --- | --- |

7.

Izmeklēšanas komiteja var vērsties pie 2. punktā minētā lēmuma 3. pantā uzskaitītajām iestādēm vai personām, lai tās uzklausītu vai saņemtu dokumentus.

Eiropas Savienības iestāžu un struktūru deputātu un ierēdņu ceļa un uzturēšanās izdevumus sedz Eiropas Savienības iestādes un struktūras. Ceļa un uzturēšanās izdevumus pārējām personām, kuras sniedz liecības izmeklēšanas komitejā, Eiropas Parlaments atmaksā saskaņā ar noteikumiem par ekspertu uzklausīšanu.

Visas personas, kuras izmeklēšanas komiteja ir uzaicinājusi sniegt liecību, var atsaukties uz tām tiesībām, kuras tām būtu kā lieciniekiem tiesā savā valstī. Par šīm tiesībām uzaicinātā persona ir jāinformē, pirms viņa sniedz liecību komitejai.

Attiecībā uz valodu lietošanu komiteja piemēro 146. panta noteikumus. Tomēr komitejas prezidijs:

—

var noteikt, ka mutisko tulkošanu sniegs tikai tajās oficiālajās valodās, kurās runā komitejas darbā iesaistītie, ja tā uzskata, ka tas vajadzīgs konfidencialitātes apsvērumu dēļ, un

| — | attiecībā uz saņemto dokumentu rakstisko tulkošanu pieņem tādus lēmumus, lai varētu veikt savu darbu efektīvi un ātri, ievērojot vajadzīgo slepenību un konfidencialitāti. |
| --- | --- |

—

attiecībā uz saņemto dokumentu rakstisko tulkošanu pieņem tādus lēmumus, lai varētu veikt savu darbu efektīvi un ātri, ievērojot vajadzīgo slepenību un konfidencialitāti.

| 8. | Izmeklēšanas komitejas priekšsēdētājs kopā ar prezidiju nodrošina darbības slepenības vai konfidencialitātes ievērošanu un to pienācīgi dara zināmu komitejas locekļiem.
  Komitejas priekšsēdētājs arī nepārprotami atsaucas uz iepriekšminētā lēmuma 2. panta 2. punkta noteikumiem. Piemēro Reglamenta VIII pielikuma A daļas noteikumus. |
| --- | --- |

8.

Izmeklēšanas komitejas priekšsēdētājs kopā ar prezidiju nodrošina darbības slepenības vai konfidencialitātes ievērošanu un to pienācīgi dara zināmu komitejas locekļiem.

Komitejas priekšsēdētājs arī nepārprotami atsaucas uz iepriekšminētā lēmuma 2. panta 2. punkta noteikumiem. Piemēro Reglamenta VIII pielikuma A daļas noteikumus.

| 9. | Nosūtītos slepenos vai konfidenciālos dokumentus izskata ar tādiem tehniskiem līdzekļiem, kas nodrošina, ka tie ir personiski pieejami tikai tiem komitejas locekļiem, kuru pienākumos ietilpst to izskatīšana. Minētie komitejas locekļi svinīgi apņemas citām personām liegt piekļuvi slepenai vai konfidenciālai informācijai šā panta nozīmē un šo informāciju izmantot, vienīgi lai sagatavotu ziņojumu izmeklēšanas komitejas vajadzībām. Sanāksmes notiek telpās, kuras ir aprīkotas tā, lai nepiederošas personas nevar noklausīties to norisi. |
| --- | --- |

9.

Nosūtītos slepenos vai konfidenciālos dokumentus izskata ar tādiem tehniskiem līdzekļiem, kas nodrošina, ka tie ir personiski pieejami tikai tiem komitejas locekļiem, kuru pienākumos ietilpst to izskatīšana. Minētie komitejas locekļi svinīgi apņemas citām personām liegt piekļuvi slepenai vai konfidenciālai informācijai šā panta nozīmē un šo informāciju izmantot, vienīgi lai sagatavotu ziņojumu izmeklēšanas komitejas vajadzībām. Sanāksmes notiek telpās, kuras ir aprīkotas tā, lai nepiederošas personas nevar noklausīties to norisi.

| 10. | Kad izmeklēšanas komiteja ir beigusi darbu, tā iesniedz Parlamentam ziņojumu par paveikto; vajadzības gadījumā ziņojumam pievieno mazākuma viedokli saskaņā ar 52. panta nosacījumiem. Šo ziņojumu publicē.
  Pēc izmeklēšanas komitejas pieprasījuma Parlaments rīko debates par šo ziņojumu sesijā pēc tā iesniegšanas.
  Komiteja var iesniegt Parlamentam arī ieteikuma projektu, kas adresēts Eiropas Savienības iestādēm vai struktūrām vai dalībvalstīm. |
| --- | --- |

10.

Kad izmeklēšanas komiteja ir beigusi darbu, tā iesniedz Parlamentam ziņojumu par paveikto; vajadzības gadījumā ziņojumam pievieno mazākuma viedokli saskaņā ar 52. panta nosacījumiem. Šo ziņojumu publicē.

Pēc izmeklēšanas komitejas pieprasījuma Parlaments rīko debates par šo ziņojumu sesijā pēc tā iesniegšanas.

Komiteja var iesniegt Parlamentam arī ieteikuma projektu, kas adresēts Eiropas Savienības iestādēm vai struktūrām vai dalībvalstīm.

| 11. | Parlamenta priekšsēdētājs uzdod VII pielikuma nozīmē atbildīgajai komitejai uzraudzīt, kādi pasākumi ir veikti saistībā ar izmeklēšanas komitejas darba rezultātiem, un vajadzības gadījumā par to sagatavot ziņojumu, kā arī viņš veic jebkuras citas darbības, kuras uzskata par vajadzīgām, lai praktiski piemērotu izmeklēšanas secinājumus.

  Grozījumi saskaņā ar 186. panta 2. punktu iespējami tikai Priekšsēdētāju konferences priekšlikumam par izmeklēšanas komitejas sastāvu (3. punkts).


  Grozījumus nevar iesniegt par izmeklēšanas mērķi, kā to definējusi ceturtā daļa Parlamenta deputātu (3. punkts), un par 4. punktā noteikto termiņu. |
| --- | --- |

11.

Parlamenta priekšsēdētājs uzdod VII pielikuma nozīmē atbildīgajai komitejai uzraudzīt, kādi pasākumi ir veikti saistībā ar izmeklēšanas komitejas darba rezultātiem, un vajadzības gadījumā par to sagatavot ziņojumu, kā arī viņš veic jebkuras citas darbības, kuras uzskata par vajadzīgām, lai praktiski piemērotu izmeklēšanas secinājumus.

Grozījumi saskaņā ar 186. panta 2. punktu iespējami tikai Priekšsēdētāju konferences priekšlikumam par izmeklēšanas komitejas sastāvu (3. punkts).

Grozījumus nevar iesniegt par izmeklēšanas mērķi, kā to definējusi ceturtā daļa Parlamenta deputātu (3. punkts), un par 4. punktā noteikto termiņu.

186.   pants

Komiteju sastāvs

| 1. | Komiteju un izmeklēšanas komiteju locekļus ievēlē pēc tam, kad politiskā grupas un pie politiskajām grupām nepiederošie deputāti ir izvirzījuši kandidātus. Priekšsēdētāju konference iesniedz Parlamentam priekšlikumus. Komitejas sastāvam pēc iespējas jāatspoguļo Parlamenta sastāvs.

  Ja kāds deputāts pāriet no vienas politiskās grupas uz citu, viņš saglabā amatu Parlamenta komitejās uz atlikušo divarpus gadus ilgo pilnvaru laiku. Tomēr, ja deputāta pāriešana uz citu politisko grupu izjauc dažādo politisko uzskatu taisnīgu pārstāvību komitejā, Priekšsēdētāju konference saskaņā ar 1. punkta otrajā teikumā noteikto procedūru iesniedz priekšlikumus par komitejas sastāvu, ciktāl ir garantētas attiecīgā deputāta individuālās tiesības.


  Politisko grupu komiteju amatu sadales proporcionalitāte nedrīkst atšķirties no tuvākā atbilstīgā veselā skaitļa. Ja kāda grupa nolemj neieņemt amatus komitejā, attiecīgās vietas paliek brīvas, un komitejas locekļu skaitu atbilstoši samazina. Politiskajām grupām nav atļauts mainīties ar locekļu vietām. |
| --- | --- |

1.

Komiteju un izmeklēšanas komiteju locekļus ievēlē pēc tam, kad politiskā grupas un pie politiskajām grupām nepiederošie deputāti ir izvirzījuši kandidātus. Priekšsēdētāju konference iesniedz Parlamentam priekšlikumus. Komitejas sastāvam pēc iespējas jāatspoguļo Parlamenta sastāvs.

Ja kāds deputāts pāriet no vienas politiskās grupas uz citu, viņš saglabā amatu Parlamenta komitejās uz atlikušo divarpus gadus ilgo pilnvaru laiku. Tomēr, ja deputāta pāriešana uz citu politisko grupu izjauc dažādo politisko uzskatu taisnīgu pārstāvību komitejā, Priekšsēdētāju konference saskaņā ar 1. punkta otrajā teikumā noteikto procedūru iesniedz priekšlikumus par komitejas sastāvu, ciktāl ir garantētas attiecīgā deputāta individuālās tiesības.

Politisko grupu komiteju amatu sadales proporcionalitāte nedrīkst atšķirties no tuvākā atbilstīgā veselā skaitļa. Ja kāda grupa nolemj neieņemt amatus komitejā, attiecīgās vietas paliek brīvas, un komitejas locekļu skaitu atbilstoši samazina. Politiskajām grupām nav atļauts mainīties ar locekļu vietām.

| 2. | Priekšsēdētāju konferences priekšlikumu grozījumi ir pieņemami tikai tad, ja tos ir iesnieguši vismaz 40 deputāti. Par šiem grozījumiem Parlaments balso aizklāti. |
| --- | --- |

2.

Priekšsēdētāju konferences priekšlikumu grozījumi ir pieņemami tikai tad, ja tos ir iesnieguši vismaz 40 deputāti. Par šiem grozījumiem Parlaments balso aizklāti.

| 3. | Uzskata, ka ir ievēlēti tie deputāti, kuru vārdi ir minēti Priekšsēdētāju konferences priekšlikumos, ko var grozīt saskaņā ar 2. punktu. |
| --- | --- |

3.

Uzskata, ka ir ievēlēti tie deputāti, kuru vārdi ir minēti Priekšsēdētāju konferences priekšlikumos, ko var grozīt saskaņā ar 2. punktu.

| 4. | Ja politiskā grupa Priekšsēdētāju konferences noteiktajā termiņā nav iesniegusi izmeklēšanas komitejas locekļu kandidatūras saskaņā ar 1. punktu, Priekšsēdētāju konference iesniedz Parlamentam tikai tās kandidatūras, kuras šajā termiņā ir paziņotas. |
| --- | --- |

4.

Ja politiskā grupa Priekšsēdētāju konferences noteiktajā termiņā nav iesniegusi izmeklēšanas komitejas locekļu kandidatūras saskaņā ar 1. punktu, Priekšsēdētāju konference iesniedz Parlamentam tikai tās kandidatūras, kuras šajā termiņā ir paziņotas.

| 5. | Brīvajās komitejas locekļu vietās Priekšsēdētāju konference var uz laiku iecelt deputātus ar viņu piekrišanu un ņemot vērā 1. punkta noteikumus. |
| --- | --- |

5.

Brīvajās komitejas locekļu vietās Priekšsēdētāju konference var uz laiku iecelt deputātus ar viņu piekrišanu un ņemot vērā 1. punkta noteikumus.

| 6. | Šīs izmaiņas nākamajā sēdē iesniedz Parlamentam ratificēšanai. |
| --- | --- |

6.

Šīs izmaiņas nākamajā sēdē iesniedz Parlamentam ratificēšanai.

187.   pants

Aizstājēji

| 1. | Politiskās grupas un pie grupām nepiederoši deputāti katrā komitejā var iecelt tikpat pastāvīgo aizstājēju, cik tās pilntiesīgo locekļu, kuri komitejā pārstāv dažādas politiskās grupas un pie grupām nepiederošos deputātus. Par to informē Parlamenta priekšsēdētāju. Pastāvīgie aizstājēji ir tiesīgi piedalīties komitejas sanāksmēs, izteikties un pilntiesīgā locekļa prombūtnē piedalīties balsošanā. |
| --- | --- |

1.

Politiskās grupas un pie grupām nepiederoši deputāti katrā komitejā var iecelt tikpat pastāvīgo aizstājēju, cik tās pilntiesīgo locekļu, kuri komitejā pārstāv dažādas politiskās grupas un pie grupām nepiederošos deputātus. Par to informē Parlamenta priekšsēdētāju. Pastāvīgie aizstājēji ir tiesīgi piedalīties komitejas sanāksmēs, izteikties un pilntiesīgā locekļa prombūtnē piedalīties balsošanā.

| 2. | Turklāt pilntiesīgā locekļa prombūtnē un ja viņam nav iecelti pastāvīgie aizstājēji vai to prombūtnē komitejas pastāvīgo locekli sanāksmēs var aizstāt kāds cits tās pašas politiskās grupas deputāts ar balsstiesībām. Aizstājēja vārdu pirms balsošanas sākuma paziņo komitejas priekšsēdētājam.

  Šā panta 2. punkts pēc analoģijas attiecas arī uz tiem deputātiem, kas nepieder pie politiskajām grupām.


  Šā panta 2. punkta pēdējā teikumā noteiktā iepriekšējā paziņošana jāveic pirms debašu beigām vai pirms ir sākusies balsošana par jautājumu(-iem), kura(-u) apspriešanai aizstājējs ir iecelts.

  - * *

  Šie noteikumi ietver divus nosacījumus, kas ar šo tekstu ir nepārprotami noteikti:







  — | politiskajai grupai komitejā nevar būt vairāk pastāvīgo aizstājēju nekā pastāvīgo locekļu, |
| --- | --- | --- |

2.

Turklāt pilntiesīgā locekļa prombūtnē un ja viņam nav iecelti pastāvīgie aizstājēji vai to prombūtnē komitejas pastāvīgo locekli sanāksmēs var aizstāt kāds cits tās pašas politiskās grupas deputāts ar balsstiesībām. Aizstājēja vārdu pirms balsošanas sākuma paziņo komitejas priekšsēdētājam.

Šā panta 2. punkts pēc analoģijas attiecas arī uz tiem deputātiem, kas nepieder pie politiskajām grupām.

Šā panta 2. punkta pēdējā teikumā noteiktā iepriekšējā paziņošana jāveic pirms debašu beigām vai pirms ir sākusies balsošana par jautājumu(-iem), kura(-u) apspriešanai aizstājējs ir iecelts.

- * *

Šie noteikumi ietver divus nosacījumus, kas ar šo tekstu ir nepārprotami noteikti:

—

politiskajai grupai komitejā nevar būt vairāk pastāvīgo aizstājēju nekā pastāvīgo locekļu,

| — | tikai politiskās grupas ir tiesīgas iecelt pastāvīgos aizstājējus, par to vienīgi informējot priekšsēdētāju. |
| --- | --- |

—

tikai politiskās grupas ir tiesīgas iecelt pastāvīgos aizstājējus, par to vienīgi informējot priekšsēdētāju.

Tātad:

| — | pastāvīgā aizstājēja statuss ir atkarīgs vienīgi no piederības pie kādas noteiktas politiskās grupas, |
| --- | --- |

—

pastāvīgā aizstājēja statuss ir atkarīgs vienīgi no piederības pie kādas noteiktas politiskās grupas,

| — | ja mainās pie kādas politiskās grupas piederošo komitejas pastāvīgo locekļu skaits, attiecīgi mainās arī maksimālais pastāvīgo aizstājēju skaits, ko politiskā grupa var iecelt, |
| --- | --- |

—

ja mainās pie kādas politiskās grupas piederošo komitejas pastāvīgo locekļu skaits, attiecīgi mainās arī maksimālais pastāvīgo aizstājēju skaits, ko politiskā grupa var iecelt,

| — | ja kāds deputāts pāriet uz citu politisko grupu, viņš nevar saglabāt pastāvīgā aizstājēja statusu tajā politiskajā grupā, kuru viņš atstāj, |
| --- | --- |

—

ja kāds deputāts pāriet uz citu politisko grupu, viņš nevar saglabāt pastāvīgā aizstājēja statusu tajā politiskajā grupā, kuru viņš atstāj,

| — | komitejas loceklis nekādā gadījumā nevar būt par aizstājēju kolēģim no citas politiskās grupas. |
| --- | --- |

—

komitejas loceklis nekādā gadījumā nevar būt par aizstājēju kolēģim no citas politiskās grupas.

188.   pants

Komiteju pienākumi

| 1. | Pastāvīgo komiteju uzdevums ir izskatīt jautājumus, kurus tām nosūta Parlaments vai – sesijas pārtraukumos – Parlamenta priekšsēdētājs Priekšsēdētāju konferences vārdā. Īpašo un izmeklēšanas komiteju uzdevumus nosaka, tās izveidojot; šīs komitejas nevar sniegt atzinumus citām komitejām.

  (Sk. 184. pantam pievienoto komentāru.) |
| --- | --- |

1.

Pastāvīgo komiteju uzdevums ir izskatīt jautājumus, kurus tām nosūta Parlaments vai – sesijas pārtraukumos – Parlamenta priekšsēdētājs Priekšsēdētāju konferences vārdā. Īpašo un izmeklēšanas komiteju uzdevumus nosaka, tās izveidojot; šīs komitejas nevar sniegt atzinumus citām komitejām.

(Sk. 184. pantam pievienoto komentāru.)

| 2. | Ja kāda pastāvīgā komiteja paziņo, ka tā nav kompetenta izskatīt kādu jautājumu, vai ja ir kompetenču konflikts starp divām vai vairākām pastāvīgajām komitejām, jautājumu par kompetenci iesniedz Priekšsēdētāju konferencei četru darba nedēļu laikā pēc paziņošanas plenārsēdē, ka attiecīgais jautājums ir nodots komitejai.
  Priekšsēdētāju konference pieņem lēmumu sešu nedēļu laikā, pamatojoties uz Komiteju priekšsēdētāju konferences ieteikumu vai – ja šāds ieteikums nav paredzams – uz tās priekšsēdētāja ieteikumu. Ja Priekšsēdētāju konference lēmumu šajā termiņā nav pieņēmusi, ieteikumu uzskata par apstiprinātu.

  Komiteju priekšsēdētāji var vienoties ar citu komiteju priekšsēdētājiem par kāda jautājuma piešķiršanu konkrētai komitejai, un, ja vajadzīgs, par to ir jāsaņem atļauja piemērot komiteju iesaistīšanas procedūru saskaņā ar 50. pantu. |
| --- | --- |

2.

Ja kāda pastāvīgā komiteja paziņo, ka tā nav kompetenta izskatīt kādu jautājumu, vai ja ir kompetenču konflikts starp divām vai vairākām pastāvīgajām komitejām, jautājumu par kompetenci iesniedz Priekšsēdētāju konferencei četru darba nedēļu laikā pēc paziņošanas plenārsēdē, ka attiecīgais jautājums ir nodots komitejai.

Priekšsēdētāju konference pieņem lēmumu sešu nedēļu laikā, pamatojoties uz Komiteju priekšsēdētāju konferences ieteikumu vai – ja šāds ieteikums nav paredzams – uz tās priekšsēdētāja ieteikumu. Ja Priekšsēdētāju konference lēmumu šajā termiņā nav pieņēmusi, ieteikumu uzskata par apstiprinātu.

Komiteju priekšsēdētāji var vienoties ar citu komiteju priekšsēdētājiem par kāda jautājuma piešķiršanu konkrētai komitejai, un, ja vajadzīgs, par to ir jāsaņem atļauja piemērot komiteju iesaistīšanas procedūru saskaņā ar 50. pantu.

| 3. | Ja vairākas pastāvīgās komitejas ir kompetentas izskatīt kādu jautājumu, vienu komiteju ieceļ par atbildīgo komiteju, bet pārējās lūdz sniegt atzinumu.
  Tomēr vienu jautājumu var iesniegt ne vairāk kā trijām komitejām vienlaikus, izņemot pamatotus gadījumus, kad pieņem lēmumu atkāpties no šā noteikuma saskaņā ar 1. punktā paredzētajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

3.

Ja vairākas pastāvīgās komitejas ir kompetentas izskatīt kādu jautājumu, vienu komiteju ieceļ par atbildīgo komiteju, bet pārējās lūdz sniegt atzinumu.

Tomēr vienu jautājumu var iesniegt ne vairāk kā trijām komitejām vienlaikus, izņemot pamatotus gadījumus, kad pieņem lēmumu atkāpties no šā noteikuma saskaņā ar 1. punktā paredzētajiem nosacījumiem.

| 4. | Divas vai vairākas komitejas vai apakškomitejas var kopīgi izskatīt jautājumus, kas ietilpst to kompetencē, taču tās nevar pieņemt lēmumus. |
| --- | --- |

4.

Divas vai vairākas komitejas vai apakškomitejas var kopīgi izskatīt jautājumus, kas ietilpst to kompetencē, taču tās nevar pieņemt lēmumus.

| 5. | Ar Prezidija piekrišanu visas komitejas var uzdot vienam vai vairākiem saviem locekļiem veikt izpēti vai vākt faktus. |
| --- | --- |

5.

Ar Prezidija piekrišanu visas komitejas var uzdot vienam vai vairākiem saviem locekļiem veikt izpēti vai vākt faktus.

189.   pants

Par pilnvaru pārbaudi atbildīgā komiteja

No komitejām, kas izveidotas saskaņā ar Reglamenta noteikumiem, vienas komitejas uzdevums ir pārbaudīt pilnvaras un sagatavot lēmumus, ja apstrīd vēlēšanu spēkā esamību.

190.   pants

Apakškomitejas

| 1. | Ar Priekšsēdētāju konferences iepriekšēju atļauju pastāvīgā vai īpašā komiteja var savas darbības interesēs izveidot vienu vai vairākas apakškomitejas, kuru sastāvu un kompetenci tā nosaka saskaņā ar 186. pantu. Apakškomitejas sniedz ziņojumus tām komitejām, kuras ir izveidojušas šīs apakškomitejas. |
| --- | --- |

1.

Ar Priekšsēdētāju konferences iepriekšēju atļauju pastāvīgā vai īpašā komiteja var savas darbības interesēs izveidot vienu vai vairākas apakškomitejas, kuru sastāvu un kompetenci tā nosaka saskaņā ar 186. pantu. Apakškomitejas sniedz ziņojumus tām komitejām, kuras ir izveidojušas šīs apakškomitejas.

| 2. | Uz apakškomitejām attiecas tā pati procedūra, kas uz komitejām. |
| --- | --- |

2.

Uz apakškomitejām attiecas tā pati procedūra, kas uz komitejām.

| 3. | Aizstājējus apakškomitejās ieceļ saskaņā ar tādiem pašiem nosacījumiem kā komitejās. |
| --- | --- |

3.

Aizstājējus apakškomitejās ieceļ saskaņā ar tādiem pašiem nosacījumiem kā komitejās.

| 4. | Šo noteikumu piemērošanai jānodrošina savstarpēja saikne starp apakškomiteju un komiteju, kura šo apakškomiteju ir izveidojusi. Tādēļ visus apakškomitejas pastāvīgos locekļus izraugās no galvenās komitejas locekļu vidus. |
| --- | --- |

4.

Šo noteikumu piemērošanai jānodrošina savstarpēja saikne starp apakškomiteju un komiteju, kura šo apakškomiteju ir izveidojusi. Tādēļ visus apakškomitejas pastāvīgos locekļus izraugās no galvenās komitejas locekļu vidus.

191.   pants

Komiteju prezidiji

| 1. | Pirmajā komitejas sanāksmē pēc komitejas locekļu ievēlēšanas saskaņā ar 186. pantu komiteja ievēlē priekšsēdētāju un atsevišķos balsojumos viņa vietniekus, kuri veido komitejas prezidiju. Ievēlamo priekšsēdētāja vietnieku skaitu nosaka Parlaments, ņemot vērā Priekšsēdētāju konferences priekšlikumu.

  Šis punkts neliedz galvenās komitejas priekšsēdētājam iesaistīt apakškomiteju priekšsēdētājus prezidija darbā vai ļaut apakškomiteju priekšsēdētājiem vadīt debates par jautājumiem, ar kuriem specifiski strādā attiecīgā apakškomiteja, – šis punkts to tiešām atļauj, ja vien šī procedūra pilnībā ir iesniegta prezidijam izskatīšanai un tai ir saņemta prezidija piekrišana. |
| --- | --- |

1.

Pirmajā komitejas sanāksmē pēc komitejas locekļu ievēlēšanas saskaņā ar 186. pantu komiteja ievēlē priekšsēdētāju un atsevišķos balsojumos viņa vietniekus, kuri veido komitejas prezidiju. Ievēlamo priekšsēdētāja vietnieku skaitu nosaka Parlaments, ņemot vērā Priekšsēdētāju konferences priekšlikumu.

Šis punkts neliedz galvenās komitejas priekšsēdētājam iesaistīt apakškomiteju priekšsēdētājus prezidija darbā vai ļaut apakškomiteju priekšsēdētājiem vadīt debates par jautājumiem, ar kuriem specifiski strādā attiecīgā apakškomiteja, – šis punkts to tiešām atļauj, ja vien šī procedūra pilnībā ir iesniegta prezidijam izskatīšanai un tai ir saņemta prezidija piekrišana.

| 2. | Ja kandidātu skaits ir vienāds ar ievēlamo locekļu skaitu, balsošana var notikt ar aklamāciju.
  Pārējos gadījumos vai pēc vienas sestās daļas komitejas locekļu pieprasījuma balsošana notiek aizklāti.
  Ja ir tikai viens kandidāts, viņš ir ievēlēts, ja ir saņēmis nodoto balsu absolūtu vairākumu, kurā ieskaitītas gan balsis “par”, gan balsis “pret”.
  Ja pirmajā balsošanas kārtā ir vairāki kandidāti, ievēlē to kandidātu, kurš iegūst nodoto balsu absolūtu vairākumu, kā noteikts iepriekšējā daļā. Otrajā kārtā ievēlē to kandidātu, kurš ieguvis visvairāk balsu. Ja balsu skaits ir vienāds, ievēlē gados vecāko kandidātu.
  Ja vajadzīga otrā balsošanas kārta, var izvirzīt jaunas kandidatūras. |
| --- | --- |

2.

Ja kandidātu skaits ir vienāds ar ievēlamo locekļu skaitu, balsošana var notikt ar aklamāciju.

Pārējos gadījumos vai pēc vienas sestās daļas komitejas locekļu pieprasījuma balsošana notiek aizklāti.

Ja ir tikai viens kandidāts, viņš ir ievēlēts, ja ir saņēmis nodoto balsu absolūtu vairākumu, kurā ieskaitītas gan balsis “par”, gan balsis “pret”.

Ja pirmajā balsošanas kārtā ir vairāki kandidāti, ievēlē to kandidātu, kurš iegūst nodoto balsu absolūtu vairākumu, kā noteikts iepriekšējā daļā. Otrajā kārtā ievēlē to kandidātu, kurš ieguvis visvairāk balsu. Ja balsu skaits ir vienāds, ievēlē gados vecāko kandidātu.

Ja vajadzīga otrā balsošanas kārta, var izvirzīt jaunas kandidatūras.

192.   pants

Komiteju koordinatori un ēnu referenti

| 1. | Politiskās grupas vienu deputātu no sava vidus var iecelt par koordinatoru. |
| --- | --- |

1.

Politiskās grupas vienu deputātu no sava vidus var iecelt par koordinatoru.

| 2. | Komitejas priekšsēdētājs, ja vajadzīgs, var sasaukt tās koordinatorus, lai sagatavotu komitejā pieņemamos lēmumus, it īpaši lēmumus par procedūru un referentu iecelšanu. Komiteja var pilnvarot koordinatorus pieņemt atsevišķus lēmumus, izņemot lēmumus par ziņojumu, atzinumu vai grozījumu pieņemšanu. Komitejas priekšsēdētāja vietniekus var uzaicināt piedalīties komitejas koordinatoru sanāksmēs kā padomdevējus. Koordinatori cenšas panākt vienprātību. Ja nav iespējams panākt vienprātību, viņi var rīkoties tikai atbilstīgi vairākumam, kas nepārprotami pārstāv komitejas locekļu lielo vairākumu, attiecīgi ņemot vērā dažādo politisko grupu attiecīgo lielumu. |
| --- | --- |

2.

Komitejas priekšsēdētājs, ja vajadzīgs, var sasaukt tās koordinatorus, lai sagatavotu komitejā pieņemamos lēmumus, it īpaši lēmumus par procedūru un referentu iecelšanu. Komiteja var pilnvarot koordinatorus pieņemt atsevišķus lēmumus, izņemot lēmumus par ziņojumu, atzinumu vai grozījumu pieņemšanu. Komitejas priekšsēdētāja vietniekus var uzaicināt piedalīties komitejas koordinatoru sanāksmēs kā padomdevējus. Koordinatori cenšas panākt vienprātību. Ja nav iespējams panākt vienprātību, viņi var rīkoties tikai atbilstīgi vairākumam, kas nepārprotami pārstāv komitejas locekļu lielo vairākumu, attiecīgi ņemot vērā dažādo politisko grupu attiecīgo lielumu.

| 3. | Politiskās grupas katram ziņojumam var iecelt ēnu referentu, lai sekotu attiecīgā ziņojuma izstrādes gaitai un komitejā meklētu kompromisa risinājumus savas grupas vārdā. Ēnu referentu vārdus paziņo komitejas priekšsēdētājam. Komiteja pēc koordinatoru priekšlikuma var īpaši pieņemt lēmumu par ēnu referentu iesaistīšanu, cenšoties parastajās likumdošanas procedūrās panākt vienošanos ar Padomi. |
| --- | --- |

3.

Politiskās grupas katram ziņojumam var iecelt ēnu referentu, lai sekotu attiecīgā ziņojuma izstrādes gaitai un komitejā meklētu kompromisa risinājumus savas grupas vārdā. Ēnu referentu vārdus paziņo komitejas priekšsēdētājam. Komiteja pēc koordinatoru priekšlikuma var īpaši pieņemt lēmumu par ēnu referentu iesaistīšanu, cenšoties parastajās likumdošanas procedūrās panākt vienošanos ar Padomi.

2.   NODAĻA

Komitejas – darbība

193.   pants

Komitejas sanāksmes

| 1. | Komitejas sanāk, kad tās sasauc priekšsēdētājs, vai pēc Parlamenta priekšsēdētāja iniciatīvas. |
| --- | --- |

1.

Komitejas sanāk, kad tās sasauc priekšsēdētājs, vai pēc Parlamenta priekšsēdētāja iniciatīvas.

| 2. | Komisija un Padome var piedalīties komitejas sanāksmēs pēc komitejas priekšsēdētāja uzaicinājuma, kuru viņš izsaka komitejas vārdā.
  Ar īpašu komitejas lēmumu jebkuru citu personu var uzaicināt uz sanāksmi un lūgt tajā uzstāties.

  Pēc analoģijas katras komitejas kompetencē ietilpst lēmumu pieņemšana par deputātu palīgu klātbūtni sanāksmēs.


  Komiteja, kura ir atbildīga par jautājuma izskatīšanu, var uzklausīt ekspertus, ja to ir apstiprinājis Prezidijs un ja komiteja uzskata, ka tas ir vajadzīgs sekmīgai attiecīgā jautājuma izskatīšanai.


  Komitejas, kurām lūdza sniegt atzinumu, ja to vēlas, var piedalīties sanāksmēs, kuru laikā notiek uzklausīšana.


  Šā punkta noteikumus interpretē atbilstīgi 50. punktam Pamatnolīgumā par Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas attiecībām
   (20). |
| --- | --- |

2.

Komisija un Padome var piedalīties komitejas sanāksmēs pēc komitejas priekšsēdētāja uzaicinājuma, kuru viņš izsaka komitejas vārdā.

Ar īpašu komitejas lēmumu jebkuru citu personu var uzaicināt uz sanāksmi un lūgt tajā uzstāties.

Pēc analoģijas katras komitejas kompetencē ietilpst lēmumu pieņemšana par deputātu palīgu klātbūtni sanāksmēs.

Komiteja, kura ir atbildīga par jautājuma izskatīšanu, var uzklausīt ekspertus, ja to ir apstiprinājis Prezidijs un ja komiteja uzskata, ka tas ir vajadzīgs sekmīgai attiecīgā jautājuma izskatīšanai.

Komitejas, kurām lūdza sniegt atzinumu, ja to vēlas, var piedalīties sanāksmēs, kuru laikā notiek uzklausīšana.

Šā punkta noteikumus interpretē atbilstīgi 50. punktam Pamatnolīgumā par Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas attiecībām
   (20).

| 3. | Neskarot 49. panta 6. punkta piemērošanu un izņemot gadījumus, kad komiteja ir nolēmusi citādi, deputāti var apmeklēt to komiteju sanāksmes, kurās tie nav locekļi, bet nedrīkst piedalīties jautājumu apspriešanā.
  Tomēr šiem deputātiem komiteja var atļaut piedalīties tās darbā ar padomdevēja tiesībām. |
| --- | --- |

3.

Neskarot 49. panta 6. punkta piemērošanu un izņemot gadījumus, kad komiteja ir nolēmusi citādi, deputāti var apmeklēt to komiteju sanāksmes, kurās tie nav locekļi, bet nedrīkst piedalīties jautājumu apspriešanā.

Tomēr šiem deputātiem komiteja var atļaut piedalīties tās darbā ar padomdevēja tiesībām.

194.   pants

Komitejas sanāksmju protokoli

Katras komitejas sanāksmju protokolus izdala visiem komitejas locekļiem un tos apstiprina.

195.   pants

Balsošana komitejā

| 1. | Ikviens deputāts var iesniegt grozījumus izskatīšanai komitejā. |
| --- | --- |

1.

Ikviens deputāts var iesniegt grozījumus izskatīšanai komitejā.

| 2. | Komitejas balsojums ir spēkā, kad ir klāt viena ceturtā daļa tās locekļu. Tomēr, ja viena sestā daļa komitejas locekļu izvirza šādu prasību pirms balsošanas sākuma, balsošana ir spēkā tikai tad, ja tajā ir piedalījies vairākums komitejas locekļu. |
| --- | --- |

2.

Komitejas balsojums ir spēkā, kad ir klāt viena ceturtā daļa tās locekļu. Tomēr, ja viena sestā daļa komitejas locekļu izvirza šādu prasību pirms balsošanas sākuma, balsošana ir spēkā tikai tad, ja tajā ir piedalījies vairākums komitejas locekļu.

| 3. | Balsošana komitejā notiek, paceļot roku, izņemot gadījumus, kad viena ceturtā daļa komitejas locekļu prasa balsošanu pēc saraksta. Šādā gadījumā balsošana notiek saskaņā ar 167. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

3.

Balsošana komitejā notiek, paceļot roku, izņemot gadījumus, kad viena ceturtā daļa komitejas locekļu prasa balsošanu pēc saraksta. Šādā gadījumā balsošana notiek saskaņā ar 167. panta 2. punktu.

| 4. | Komitejas priekšsēdētājs piedalās debatēs un balsošanā, taču viņa balss nav izšķirošā. |
| --- | --- |

4.

Komitejas priekšsēdētājs piedalās debatēs un balsošanā, taču viņa balss nav izšķirošā.

| 5. | Atkarībā no iesniegtajiem grozījumiem komiteja var tos nevirzīt balsošanai, bet prasīt, lai referents iesniedz jaunu projektu, kurā ņem vērā pēc iespējas vairāk grozījumu. Līdzīgos gadījumos nosaka jaunu termiņu šā projekta grozījumu iesniegšanai. |
| --- | --- |

5.

Atkarībā no iesniegtajiem grozījumiem komiteja var tos nevirzīt balsošanai, bet prasīt, lai referents iesniedz jaunu projektu, kurā ņem vērā pēc iespējas vairāk grozījumu. Līdzīgos gadījumos nosaka jaunu termiņu šā projekta grozījumu iesniegšanai.

196.   pants

Noteikumi par plenārsēdi, kurus piemēro komitejā

Komitejas sanāksmēm pēc analoģijas piemēro 12., 13., 14., 17., 18., 36. līdz 44. pantu, 148. pantu, 149. panta 2. un 10. punktu, 152., 154., 156. līdz 159. pantu, 161. pantu, 163. panta 1. punktu, 164., 165., 168., 169., 171. līdz 174. pantu, 177. un 178. pantu.

197.   pants

Jautājumu laiks komitejā

Jautājumu laiku var organizēt, ja komiteja tā ir nolēmusi. Katra komiteja pati nosaka procedūru, kuru piemēro jautājumu laika norisei.

3.   NODAĻA

Parlamentu sadarbības delegācijas

198.   pants

Parlamentu sadarbības delegāciju izveide un to pienākumi

| 1. | Pēc Priekšsēdētāju konferences priekšlikuma Parlaments izveido pastāvīgas parlamentu sadarbības delegācijas un atkarībā no delegācijas pienākumiem nosaka to darbības jomu un locekļu skaitu. Delegāciju locekļus ievēlē pirmās vai otrās sesijas laikā pēc Parlamenta vēlēšanām uz visu Parlamenta sasaukuma laiku. |
| --- | --- |

1.

Pēc Priekšsēdētāju konferences priekšlikuma Parlaments izveido pastāvīgas parlamentu sadarbības delegācijas un atkarībā no delegācijas pienākumiem nosaka to darbības jomu un locekļu skaitu. Delegāciju locekļus ievēlē pirmās vai otrās sesijas laikā pēc Parlamenta vēlēšanām uz visu Parlamenta sasaukuma laiku.

| 2. | Delegāciju locekļus ievēlē pēc tam, kad politiskās grupas un pie politiskajām grupām nepiederošie deputāti Priekšsēdētāju konferencei ir iesnieguši kandidatūras. Priekšsēdētāju konference iesniedz Parlamentam priekšlikumus, kuros pēc iespējas ņem vērā dalībvalstu un politisko uzskatu taisnīgu pārstāvību. Piemēro 186. panta 2., 3., 5. un 6. punktu. |
| --- | --- |

2.

Delegāciju locekļus ievēlē pēc tam, kad politiskās grupas un pie politiskajām grupām nepiederošie deputāti Priekšsēdētāju konferencei ir iesnieguši kandidatūras. Priekšsēdētāju konference iesniedz Parlamentam priekšlikumus, kuros pēc iespējas ņem vērā dalībvalstu un politisko uzskatu taisnīgu pārstāvību. Piemēro 186. panta 2., 3., 5. un 6. punktu.

| 3. | Delegāciju prezidijus izveido, piemērojot procedūru, kas noteikta pastāvīgajām komitejām saskaņā ar 191. pantu. |
| --- | --- |

3.

Delegāciju prezidijus izveido, piemērojot procedūru, kas noteikta pastāvīgajām komitejām saskaņā ar 191. pantu.

| 4. | Dažādo delegāciju vispārīgās kompetences nosaka Parlaments. Tas var jebkurā laikā tās paplašināt vai sašaurināt. |
| --- | --- |

4.

Dažādo delegāciju vispārīgās kompetences nosaka Parlaments. Tas var jebkurā laikā tās paplašināt vai sašaurināt.

| 5. | Pēc Delegāciju vadītāju konferences priekšlikuma Priekšsēdētāju konference nosaka delegāciju darbībai vajadzīgos īstenošanas noteikumus. |
| --- | --- |

5.

Pēc Delegāciju vadītāju konferences priekšlikuma Priekšsēdētāju konference nosaka delegāciju darbībai vajadzīgos īstenošanas noteikumus.

| 6. | Delegācijas vadītājs iesniedz par ārlietām un drošības jautājumiem atbildīgajai komitejai ziņojumu par delegācijas darbību. |
| --- | --- |

6.

Delegācijas vadītājs iesniedz par ārlietām un drošības jautājumiem atbildīgajai komitejai ziņojumu par delegācijas darbību.

| 7. | Ja darba kārtībā ir punkts, kas skar delegācijas kompetenci, delegācijas vadītājam ir iespēja sniegt paskaidrojumus minētajai komitejai. Tādu pašu noteikumu delegācijas sanāksmēs piemēro šīs komitejas priekšsēdētājam vai referentam. |
| --- | --- |

7.

Ja darba kārtībā ir punkts, kas skar delegācijas kompetenci, delegācijas vadītājam ir iespēja sniegt paskaidrojumus minētajai komitejai. Tādu pašu noteikumu delegācijas sanāksmēs piemēro šīs komitejas priekšsēdētājam vai referentam.

199.   pants

Sadarbība ar Eiropas Padomes Parlamentāro asambleju

| 1. | Parlamenta struktūrvienības, it īpaši komitejas, sadarbojas ar kolēģiem Eiropas Padomes Parlamentārajā asamblejā tajās jomās, kuras tām ir kopīgas, lai palielinātu darba efektivitāti un novērstu divkāršu darbu. |
| --- | --- |

1.

Parlamenta struktūrvienības, it īpaši komitejas, sadarbojas ar kolēģiem Eiropas Padomes Parlamentārajā asamblejā tajās jomās, kuras tām ir kopīgas, lai palielinātu darba efektivitāti un novērstu divkāršu darbu.

| 2. | Priekšsēdētāju konference, vienojoties ar Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas atbildīgajām struktūrvienībām, nosaka veidu, kā šie noteikumi jāīsteno. |
| --- | --- |

2.

Priekšsēdētāju konference, vienojoties ar Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas atbildīgajām struktūrvienībām, nosaka veidu, kā šie noteikumi jāīsteno.

200.   pants

Apvienotās parlamentārās komitejas

| 1. | Eiropas Parlaments var izveidot apvienotās parlamentārās komitejas ar Eiropas Savienības asociēto valstu parlamentiem vai ar to valstu parlamentiem, ar kurām ir uzsāktas pievienošanās sarunas.
  Šīs komitejas var sagatavot ieteikumus iesaistītajiem parlamentiem. Attiecībā uz Eiropas Parlamentu šos ieteikumus nodod atbildīgajai komitejai, kura iesniedz priekšlikumus par veicamajiem pasākumiem. |
| --- | --- |

1.

Eiropas Parlaments var izveidot apvienotās parlamentārās komitejas ar Eiropas Savienības asociēto valstu parlamentiem vai ar to valstu parlamentiem, ar kurām ir uzsāktas pievienošanās sarunas.

Šīs komitejas var sagatavot ieteikumus iesaistītajiem parlamentiem. Attiecībā uz Eiropas Parlamentu šos ieteikumus nodod atbildīgajai komitejai, kura iesniedz priekšlikumus par veicamajiem pasākumiem.

| 2. | Dažādo apvienoto parlamentāro komiteju vispārīgos pienākumus nosaka Eiropas Parlaments un nolīgumi, kas noslēgti ar trešām valstīm. |
| --- | --- |

2.

Dažādo apvienoto parlamentāro komiteju vispārīgos pienākumus nosaka Eiropas Parlaments un nolīgumi, kas noslēgti ar trešām valstīm.

| 3. | Apvienoto parlamentāro komiteju darbību regulē procedūra, kura ir noteikta attiecīgajā nolīgumā. Šī procedūra balstās uz paritāti starp Eiropas Parlamenta delegāciju un attiecīgā parlamenta delegāciju. |
| --- | --- |

3.

Apvienoto parlamentāro komiteju darbību regulē procedūra, kura ir noteikta attiecīgajā nolīgumā. Šī procedūra balstās uz paritāti starp Eiropas Parlamenta delegāciju un attiecīgā parlamenta delegāciju.

| 4. | Apvienotās parlamentārās komitejas pieņem savu reglamentu un iesniedz to apstiprināšanai Eiropas Parlamenta un attiecīgā parlamenta Prezidijam. |
| --- | --- |

4.

Apvienotās parlamentārās komitejas pieņem savu reglamentu un iesniedz to apstiprināšanai Eiropas Parlamenta un attiecīgā parlamenta Prezidijam.

| 5. | Eiropas Parlamenta delegāciju locekļu ievēlēšana apvienotajās parlamentārajās komitejās, kā arī šo delegāciju prezidiju izveide notiek saskaņā ar procedūru, kas noteikta parlamentu sadarbības delegācijām. |
| --- | --- |

5.

Eiropas Parlamenta delegāciju locekļu ievēlēšana apvienotajās parlamentārajās komitejās, kā arī šo delegāciju prezidiju izveide notiek saskaņā ar procedūru, kas noteikta parlamentu sadarbības delegācijām.

VIII   SADAĻA

LŪGUMRAKSTI

201.   pants

Tiesības iesniegt lūgumrakstus

| 1. | Ikvienam Eiropas Savienības pilsonim, kā arī ikvienai fiziskai personai, kas pastāvīgi dzīvo kādā dalībvalstī, vai juridiskai personai, kuras juridiskā adrese ir kādā dalībvalstī, ir tiesības individuāli vai kopā ar citiem pilsoņiem vai citām personām iesniegt lūgumrakstu Eiropas Parlamentam par jautājumu, kas attiecas uz Eiropas Savienības darbības jomu un kas tieši skar šo pilsoni vai personu. |
| --- | --- |

1.

Ikvienam Eiropas Savienības pilsonim, kā arī ikvienai fiziskai personai, kas pastāvīgi dzīvo kādā dalībvalstī, vai juridiskai personai, kuras juridiskā adrese ir kādā dalībvalstī, ir tiesības individuāli vai kopā ar citiem pilsoņiem vai citām personām iesniegt lūgumrakstu Eiropas Parlamentam par jautājumu, kas attiecas uz Eiropas Savienības darbības jomu un kas tieši skar šo pilsoni vai personu.

| 2. | Parlamentam iesniegtajā lūgumrakstā jānorāda katra lūgumraksta iesniedzēja vārds, valstspiederība un pastāvīgā adrese. |
| --- | --- |

2.

Parlamentam iesniegtajā lūgumrakstā jānorāda katra lūgumraksta iesniedzēja vārds, valstspiederība un pastāvīgā adrese.

| 3. | Ja lūgumrakstu ir parakstījušas vairākas fiziskas vai juridiskas personas, parakstītāji ieceļ pārstāvi un viņa aizstājējus, kurus, piemērojot šo sadaļu, uzskata par lūgumraksta iesniedzējiem.
  Ja šāda iecelšana nav notikusi, par lūgumraksta iesniedzēju uzskata pirmo parakstītāju vai citu piemērotu personu. |
| --- | --- |

3.

Ja lūgumrakstu ir parakstījušas vairākas fiziskas vai juridiskas personas, parakstītāji ieceļ pārstāvi un viņa aizstājējus, kurus, piemērojot šo sadaļu, uzskata par lūgumraksta iesniedzējiem.

Ja šāda iecelšana nav notikusi, par lūgumraksta iesniedzēju uzskata pirmo parakstītāju vai citu piemērotu personu.

| 4. | Jebkurš lūgumraksta iesniedzējs var jebkurā laikā atsaukt savu atbalstu lūgumrakstam.
  Ja atbalstu atsauc visi lūgumraksta iesniedzēji, lūgumraksts vairs nav spēkā. |
| --- | --- |

4.

Jebkurš lūgumraksta iesniedzējs var jebkurā laikā atsaukt savu atbalstu lūgumrakstam.

Ja atbalstu atsauc visi lūgumraksta iesniedzēji, lūgumraksts vairs nav spēkā.

| 5. | Lūgumraksti jāraksta kādā no Eiropas Savienības oficiālajām valodām.
  Citās valodās rakstītus lūgumrakstus izskata, ja tiem ir pievienots tulkojums kādā no oficiālajām valodām. Sarakstē ar lūgumraksta iesniedzēju Parlaments izmanto to oficiālo valodu, kurā iesniegts tulkojums.
  Prezidijs var pieņemt lēmumu, ka lūgumrakstiem un sarakstei ar lūgumrakstu iesniedzējiem var izmantot citas dalībvalstī lietotās valodas. |
| --- | --- |

5.

Lūgumraksti jāraksta kādā no Eiropas Savienības oficiālajām valodām.

Citās valodās rakstītus lūgumrakstus izskata, ja tiem ir pievienots tulkojums kādā no oficiālajām valodām. Sarakstē ar lūgumraksta iesniedzēju Parlaments izmanto to oficiālo valodu, kurā iesniegts tulkojums.

Prezidijs var pieņemt lēmumu, ka lūgumrakstiem un sarakstei ar lūgumrakstu iesniedzējiem var izmantot citas dalībvalstī lietotās valodas.

| 6. | Lūgumrakstus iekļauj vispārējā reģistrā to iesniegšanas secībā, ja tie atbilst 2. punktā noteiktajiem nosacījumiem, bet, ja lūgumraksti šiem nosacījumiem neatbilst, tos nodod arhīvā. Lūgumraksta iesniedzējam par to sniedz paskaidrojumus. |
| --- | --- |

6.

Lūgumrakstus iekļauj vispārējā reģistrā to iesniegšanas secībā, ja tie atbilst 2. punktā noteiktajiem nosacījumiem, bet, ja lūgumraksti šiem nosacījumiem neatbilst, tos nodod arhīvā. Lūgumraksta iesniedzējam par to sniedz paskaidrojumus.

| 7. | Vispārējā reģistrā iekļautos lūgumrakstus Parlamenta priekšsēdētājs nodod atbildīgajai komitejai, kas nosaka, vai lūgumraksti ir pieņemami saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 277. pantu.
  Ja atbildīgā komiteja nevar panākt vienprātīgu lēmumu par lūgumraksta pieņemamību, šo lūgumrakstu atzīst par pieņemamu ar nosacījumu, ka to pieprasa vismaz ceturtā daļa komitejas locekļu. |
| --- | --- |

7.

Vispārējā reģistrā iekļautos lūgumrakstus Parlamenta priekšsēdētājs nodod atbildīgajai komitejai, kas nosaka, vai lūgumraksti ir pieņemami saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 277. pantu.

Ja atbildīgā komiteja nevar panākt vienprātīgu lēmumu par lūgumraksta pieņemamību, šo lūgumrakstu atzīst par pieņemamu ar nosacījumu, ka to pieprasa vismaz ceturtā daļa komitejas locekļu.

| 8. | Lūgumrakstus, kurus atzīst par nepieņemamiem, nodod arhīvā. Lūgumraksta iesniedzējam par to nosūta pamatotu lēmumu. Ja iespējams, var ieteikt alternatīvus pārsūdzības līdzekļus. |
| --- | --- |

8.

Lūgumrakstus, kurus atzīst par nepieņemamiem, nodod arhīvā. Lūgumraksta iesniedzējam par to nosūta pamatotu lēmumu. Ja iespējams, var ieteikt alternatīvus pārsūdzības līdzekļus.

| 9. | Lūgumraksti pēc reģistrācijas parasti kļūst par publiskiem dokumentiem, un Parlaments pārredzamības nolūkā var publicēt lūgumraksta iesniedzēja vārdu un lūgumraksta saturu. |
| --- | --- |

9.

Lūgumraksti pēc reģistrācijas parasti kļūst par publiskiem dokumentiem, un Parlaments pārredzamības nolūkā var publicēt lūgumraksta iesniedzēja vārdu un lūgumraksta saturu.

| 10. | Neatkarīgi no 9. punkta noteikumiem lūgumraksta iesniedzējs var prasīt, lai viņa vārds netiktu publicēts viņa privātās dzīves aizsardzības apsvērumu dēļ; tādā gadījumā Parlamentam ir jāņem vērā šis pieprasījums.
  Ja lūgumraksta iesniedzēja sūdzību nevar izmeklēt tāpēc, ka tā ir anonīma, notiek apspriešanās ar lūgumraksta iesniedzēju par veicamiem pasākumiem. |
| --- | --- |

10.

Neatkarīgi no 9. punkta noteikumiem lūgumraksta iesniedzējs var prasīt, lai viņa vārds netiktu publicēts viņa privātās dzīves aizsardzības apsvērumu dēļ; tādā gadījumā Parlamentam ir jāņem vērā šis pieprasījums.

Ja lūgumraksta iesniedzēja sūdzību nevar izmeklēt tāpēc, ka tā ir anonīma, notiek apspriešanās ar lūgumraksta iesniedzēju par veicamiem pasākumiem.

| 11. | Lūgumraksta iesniedzējs var prasīt, lai viņa lūgumrakstu izskata konfidenciāli; tādā gadījumā Parlaments veic piemērotus piesardzības pasākumus, lai nodrošinātu, ka saturs netiek publiskots. Lūgumraksta iesniedzēju informē par konkrētiem nosacījumiem, ar kādiem šo noteikumu piemēro. |
| --- | --- |

11.

Lūgumraksta iesniedzējs var prasīt, lai viņa lūgumrakstu izskata konfidenciāli; tādā gadījumā Parlaments veic piemērotus piesardzības pasākumus, lai nodrošinātu, ka saturs netiek publiskots. Lūgumraksta iesniedzēju informē par konkrētiem nosacījumiem, ar kādiem šo noteikumu piemēro.

| 12. | Ja komiteja to uzskata par vajadzīgu, tā var jautājumu nodot izskatīšanai ombudam. |
| --- | --- |

12.

Ja komiteja to uzskata par vajadzīgu, tā var jautājumu nodot izskatīšanai ombudam.

| 13. | Lūgumrakstus, ko Parlamentam iesniegušas fiziskas vai juridiskas personas, kuras nav Eiropas Savienības pilsoņi un kuru pastāvīgā dzīvesvieta vai juridiskā adrese nav kādā dalībvalstī, reģistrē un arhivē atsevišķi. Katru mēnesi Parlamenta priekšsēdētājs nosūta par lūgumrakstu izskatīšanu atbildīgajai komitejai iepriekšējā mēnesī saņemto lūgumrakstu sarakstu, norādot lūgumraksta priekšmetu, un komiteja var pieprasīt tos lūgumrakstus, kurus tā vēlas izskatīt. |
| --- | --- |

13.

Lūgumrakstus, ko Parlamentam iesniegušas fiziskas vai juridiskas personas, kuras nav Eiropas Savienības pilsoņi un kuru pastāvīgā dzīvesvieta vai juridiskā adrese nav kādā dalībvalstī, reģistrē un arhivē atsevišķi. Katru mēnesi Parlamenta priekšsēdētājs nosūta par lūgumrakstu izskatīšanu atbildīgajai komitejai iepriekšējā mēnesī saņemto lūgumrakstu sarakstu, norādot lūgumraksta priekšmetu, un komiteja var pieprasīt tos lūgumrakstus, kurus tā vēlas izskatīt.

202.   pants

Lūgumrakstu izskatīšana

| 1. | Atbildīgā komiteja pieņemamus lūgumrakstus izskata parastā kārtībā, vai nu apspriežoties kārtējā sanāksmē, vai arī izmantojot rakstisko procedūru. Lūgumrakstu iesniedzējus var uzaicināt piedalīties komitejas sanāksmē, ja tiek apspriesti viņu lūgumraksti, vai arī viņi var pieprasīt atļauju būt klāt sanāksmē. Sanāksmes vadītājs pieņem lēmumu par atļauju uzstāties lūgumrakstu iesniedzējiem. |
| --- | --- |

1.

Atbildīgā komiteja pieņemamus lūgumrakstus izskata parastā kārtībā, vai nu apspriežoties kārtējā sanāksmē, vai arī izmantojot rakstisko procedūru. Lūgumrakstu iesniedzējus var uzaicināt piedalīties komitejas sanāksmē, ja tiek apspriesti viņu lūgumraksti, vai arī viņi var pieprasīt atļauju būt klāt sanāksmē. Sanāksmes vadītājs pieņem lēmumu par atļauju uzstāties lūgumrakstu iesniedzējiem.

| 2. | Saskaņā ar Reglamenta 48. panta 1. punktu komiteja var nolemt sagatavot patstāvīgu ziņojumu par lūgumrakstu, kas atzīts par pieņemamu, vai iesniegt Parlamentam īsu rezolūcijas priekšlikumu, ja vien Priekšsēdētāju konference neiebilst. Šādus rezolūciju priekšlikumus iekļauj tās sesijas darba kārtības projektā, kura notiek ne vēlāk kā astoņas nedēļas pēc šo priekšlikumu apstiprināšanas komitejā. Tos izvirza balsošanai vienā balsojumā, un par tiem nenotiek debates, ja vien Priekšsēdētāju konference nenolemj izņēmuma kārtā piemērot 139. pantu.
  Saskaņā ar 49. pantu un VII pielikumu komiteja var lūgt atzinumu citām komitejām, kuras ir īpaši kompetentas izskatāmajā jautājumā. |
| --- | --- |

2.

Saskaņā ar Reglamenta 48. panta 1. punktu komiteja var nolemt sagatavot patstāvīgu ziņojumu par lūgumrakstu, kas atzīts par pieņemamu, vai iesniegt Parlamentam īsu rezolūcijas priekšlikumu, ja vien Priekšsēdētāju konference neiebilst. Šādus rezolūciju priekšlikumus iekļauj tās sesijas darba kārtības projektā, kura notiek ne vēlāk kā astoņas nedēļas pēc šo priekšlikumu apstiprināšanas komitejā. Tos izvirza balsošanai vienā balsojumā, un par tiem nenotiek debates, ja vien Priekšsēdētāju konference nenolemj izņēmuma kārtā piemērot 139. pantu.

Saskaņā ar 49. pantu un VII pielikumu komiteja var lūgt atzinumu citām komitejām, kuras ir īpaši kompetentas izskatāmajā jautājumā.

| 3. | It īpaši, kad ziņojums veltīts Savienības tiesību aktu piemērošanai vai interpretēšanai vai spēkā esošo tiesību aktu grozīšanai, par konkrēto jautājumu atbildīgo komiteju iesaista saskaņā ar 49. panta 1. punktu un 50. panta pirmo un otro ievilkumu. Atbildīgā komiteja bez balsošanas pieņem ierosinājumus, kas saņemti no komitejas, kura atbildīga par konkrēto jautājumu, lai iekļautu tos rezolūcijas priekšlikumā par Savienības tiesību aktu piemērošanu vai interpretēšanu vai spēkā esošo tiesību aktu grozīšanu. Ja atbildīgā komiteja nepieņem šos ierosinājumus, iesaistītā komiteja var tos iesniegt tieši Parlamentam. |
| --- | --- |

3.

It īpaši, kad ziņojums veltīts Savienības tiesību aktu piemērošanai vai interpretēšanai vai spēkā esošo tiesību aktu grozīšanai, par konkrēto jautājumu atbildīgo komiteju iesaista saskaņā ar 49. panta 1. punktu un 50. panta pirmo un otro ievilkumu. Atbildīgā komiteja bez balsošanas pieņem ierosinājumus, kas saņemti no komitejas, kura atbildīga par konkrēto jautājumu, lai iekļautu tos rezolūcijas priekšlikumā par Savienības tiesību aktu piemērošanu vai interpretēšanu vai spēkā esošo tiesību aktu grozīšanu. Ja atbildīgā komiteja nepieņem šos ierosinājumus, iesaistītā komiteja var tos iesniegt tieši Parlamentam.

| 4. | Izveido elektronisku reģistru, kurā pilsoņi var izteikt vai atsaukt atbalstu lūgumraksta iesniedzējam, pievienojot savu elektronisko parakstu lūgumrakstam, kas ir atzīts par pieņemamu un ierakstīts reģistrā. |
| --- | --- |

4.

Izveido elektronisku reģistru, kurā pilsoņi var izteikt vai atsaukt atbalstu lūgumraksta iesniedzējam, pievienojot savu elektronisko parakstu lūgumrakstam, kas ir atzīts par pieņemamu un ierakstīts reģistrā.

| 5. | Rūpīgi izvērtējot lūgumrakstus, konstatējot faktus vai meklējot risinājumus, komiteja var organizēt faktu vākšanas braucienus uz dalībvalsti vai reģionu, uz kuru attiecas lūgumraksts.
  Vizīšu dalībniekiem ir jāsagatavo ziņojumi par braucieniem. Ziņojumus apstiprina komitejā un pēc tam nosūtīta Parlamenta priekšsēdētājam. |
| --- | --- |

5.

Rūpīgi izvērtējot lūgumrakstus, konstatējot faktus vai meklējot risinājumus, komiteja var organizēt faktu vākšanas braucienus uz dalībvalsti vai reģionu, uz kuru attiecas lūgumraksts.

Vizīšu dalībniekiem ir jāsagatavo ziņojumi par braucieniem. Ziņojumus apstiprina komitejā un pēc tam nosūtīta Parlamenta priekšsēdētājam.

| 6. | Komiteja var prasīt, lai Komisija tai palīdz, it īpaši sniedzot skaidrojumus par Eiropas Savienības tiesību aktu piemērošanu vai atbilstību tiem, kā arī sniedzot visu informāciju vai dokumentus saistībā ar lūgumrakstu. Komisijas pārstāvjus aicina piedalīties komitejas sanāksmēs. |
| --- | --- |

6.

Komiteja var prasīt, lai Komisija tai palīdz, it īpaši sniedzot skaidrojumus par Eiropas Savienības tiesību aktu piemērošanu vai atbilstību tiem, kā arī sniedzot visu informāciju vai dokumentus saistībā ar lūgumrakstu. Komisijas pārstāvjus aicina piedalīties komitejas sanāksmēs.

| 7. | Komiteja var prasīt, lai Parlamenta priekšsēdētājs nosūta tās atzinumu vai ieteikumu Komisijai, Padomei vai attiecīgajai dalībvalsts iestādei un aicina rīkoties vai sniegt atbildi. |
| --- | --- |

7.

Komiteja var prasīt, lai Parlamenta priekšsēdētājs nosūta tās atzinumu vai ieteikumu Komisijai, Padomei vai attiecīgajai dalībvalsts iestādei un aicina rīkoties vai sniegt atbildi.

| 8. | Reizi sešos mēnešos komiteja informē Parlamentu par savām apspriedēm.
  Komiteja it īpaši informē Parlamentu par pasākumiem, ko Padome vai Komisija ir veikusi saistībā ar Parlamenta nosūtītajiem lūgumrakstiem. |
| --- | --- |

8.

Reizi sešos mēnešos komiteja informē Parlamentu par savām apspriedēm.

Komiteja it īpaši informē Parlamentu par pasākumiem, ko Padome vai Komisija ir veikusi saistībā ar Parlamenta nosūtītajiem lūgumrakstiem.

| 9. | Lūgumraksta iesniedzējam paziņo komitejas pieņemto lēmumu un sniedz šā lēmuma pamatojumu.
  Kad pieņemama lūgumraksta izskatīšana ir pabeigta, to paziņo par slēgtu un par to informē lūgumraksta iesniedzēju. |
| --- | --- |

9.

Lūgumraksta iesniedzējam paziņo komitejas pieņemto lēmumu un sniedz šā lēmuma pamatojumu.

Kad pieņemama lūgumraksta izskatīšana ir pabeigta, to paziņo par slēgtu un par to informē lūgumraksta iesniedzēju.

203.   pants

Lūgumrakstu publiskums

| 1. | Par lūgumrakstiem, kas iekļauti 201. panta 6. punktā noteiktajā reģistrā, kā arī par svarīgākajiem lēmumiem, kuri saistīti ar lūgumrakstu izskatīšanu, paziņo plenārsēdē. Šos paziņojumus iekļauj sēdes protokolā. |
| --- | --- |

1.

Par lūgumrakstiem, kas iekļauti 201. panta 6. punktā noteiktajā reģistrā, kā arī par svarīgākajiem lēmumiem, kuri saistīti ar lūgumrakstu izskatīšanu, paziņo plenārsēdē. Šos paziņojumus iekļauj sēdes protokolā.

| 2. | Vispārējā reģistrā iekļauto lūgumrakstu nosaukumu un īsu izklāstu, kā arī atzinumus, kas izteikti lūgumraksta izskatīšanas gaitā, un svarīgākos lēmumus ievieto publiski pieejamā datu bāzē, ja lūgumraksta iesniedzējs tam piekrīt. Konfidenciālus lūgumrakstus nodod glabāšanā Parlamenta arhīvā, kur tie ir pieejami visiem deputātiem. |
| --- | --- |

2.

Vispārējā reģistrā iekļauto lūgumrakstu nosaukumu un īsu izklāstu, kā arī atzinumus, kas izteikti lūgumraksta izskatīšanas gaitā, un svarīgākos lēmumus ievieto publiski pieejamā datu bāzē, ja lūgumraksta iesniedzējs tam piekrīt. Konfidenciālus lūgumrakstus nodod glabāšanā Parlamenta arhīvā, kur tie ir pieejami visiem deputātiem.

IX   SADAĻA

OMBUDS

204.   pants

Ombuda ievēlēšana

| 1. | Katra Parlamenta sasaukuma sākumā uzreiz pēc ievēlēšanas vai 8. punktā noteiktajos gadījumos priekšsēdētājs aicina izvirzīt ombuda amata kandidatūras un nosaka to iesniegšanas termiņus. Šo aicinājumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

1.

Katra Parlamenta sasaukuma sākumā uzreiz pēc ievēlēšanas vai 8. punktā noteiktajos gadījumos priekšsēdētājs aicina izvirzīt ombuda amata kandidatūras un nosaka to iesniegšanas termiņus. Šo aicinājumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

| 2. | Kandidatūrām jāsaņem ne mazāk kā 40 deputātu atbalsts, kuri ir ievēlēti no vismaz divām dalībvalstīm.
  Katrs deputāts var atbalstīt tikai vienu kandidatūru.
  Kandidatūras pieteikumā jāiekļauj visi apliecinošie dokumenti, kas ļauj pārliecināties, ka kandidāts atbilst prasībām, kuras ir paredzētas ombuda statūtos. |
| --- | --- |

2.

Kandidatūrām jāsaņem ne mazāk kā 40 deputātu atbalsts, kuri ir ievēlēti no vismaz divām dalībvalstīm.

Katrs deputāts var atbalstīt tikai vienu kandidatūru.

Kandidatūras pieteikumā jāiekļauj visi apliecinošie dokumenti, kas ļauj pārliecināties, ka kandidāts atbilst prasībām, kuras ir paredzētas ombuda statūtos.

| 3. | Kandidatūras nodod atbildīgajai komitejai, kura var prasīt kandidātu uzklausīšanu.
  Šādas uzklausīšanas var apmeklēt visi deputāti. |
| --- | --- |

3.

Kandidatūras nodod atbildīgajai komitejai, kura var prasīt kandidātu uzklausīšanu.

Šādas uzklausīšanas var apmeklēt visi deputāti.

| 4. | Prasībām atbilstošo kandidatūru alfabētisko sarakstu iesniedz Parlamentam balsošanai. |
| --- | --- |

4.

Prasībām atbilstošo kandidatūru alfabētisko sarakstu iesniedz Parlamentam balsošanai.

| 5. | Balsošana notiek aizklāti, un ievēlē to kandidātu, kurš saņēmis nodoto balsu vairākumu.
  Ja pirmajās divās kārtās neievēlē nevienu kandidātu, balsošanu turpina par tiem diviem kandidātiem, kuri otrajā kārtā ieguvuši visvairāk balsu.
  Ja balsu sadalījums ir vienāds, ievēlē gados vecāko kandidātu. |
| --- | --- |

5.

Balsošana notiek aizklāti, un ievēlē to kandidātu, kurš saņēmis nodoto balsu vairākumu.

Ja pirmajās divās kārtās neievēlē nevienu kandidātu, balsošanu turpina par tiem diviem kandidātiem, kuri otrajā kārtā ieguvuši visvairāk balsu.

Ja balsu sadalījums ir vienāds, ievēlē gados vecāko kandidātu.

| 6. | Pirms balsošanas sākuma Parlamenta priekšsēdētājs pārliecinās, ka ir klāt vismaz puse no Parlamenta deputātiem. |
| --- | --- |

6.

Pirms balsošanas sākuma Parlamenta priekšsēdētājs pārliecinās, ka ir klāt vismaz puse no Parlamenta deputātiem.

| 7. | Ievēlēto personu nekavējoties aicina nodot zvērestu Eiropas Savienības Tiesā. |
| --- | --- |

7.

Ievēlēto personu nekavējoties aicina nodot zvērestu Eiropas Savienības Tiesā.

| 8. | Ombuds pilda savus pienākumus līdz laikam, kad tos uzņemas viņa amata pārņēmējs, izņemot gadījumus, ja ombuds ir miris vai viņu atlaiž no amata. |
| --- | --- |

8.

Ombuds pilda savus pienākumus līdz laikam, kad tos uzņemas viņa amata pārņēmējs, izņemot gadījumus, ja ombuds ir miris vai viņu atlaiž no amata.

205.   pants

Ombuda darbība

| 1. | Lēmums par ombuda statūtiem un vispārējiem nosacījumiem attiecībā uz ombuda pienākumu izpildi un tā īstenošanas noteikumi, kā tos pieņēmis ombuds, informatīvā nolūkā ir pievienoti Reglamentam (21). |
| --- | --- |

1.

Lēmums par ombuda statūtiem un vispārējiem nosacījumiem attiecībā uz ombuda pienākumu izpildi un tā īstenošanas noteikumi, kā tos pieņēmis ombuds, informatīvā nolūkā ir pievienoti Reglamentam (21).

| 2. | Saskaņā ar minētā lēmuma 3. panta 6. un 7. punktu ombuds ziņo Parlamentam, ja viņš konstatē administratīvas kļūmes, un par šādiem gadījumiem atbildīgā komiteja var sagatavot ziņojumu. Turklāt katras gadskārtējās sesijas beigās ombuds iesniedz Parlamentam ziņojumu par izmeklēšanu rezultātiem saskaņā ar minētā lēmuma 3. panta 8. punktu. Atbildīgā komiteja sagatavo ziņojumu, ko iesniedz Parlamentam apspriešanai. |
| --- | --- |

2.

Saskaņā ar minētā lēmuma 3. panta 6. un 7. punktu ombuds ziņo Parlamentam, ja viņš konstatē administratīvas kļūmes, un par šādiem gadījumiem atbildīgā komiteja var sagatavot ziņojumu. Turklāt katras gadskārtējās sesijas beigās ombuds iesniedz Parlamentam ziņojumu par izmeklēšanu rezultātiem saskaņā ar minētā lēmuma 3. panta 8. punktu. Atbildīgā komiteja sagatavo ziņojumu, ko iesniedz Parlamentam apspriešanai.

| 3. | Ombuds pēc atbildīgās komitejas pieprasījuma var tai sniegt ziņas vai arī pēc savas iniciatīvas lūgt, lai viņu uzklausa. |
| --- | --- |

3.

Ombuds pēc atbildīgās komitejas pieprasījuma var tai sniegt ziņas vai arī pēc savas iniciatīvas lūgt, lai viņu uzklausa.

206.   pants

Ombuda atlaišana

| 1. | Viena desmitā daļa Parlamenta deputātu var prasīt, lai ombudu atlaiž, ja viņš vairs neatbilst nosacījumiem, ko prasa viņa pienākumi, vai arī ja viņš ir izdarījis smagu pārkāpumu. |
| --- | --- |

1.

Viena desmitā daļa Parlamenta deputātu var prasīt, lai ombudu atlaiž, ja viņš vairs neatbilst nosacījumiem, ko prasa viņa pienākumi, vai arī ja viņš ir izdarījis smagu pārkāpumu.

| 2. | Šo pieprasījumu nosūta ombudam un atbildīgajai komitejai, kas iesniedz Parlamentam ziņojumu, ja vairākums tās locekļu uzskata, ka iemesli ir pamatoti. Pirms balsošanas par ziņojumu ombudu uzklausa, ja viņš to lūdz. Pēc debatēm Parlaments pieņem lēmumu, balsojot aizklāti. |
| --- | --- |

2.

Šo pieprasījumu nosūta ombudam un atbildīgajai komitejai, kas iesniedz Parlamentam ziņojumu, ja vairākums tās locekļu uzskata, ka iemesli ir pamatoti. Pirms balsošanas par ziņojumu ombudu uzklausa, ja viņš to lūdz. Pēc debatēm Parlaments pieņem lēmumu, balsojot aizklāti.

| 3. | Pirms balsošanas sākuma Parlamenta priekšsēdētājs pārliecinās, ka ir klāt vismaz puse no Parlamenta deputātiem. |
| --- | --- |

3.

Pirms balsošanas sākuma Parlamenta priekšsēdētājs pārliecinās, ka ir klāt vismaz puse no Parlamenta deputātiem.

| 4. | Ja Parlaments nobalso par ombuda atlaišanu, bet ombuds neatkāpjas, vēlākais nākamajā sesijā pēc balsojuma Parlamenta priekšsēdētājs iesniedz Eiropas Kopienu Tiesā lūgumu ombudu atlaist un lūdz jautājumu izskatīt nekavējoties.
  Ja ombuds atkāpjas labprātīgi, procedūru pārtrauc. |
| --- | --- |

4.

Ja Parlaments nobalso par ombuda atlaišanu, bet ombuds neatkāpjas, vēlākais nākamajā sesijā pēc balsojuma Parlamenta priekšsēdētājs iesniedz Eiropas Kopienu Tiesā lūgumu ombudu atlaist un lūdz jautājumu izskatīt nekavējoties.

Ja ombuds atkāpjas labprātīgi, procedūru pārtrauc.

X   SADAĻA

PARLAMENTA ĢENERĀLSEKRETARIĀTS

207.   pants

Ģenerālsekretariāts

| 1. | Parlamentam palīdz Prezidija iecelts ģenerālsekretārs.
  Ģenerālsekretārs Prezidijā svinīgi apņemas apzinīgi pildīt savus pienākumus un ievērot pilnīgu objektivitāti. |
| --- | --- |

1.

Parlamentam palīdz Prezidija iecelts ģenerālsekretārs.

Ģenerālsekretārs Prezidijā svinīgi apņemas apzinīgi pildīt savus pienākumus un ievērot pilnīgu objektivitāti.

| 2. | Parlamenta ģenerālsekretārs vada Ģenerālsekretariātu, kura sastāvu un struktūru nosaka Prezidijs. |
| --- | --- |

2.

Parlamenta ģenerālsekretārs vada Ģenerālsekretariātu, kura sastāvu un struktūru nosaka Prezidijs.

| 3. | Prezidijs sagatavo Ģenerālsekretariāta amatu sarakstu un izstrādā noteikumus par ierēdņu un citu darbinieku statusu un atalgojumu.
  Prezidijs nosaka arī to ierēdņu un darbinieku kategorijas, uz kuriem pilnībā vai daļēji attiecas Protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 11. līdz 13. pants.
  Parlamenta priekšsēdētājs par to attiecīgi informē Eiropas Savienības atbildīgās iestādes. |
| --- | --- |

3.

Prezidijs sagatavo Ģenerālsekretariāta amatu sarakstu un izstrādā noteikumus par ierēdņu un citu darbinieku statusu un atalgojumu.

Prezidijs nosaka arī to ierēdņu un darbinieku kategorijas, uz kuriem pilnībā vai daļēji attiecas Protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 11. līdz 13. pants.

Parlamenta priekšsēdētājs par to attiecīgi informē Eiropas Savienības atbildīgās iestādes.

XI   SADAĻA

PILNVARAS UN PIENĀKUMI SAISTĪBĀ AR EIROPAS LĪMEŅA POLITISKAJĀM PARTIJĀM

208.   pants

Parlamenta priekšsēdētāja pilnvaras un pienākumi

Saskaņā ar 20. panta 4. punktu Parlamenta priekšsēdētājs pārstāv Parlamentu tā attiecībās ar Eiropas līmeņa politiskajām partijām.

209.   pants

Prezidija pilnvaras un pienākumi

| 1. | Prezidijs pieņem lēmumu par jebkuru finansēšanas pieteikumu, ko iesniedz Eiropas līmeņa politiskā partija, un par apropriāciju sadali starp politiskajām partijām – finansējuma saņēmējām. Tas sagatavo saņēmēju un piešķirto summu sarakstu. |
| --- | --- |

1.

Prezidijs pieņem lēmumu par jebkuru finansēšanas pieteikumu, ko iesniedz Eiropas līmeņa politiskā partija, un par apropriāciju sadali starp politiskajām partijām – finansējuma saņēmējām. Tas sagatavo saņēmēju un piešķirto summu sarakstu.

| 2. | Prezidijs lemj par finansējuma iespējamu pārtraukšanu vai samazināšanu un par nepareizi samaksāto summu atgūšanu. |
| --- | --- |

2.

Prezidijs lemj par finansējuma iespējamu pārtraukšanu vai samazināšanu un par nepareizi samaksāto summu atgūšanu.

| 3. | Budžeta gada beigās Prezidijs apstiprina politiskās partijas – finansējuma saņēmējas galīgo darbības pārskatu un galīgo finanšu pārskatu. |
| --- | --- |

3.

Budžeta gada beigās Prezidijs apstiprina politiskās partijas – finansējuma saņēmējas galīgo darbības pārskatu un galīgo finanšu pārskatu.

| 4. | Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 2004/2003 noteikumiem Prezidijs var piešķirt tehnisko palīdzību Eiropas līmeņa politiskajām partijām saskaņā ar viņu priekšlikumiem. Prezidijs var pilnvarot ģenerālsekretāru pieņemt noteikta veida lēmumus par tehniskās palīdzības piešķiršanu. |
| --- | --- |

4.

Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 2004/2003 noteikumiem Prezidijs var piešķirt tehnisko palīdzību Eiropas līmeņa politiskajām partijām saskaņā ar viņu priekšlikumiem. Prezidijs var pilnvarot ģenerālsekretāru pieņemt noteikta veida lēmumus par tehniskās palīdzības piešķiršanu.

| 5. | Visos gadījumos, kas minēti 1. līdz 4. punktā, Prezidijs darbojas, pamatojoties uz ģenerālsekretāra priekšlikumu. Izņemot 1. un 4. punktā norādītos gadījumus, Prezidijs pirms lēmuma pieņemšanas uzklausa attiecīgās politiskās partijas pārstāvjus. Prezidijs jebkurā laikā var apspriesties ar Priekšsēdētāju konferenci. |
| --- | --- |

5.

Visos gadījumos, kas minēti 1. līdz 4. punktā, Prezidijs darbojas, pamatojoties uz ģenerālsekretāra priekšlikumu. Izņemot 1. un 4. punktā norādītos gadījumus, Prezidijs pirms lēmuma pieņemšanas uzklausa attiecīgās politiskās partijas pārstāvjus. Prezidijs jebkurā laikā var apspriesties ar Priekšsēdētāju konferenci.

| 6. | Ja Parlaments pēc pārbaudes konstatē, ka kāda Eiropas līmeņa politiskā partija vairs neievēro brīvības, demokrātijas, cilvēktiesību, pamatbrīvību un tiesiskuma principus, Prezidijs pieņem lēmumu par finansējuma pārtraukšanu attiecīgajai politiskajai partijai. |
| --- | --- |

6.

Ja Parlaments pēc pārbaudes konstatē, ka kāda Eiropas līmeņa politiskā partija vairs neievēro brīvības, demokrātijas, cilvēktiesību, pamatbrīvību un tiesiskuma principus, Prezidijs pieņem lēmumu par finansējuma pārtraukšanu attiecīgajai politiskajai partijai.

210.   pants

Atbildīgās komitejas un Parlamenta plenārsēdes pilnvaras un pienākumi

| 1. | Pēc Parlamenta to deputātu ceturtās daļas pieprasījuma, kas pārstāv vismaz trīs politiskās grupas, Parlamenta priekšsēdētājs pēc viedokļu apmaiņas Priekšsēdētāju konferencē prasa atbildīgo komiteju pārbaudīt, vai Eiropas līmeņa politiskā partija turpina ievērot (it īpaši savā programmā un darbībā) principus, uz kuriem balstās Eiropas Savienība, proti, brīvības, demokrātijas, cilvēktiesību, pamatbrīvību un tiesiskuma principus. |
| --- | --- |

1.

Pēc Parlamenta to deputātu ceturtās daļas pieprasījuma, kas pārstāv vismaz trīs politiskās grupas, Parlamenta priekšsēdētājs pēc viedokļu apmaiņas Priekšsēdētāju konferencē prasa atbildīgo komiteju pārbaudīt, vai Eiropas līmeņa politiskā partija turpina ievērot (it īpaši savā programmā un darbībā) principus, uz kuriem balstās Eiropas Savienība, proti, brīvības, demokrātijas, cilvēktiesību, pamatbrīvību un tiesiskuma principus.

| 2. | Pirms lēmuma priekšlikuma iesniegšanas Parlamentam atbildīgā komiteja uzklausa attiecīgās politiskās partijas pārstāvjus, kā arī prasa un izskata neatkarīgu ievērojamu personu komitejas atzinumu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2004/2003. |
| --- | --- |

2.

Pirms lēmuma priekšlikuma iesniegšanas Parlamentam atbildīgā komiteja uzklausa attiecīgās politiskās partijas pārstāvjus, kā arī prasa un izskata neatkarīgu ievērojamu personu komitejas atzinumu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2004/2003.

| 3. | Ar nodoto balsu vairākumu Parlaments pieņem lēmuma priekšlikumu, kas nosaka, vai attiecīgā politiskā partija ievēro 1. punktā noteiktos principus. Nevar iesniegt nekādus grozījumus. Abos gadījumos, ja par lēmuma priekšlikumu nav nobalsojis deputātu vairākums, uzskata, ka ir pieņemts pretējs lēmums. |
| --- | --- |

3.

Ar nodoto balsu vairākumu Parlaments pieņem lēmuma priekšlikumu, kas nosaka, vai attiecīgā politiskā partija ievēro 1. punktā noteiktos principus. Nevar iesniegt nekādus grozījumus. Abos gadījumos, ja par lēmuma priekšlikumu nav nobalsojis deputātu vairākums, uzskata, ka ir pieņemts pretējs lēmums.

| 4. | Parlamenta lēmums stājas spēkā no dienas, kad tika iesniegts 1. punktā minētais pieprasījums. |
| --- | --- |

4.

Parlamenta lēmums stājas spēkā no dienas, kad tika iesniegts 1. punktā minētais pieprasījums.

| 5. | Parlamenta priekšsēdētājs pārstāv Parlamentu neatkarīgu ievērojamu personu komitejā. |
| --- | --- |

5.

Parlamenta priekšsēdētājs pārstāv Parlamentu neatkarīgu ievērojamu personu komitejā.

| 6. | Atbildīgā komiteja izstrādā Regulā (EK) Nr. 2004/2003 minēto ziņojumu par šīs regulas piemērošanu un darbības finansēšanu un iesniedz to plenārsēdei. |
| --- | --- |

6.

Atbildīgā komiteja izstrādā Regulā (EK) Nr. 2004/2003 minēto ziņojumu par šīs regulas piemērošanu un darbības finansēšanu un iesniedz to plenārsēdei.

XII   SADAĻA

REGLAMENTA PIEMĒROŠANA UN GROZĪŠANA

211.   pants

Reglamenta piemērošana

| 1. | Ja rodas šaubas par Reglamentu piemērošanu vai interpretēšanu, Parlamenta priekšsēdētājs var nodot jautājumu izskatīšanai atbildīgajā komitejā.
  Komiteju priekšsēdētāji var tā rīkoties, ja šādas šaubas rodas komitejas darba gaitā un ir ar to saistītas. |
| --- | --- |

1.

Ja rodas šaubas par Reglamentu piemērošanu vai interpretēšanu, Parlamenta priekšsēdētājs var nodot jautājumu izskatīšanai atbildīgajā komitejā.

Komiteju priekšsēdētāji var tā rīkoties, ja šādas šaubas rodas komitejas darba gaitā un ir ar to saistītas.

| 2. | Atbildīgā komiteja lemj, vai ir jāierosina Reglamenta grozījumi. Šādā gadījumā tā piemēro 212. pantā noteikto procedūru. |
| --- | --- |

2.

Atbildīgā komiteja lemj, vai ir jāierosina Reglamenta grozījumi. Šādā gadījumā tā piemēro 212. pantā noteikto procedūru.

| 3. | Ja atbildīgā komiteja nolemj, ka pietiek ar spēkā esošā Reglamenta komentāriem, tā iesniedz komentārus Parlamenta priekšsēdētājam, kurš par to informē Parlamentu nākamajā sesijā. |
| --- | --- |

3.

Ja atbildīgā komiteja nolemj, ka pietiek ar spēkā esošā Reglamenta komentāriem, tā iesniedz komentārus Parlamenta priekšsēdētājam, kurš par to informē Parlamentu nākamajā sesijā.

| 4. | Ja kāda politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti iebilst pret atbildīgās komitejas komentāriem, jautājumu iesniedz izskatīšanai Parlamentam, kas pieņem lēmumu ar nodoto balsu vairākumu, ja ir klāt vismaz viena trešdaļa deputātu. Ja komentārus noraida, jautājumu nodod atkārtotai izskatīšanai komitejā. |
| --- | --- |

4.

Ja kāda politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti iebilst pret atbildīgās komitejas komentāriem, jautājumu iesniedz izskatīšanai Parlamentam, kas pieņem lēmumu ar nodoto balsu vairākumu, ja ir klāt vismaz viena trešdaļa deputātu. Ja komentārus noraida, jautājumu nodod atkārtotai izskatīšanai komitejā.

| 5. | Komentārus, pret kuriem nav izteikts neviens iebildums, kā arī tos komentārus, ko Parlaments ir pieņēmis, pievieno kursīvā kā Reglamenta attiecīgā panta vai pantu skaidrojumu. |
| --- | --- |

5.

Komentārus, pret kuriem nav izteikts neviens iebildums, kā arī tos komentārus, ko Parlaments ir pieņēmis, pievieno kursīvā kā Reglamenta attiecīgā panta vai pantu skaidrojumu.

| 6. | Šie komentāri ir precedents turpmākajai attiecīgo pantu piemērošanai vai interpretācijai. |
| --- | --- |

6.

Šie komentāri ir precedents turpmākajai attiecīgo pantu piemērošanai vai interpretācijai.

| 7. | Atbildīgā komiteja regulāri pārskata Reglamentu un komentārus. |
| --- | --- |

7.

Atbildīgā komiteja regulāri pārskata Reglamentu un komentārus.

| 8. | Ja Reglamenta noteikumi paredz zināmas tiesības konkrētam deputātu skaitam, šo skaitu automātiski palielina, tuvinot to tuvākajam veselajam skaitlim, kas atspoguļo tādu pašu procentos izteiktu Parlamenta deputātu skaitu, ja kopējais deputātu skaits palielinās, it īpaši pēc Eiropas Savienības paplašināšanās. |
| --- | --- |

8.

Ja Reglamenta noteikumi paredz zināmas tiesības konkrētam deputātu skaitam, šo skaitu automātiski palielina, tuvinot to tuvākajam veselajam skaitlim, kas atspoguļo tādu pašu procentos izteiktu Parlamenta deputātu skaitu, ja kopējais deputātu skaits palielinās, it īpaši pēc Eiropas Savienības paplašināšanās.

212.   pants

Reglamenta grozīšana

| 1. | Ikviens deputāts var ierosināt grozījumus spēkā esošajā Reglamentā un tā pielikumos, vajadzības gadījumā ierosinājumam pievienojot īsu pamatojumu.
  Grozījumu priekšlikumus tulko, drukā, izdala un nosūta atbildīgajai komitejai, kas tos izskata un pieņem lēmumu, vai tos iesniegt izskatīšanai Parlamentā.
  Piemērojot 156., 157. un 161. pantu šo priekšlikumu izskatīšanai plenārsēdē, šajos pantos minētās atsauces uz “sākotnējo tekstu” vai uz “tiesību akta priekšlikumu” uzskata par atsaucēm uz spēkā esošajiem noteikumiem. |
| --- | --- |

1.

Ikviens deputāts var ierosināt grozījumus spēkā esošajā Reglamentā un tā pielikumos, vajadzības gadījumā ierosinājumam pievienojot īsu pamatojumu.

Grozījumu priekšlikumus tulko, drukā, izdala un nosūta atbildīgajai komitejai, kas tos izskata un pieņem lēmumu, vai tos iesniegt izskatīšanai Parlamentā.

Piemērojot 156., 157. un 161. pantu šo priekšlikumu izskatīšanai plenārsēdē, šajos pantos minētās atsauces uz “sākotnējo tekstu” vai uz “tiesību akta priekšlikumu” uzskata par atsaucēm uz spēkā esošajiem noteikumiem.

| 2. | Grozījumus spēkā esošajam Reglamentam pieņem tikai tad, ja par tiem ir nobalsojis Parlamenta deputātu vairākums. |
| --- | --- |

2.

Grozījumus spēkā esošajam Reglamentam pieņem tikai tad, ja par tiem ir nobalsojis Parlamenta deputātu vairākums.

| 3. | Ja balsošanas laikā nenolemj citādi, grozījumi spēkā esošajā Reglamentā un tā pielikumos stājas spēkā tās sesijas pirmajā dienā, kas seko grozījumu pieņemšanai. |
| --- | --- |

3.

Ja balsošanas laikā nenolemj citādi, grozījumi spēkā esošajā Reglamentā un tā pielikumos stājas spēkā tās sesijas pirmajā dienā, kas seko grozījumu pieņemšanai.

XIII   SADAĻA

DAŽĀDI NOTEIKUMI

213.   pants

Eiropas Savienības simboli

| 1. | Parlaments atzīst un atbalsta šādus Eiropas Savienības simbolus:






  — | karogu ar divpadsmit zeltainu zvaigžņu apli uz zila pamata, |
| --- | --- | --- |

1.

Parlaments atzīst un atbalsta šādus Eiropas Savienības simbolus:

—

karogu ar divpadsmit zeltainu zvaigžņu apli uz zila pamata,

| — | himnu, kuras pamatā ir “Oda priekam” no Ludviga van Bēthovena Devītās simfonijas, |
| --- | --- |

—

himnu, kuras pamatā ir “Oda priekam” no Ludviga van Bēthovena Devītās simfonijas,

| — | devīzi “Vienoti daudzveidībā”. |
| --- | --- |

—

devīzi “Vienoti daudzveidībā”.

| 2. | Parlaments 9. maijā svin Eiropas dienu. |
| --- | --- |

2.

Parlaments 9. maijā svin Eiropas dienu.

| 3. | Karogu izkar visās Parlamenta telpās un oficiālos gadījumos. Karogu izmanto visās Parlamenta sanāksmju telpās. |
| --- | --- |

3.

Karogu izkar visās Parlamenta telpās un oficiālos gadījumos. Karogu izmanto visās Parlamenta sanāksmju telpās.

| 4. | Himnu atskaņo katras Parlamenta sesijas atklāšanā un citās svinīgās sēdēs, jo īpaši, lai sveiktu valsts vai valdības vadītājus, vai pēc paplašināšanās sveicot deputātus no jaunajām dalībvalstīm. |
| --- | --- |

4.

Himnu atskaņo katras Parlamenta sesijas atklāšanā un citās svinīgās sēdēs, jo īpaši, lai sveiktu valsts vai valdības vadītājus, vai pēc paplašināšanās sveicot deputātus no jaunajām dalībvalstīm.

| 5. | Devīzi izvieto uz Parlamenta oficiālajiem dokumentiem. |
| --- | --- |

5.

Devīzi izvieto uz Parlamenta oficiālajiem dokumentiem.

| 6. | Prezidijs izskata turpmāku simbolu lietošanu Parlamentā. Prezidijs nosaka sīki izstrādātus noteikumus šā panta īstenošanai. |
| --- | --- |

6.

Prezidijs izskata turpmāku simbolu lietošanu Parlamentā. Prezidijs nosaka sīki izstrādātus noteikumus šā panta īstenošanai.

214.   pants

Neizskatīti jautājumi

Pēdējās sesijas beigās pirms vēlēšanām visus Parlamentā neizskatītos jautājumus pasludina par spēku zaudējušiem, ievērojot šā panta otrās daļas noteikumus.

Katra pilnvaru laika sākumā Priekšsēdētāju konference lemj par parlamentāro komiteju un citu iestāžu pamatotiem pieprasījumiem attiecībā uz šo jautājumu izskatīšanas atsākšanu vai turpināšanu.

Šie noteikumi neattiecas uz lūgumrakstiem un tekstiem, par kuriem nav jāpieņem lēmums.

215.   pants

Pielikumu struktūra

Reglamenta pielikumi ir sakārtoti trijās daļās:

| a) | īstenošanas noteikumi Reglamentā noteiktajām procedūrām, kuras pieņemtas ar nodoto balsu vairākumu (VII pielikums); |
| --- | --- |

a)

īstenošanas noteikumi Reglamentā noteiktajām procedūrām, kuras pieņemtas ar nodoto balsu vairākumu (VII pielikums);

| b) | noteikumi, kas pieņemti, piemērojot specifiskus Reglamenta noteikumus un saskaņā ar tajos noteiktajām procedūrām un noteikumiem par vairākumu (I, II, III, IV, VI pielikums, VIII pielikuma A, C un D daļa, kā arī X pielikums); |
| --- | --- |

b)

noteikumi, kas pieņemti, piemērojot specifiskus Reglamenta noteikumus un saskaņā ar tajos noteiktajām procedūrām un noteikumiem par vairākumu (I, II, III, IV, VI pielikums, VIII pielikuma A, C un D daļa, kā arī X pielikums);

| c) | iestāžu nolīgumi vai citi noteikumi, kas pieņemti saskaņā ar Līgumiem, kuri piemērojami Parlamentā vai kuri attiecas uz tā darbu. Lēmumu par šādu noteikumu pievienošanu Reglamentam pieņem ar nodoto balsu vairākumu pēc atbildīgās komitejas priekšlikuma (VIII pielikuma B daļa, IX, XI, XII, XIII, XIV, XV, XIX un XX pielikums); |
| --- | --- |

c)

iestāžu nolīgumi vai citi noteikumi, kas pieņemti saskaņā ar Līgumiem, kuri piemērojami Parlamentā vai kuri attiecas uz tā darbu. Lēmumu par šādu noteikumu pievienošanu Reglamentam pieņem ar nodoto balsu vairākumu pēc atbildīgās komitejas priekšlikuma (VIII pielikuma B daļa, IX, XI, XII, XIII, XIV, XV, XIX un XX pielikums);

| d) | pamatnostādnes un rīcības kodeksi, ko pieņēmušas attiecīgās Parlamenta struktūrvienības (XVI, XVII, XVIII un XXI pielikums). |
| --- | --- |

d)

pamatnostādnes un rīcības kodeksi, ko pieņēmušas attiecīgās Parlamenta struktūrvienības (XVI, XVII, XVIII un XXI pielikums).

216.   pants

Kļūdu labojumi

| 1. | Ja Parlamenta pieņemtajā tekstā ir atklāta kļūda, Parlamenta priekšsēdētājs attiecīgā gadījumā nosūta atbildīgajai komitejai kļūdas labojuma projektu. |
| --- | --- |

1.

Ja Parlamenta pieņemtajā tekstā ir atklāta kļūda, Parlamenta priekšsēdētājs attiecīgā gadījumā nosūta atbildīgajai komitejai kļūdas labojuma projektu.

| 2. | Ja kļūda ir atklāta tekstā, ko pieņēmis Parlaments un par ko ir panākta vienošanās ar citām iestādēm, Parlamenta priekšsēdētājs pirms 1. punktā minētās procedūras sākšanas cenšas vienoties ar šīm iestādēm par nepieciešamajiem labojumiem. |
| --- | --- |

2.

Ja kļūda ir atklāta tekstā, ko pieņēmis Parlaments un par ko ir panākta vienošanās ar citām iestādēm, Parlamenta priekšsēdētājs pirms 1. punktā minētās procedūras sākšanas cenšas vienoties ar šīm iestādēm par nepieciešamajiem labojumiem.

| 3. | Atbildīgā komiteja pārbauda kļūdas labojuma projektu un iesniedz to Parlamentam, ja tā piekrīt, ka ir pieļauta kļūda, kuru var labot ieteiktajā veidā. |
| --- | --- |

3.

Atbildīgā komiteja pārbauda kļūdas labojuma projektu un iesniedz to Parlamentam, ja tā piekrīt, ka ir pieļauta kļūda, kuru var labot ieteiktajā veidā.

| 4. | Šo kļūdas labojumu izsludina nākamajā sesijā. To uzskata par apstiprinātu, izņemot gadījumu, ja ne ilgāk kā 48 stundas pēc tā paziņošanas kāda no politiskajām grupām vai vismaz 40 deputāti nav iesnieguši pieprasījumu balsot par to. Ja kļūdas labojums netiek apstiprināts, to nosūta atpakaļ atbildīgajai komitejai, kura var ieteikt grozītu kļūdas labojumu vai izbeigt šo procedūru. |
| --- | --- |

4.

Šo kļūdas labojumu izsludina nākamajā sesijā. To uzskata par apstiprinātu, izņemot gadījumu, ja ne ilgāk kā 48 stundas pēc tā paziņošanas kāda no politiskajām grupām vai vismaz 40 deputāti nav iesnieguši pieprasījumu balsot par to. Ja kļūdas labojums netiek apstiprināts, to nosūta atpakaļ atbildīgajai komitejai, kura var ieteikt grozītu kļūdas labojumu vai izbeigt šo procedūru.

| 5. | Apstiprinātos kļūdu labojumus publicē tādā pašā veidā kā tekstu, uz kuru tie attiecas. Pēc analoģijas piemēro 72., 73. un 74. pantu. |
| --- | --- |

5.

Apstiprinātos kļūdu labojumus publicē tādā pašā veidā kā tekstu, uz kuru tie attiecas. Pēc analoģijas piemēro 72., 73. un 74. pantu.

---

(1)  Sk. I pielikumu.

(2)  Sk. X pielikumu.

(3)  Sk. X pielikumu.

(4)  Sk. XII pielikumu.

(5)  Saskaņā ar 2008. gada 11. un 12. decembra Eiropadomes secinājumiem.

(6)  Sk. XIV pielikumu.

(7)  Sk. attiecīgo Priekšsēdētāju konferences lēmumu, kas dots Reglamenta XVIII pielikumā.

(8)  Sk. XXI pielikumu.

(9)  Sk. VI pielikumu.

(10)  1994. gada 20. decembra Iestāžu nolīgums par paātrinātu darba metodi tiesību aktu oficiālai kodifikācijai, 4. punkts (OV C 102, 4.4.1996., 2. lpp.).

(11)  2001. gada 28. novembra Iestāžu nolīgums par tiesību aktu pārstrādāšanas tehnikas strukturētāku izmantošanu, 9. punkts (OV C 77, 28.3.2002., 1. lpp.).

(12)  Sk. XVII pielikumu.

(13)  Sk. II pielikumu.

(14)  Sk. III pielikumu.

(15)  Sk. III pielikumu.

(16)  Pagarināts ar Parlamenta 2009. gada 11. marta lēmumu.

(17)  Sk. XVI pielikumu.

(18)  Sk. VII pielikumu.

(19)  Sk. IX pielikumu.

(20)  Sk. XIV pielikumu.

(21)  Sk. XI pielikumu.

---

I PIELIKUMS

REGLAMENTA 9. PANTA 1. PUNKTA PIEMĒROŠANAS NOTEIKUMI – PĀRREDZAMĪBA UN DEPUTĀTU FINANSIĀLĀS INTERESES

1. pants

1.   Ikviens deputāts, kuram ir tiešas finansiālās intereses izskatāmajā jautājumā, par to mutiski paziņo pirms uzstāšanās Parlamentā vai kādā no tā struktūrvienībām vai ja deputātu izvirza par referentu.

2.   Ikvienam deputātam pienācīgi jāaizpilda 2. pantā minētā deklarācija pirms likumīgas iecelšanas amatā Parlamentā vai kādā no tā struktūrvienībām saskaņā ar Reglamenta 13., 191. pantu vai 198. panta 2. punktu vai pirms piedalīšanās oficiālā delegācijā saskaņā ar Reglamenta 68. pantu vai 198. panta 2. punktu.

2. pants

Kvestoru pārziņā ir reģistrs, kur katrs deputāts personīgi un sīki deklarē:

| a) | savu profesionālo darbību, kā arī jebkurus citus algotus pienākumus vai darbību; |
| --- | --- |

a)

savu profesionālo darbību, kā arī jebkurus citus algotus pienākumus vai darbību;

| b) | algu, kuru viņš saņem, pildot pilnvaras kādā citā parlamentā; |
| --- | --- |

b)

algu, kuru viņš saņem, pildot pilnvaras kādā citā parlamentā;

| c) | jebkuru finansiālu un materiālu palīdzību vai pakalpojumus, ko deputāts papildus Parlamenta piešķirtajiem līdzekļiem saņem no trešām personām saistībā ar viņa politisko darbību, identificējot šīs trešās personas. |
| --- | --- |

c)

jebkuru finansiālu un materiālu palīdzību vai pakalpojumus, ko deputāts papildus Parlamenta piešķirtajiem līdzekļiem saņem no trešām personām saistībā ar viņa politisko darbību, identificējot šīs trešās personas.

Deputāti atturas pieņemt jebkādas citas dāvanas vai ziedojumus savu pilnvaru laikā.

Deputāti ir personīgi atbildīgi par reģistrā iekļautajām deklarācijām un tās katru gadu precizē.

Prezidijs var periodiski sagatavot to ziņu sarakstu, kuras jādeklarē reģistrā.

Ja deputāts pēc atbilstoša pieprasījuma nepilda deklarēšanas pienākumu a) un b) punkta nozīmē, Parlamenta priekšsēdētājs viņam vēlreiz atgādina, ka deklarācija jāiesniedz divu mēnešu laikā. Ja norādītajā laikā deputāts nav iesniedzis deklarāciju, viņa vārdu un izdarīto pārkāpumu pēc termiņa beigām publicē katras sesijas pirmās dienas protokolā. Ja deputāts atsakās iesniegt deklarāciju arī pēc tam, kad informācija par viņa izdarīto pārkāpumu ir publicēta, Parlamenta priekšsēdētājs piemēro Reglamenta 153. panta noteikumus, lai attiecīgo deputātu atstādinātu.

Deputātu grupējumu vadībai neatkarīgi no tā, vai tās ir darba grupas ar dažādu politisko grupu deputātu piedalīšanos vai citi neoficiāli deputātu grupējumi, jādeklarē naudā vai natūrā (piemēram, sekretariāta pakalpojumi) saņemtā palīdzība, kura būtu jādeklarē atbilstoši šim pantam, ja deputāts to saņemtu individuāli.

Kvestori ir atbildīgi par reģistru un izstrādā detalizētus noteikumus par tās palīdzības deklarēšanu, ko iepriekšminētie grupējumi saņem no ārpuses.

3. pants

Šis reģistrs ir publiski pieejams.

Sabiedrība var piekļūt reģistram elektroniskā veidā.

4. pants

Deputātiem jāpilda pienākumi, ko tiem uzliek tās dalībvalsts tiesību akti attiecībā uz īpašuma deklarēšanu, no kuras viņi ir ievēlēti.

---

II PIELIKUMS

REGLAMENTA 116. PANTĀ PAREDZĒTĀ JAUTĀJUMU LAIKA NORISE

A.   PAMATNOSTĀDNES

| 1. | Jautājumi ir pieņemami tikai tad, ja:






  — | tie ir kodolīgi un formulēti tā, lai uz tiem varētu atbildēt īsi, |
| --- | --- | --- |

1.

Jautājumi ir pieņemami tikai tad, ja:

—

tie ir kodolīgi un formulēti tā, lai uz tiem varētu atbildēt īsi,

| — | tie attiecas uz Komisijas un Padomes kompetenci un atbildības jomu, kā arī ir vispārējās interesēs, |
| --- | --- |

—

tie attiecas uz Komisijas un Padomes kompetenci un atbildības jomu, kā arī ir vispārējās interesēs,

| — | tie neprasa no attiecīgās iestādes nekādu iepriekšēju izpēti, |
| --- | --- |

—

tie neprasa no attiecīgās iestādes nekādu iepriekšēju izpēti,

| — | tie ir precīzi formulēti un attiecas uz kādu konkrētu jautājumu, |
| --- | --- |

—

tie ir precīzi formulēti un attiecas uz kādu konkrētu jautājumu,

| — | tajos nav apgalvojumu vai viedokļu, |
| --- | --- |

—

tajos nav apgalvojumu vai viedokļu,

| — | tie neattiecas uz pilnīgi privātu jautājumu, |
| --- | --- |

—

tie neattiecas uz pilnīgi privātu jautājumu,

| — | to mērķis nav iegūt dokumentus vai statistikas datus, |
| --- | --- |

—

to mērķis nav iegūt dokumentus vai statistikas datus,

| — | tie ir izteikti jautājuma formā. |
| --- | --- |

—

tie ir izteikti jautājuma formā.

| 2. | Nav pieņemams jautājums, kas attiecas uz tematu, kurš ir iekļauts darba kārtībā un kura apspriešanā ir paredzēta atbildīgās iestādes piedalīšanās. |
| --- | --- |

2.

Nav pieņemams jautājums, kas attiecas uz tematu, kurš ir iekļauts darba kārtībā un kura apspriešanā ir paredzēta atbildīgās iestādes piedalīšanās.

| 3. | Jautājums nav pieņemams, ja tieši tāds pats vai līdzīgs jautājums trīs iepriekšējo mēnešu laikā jau ir uzdots un uz to ir saņemta atbilde vai ja ar to tikai mēģina noskaidrot informāciju par paveiktā darba kontroli attiecībā uz kādu konkrētu Parlamenta rezolūciju un šī informācija ir līdzīga tai, ko Komisija jau ir sniegusi rakstiskā paziņojumā par turpmākajiem pasākumiem, izņemot gadījumus, kad ir atklājušies jauni fakti un jautājuma iesniedzējs cenšas saņemt vairāk informācijas. Pirmajā gadījumā jautājuma un atbildes kopiju nosūta jautājuma iesniedzējam. |
| --- | --- |

3.

Jautājums nav pieņemams, ja tieši tāds pats vai līdzīgs jautājums trīs iepriekšējo mēnešu laikā jau ir uzdots un uz to ir saņemta atbilde vai ja ar to tikai mēģina noskaidrot informāciju par paveiktā darba kontroli attiecībā uz kādu konkrētu Parlamenta rezolūciju un šī informācija ir līdzīga tai, ko Komisija jau ir sniegusi rakstiskā paziņojumā par turpmākajiem pasākumiem, izņemot gadījumus, kad ir atklājušies jauni fakti un jautājuma iesniedzējs cenšas saņemt vairāk informācijas. Pirmajā gadījumā jautājuma un atbildes kopiju nosūta jautājuma iesniedzējam.

Papildjautājumi

| 4. | Pēc atbildes saņemšanas ikviens deputāts var uzdot papildjautājumu. Var uzdot ne vairāk par diviem papildjautājumiem. |
| --- | --- |

4.

Pēc atbildes saņemšanas ikviens deputāts var uzdot papildjautājumu. Var uzdot ne vairāk par diviem papildjautājumiem.

| 5. | Uz papildjautājumiem attiecas tie paši pieņemamības noteikumi, kas noteikti šajās pamatnostādnēs. |
| --- | --- |

5.

Uz papildjautājumiem attiecas tie paši pieņemamības noteikumi, kas noteikti šajās pamatnostādnēs.

| 6. | Parlamenta priekšsēdētājs lemj par papildjautājumu pieņemamību un ierobežo to skaitu, lai katrs deputāts varētu saņemt atbildi uz jautājumu, ko viņš ir uzdevis.
  Parlamenta priekšsēdētājam nav pienākuma papildjautājumu pasludināt par pieņemamu arī tad, ja tas atbilst iepriekšminētajiem pieņemamības nosacījumiem un:






  a) | ja tas var traucēt jautājumu laika norisi; vai |
| --- | --- | --- |

6.

Parlamenta priekšsēdētājs lemj par papildjautājumu pieņemamību un ierobežo to skaitu, lai katrs deputāts varētu saņemt atbildi uz jautājumu, ko viņš ir uzdevis.

Parlamenta priekšsēdētājam nav pienākuma papildjautājumu pasludināt par pieņemamu arī tad, ja tas atbilst iepriekšminētajiem pieņemamības nosacījumiem un:

a)

ja tas var traucēt jautājumu laika norisi; vai

| b) | ja galveno jautājumu, uz kuru attiecas papildjautājums, pietiekami paskaidroja atbildes uz citiem papildjautājumiem; vai |
| --- | --- |

b)

ja galveno jautājumu, uz kuru attiecas papildjautājums, pietiekami paskaidroja atbildes uz citiem papildjautājumiem; vai

| c) | ja tam nav tieša sakara ar galveno jautājumu. |
| --- | --- |

c)

ja tam nav tieša sakara ar galveno jautājumu.

Atbildes uz jautājumiem

| 7. | Atbildīgā iestāde nodrošina, lai tās sniegtās atbildes būtu lakoniskas un attiektos uz jautājuma būtību. |
| --- | --- |

7.

Atbildīgā iestāde nodrošina, lai tās sniegtās atbildes būtu lakoniskas un attiektos uz jautājuma būtību.

| 8. | Ja uzdoto jautājumu saturs to atļauj, pēc apspriešanās ar šo jautājumu iesniedzējiem Parlamenta priekšsēdētājs var nolemt, ka attiecīgā iestāde uz tiem atbild vienlaicīgi. |
| --- | --- |

8.

Ja uzdoto jautājumu saturs to atļauj, pēc apspriešanās ar šo jautājumu iesniedzējiem Parlamenta priekšsēdētājs var nolemt, ka attiecīgā iestāde uz tiem atbild vienlaicīgi.

| 9. | Atbildi uz jautājumu sniedz tikai, ja ir klāt tā iesniedzējs vai ja viņš pirms jautājumu laika Parlamenta priekšsēdētājam ir rakstiski norādījis savu aizstājēju. |
| --- | --- |

9.

Atbildi uz jautājumu sniedz tikai, ja ir klāt tā iesniedzējs vai ja viņš pirms jautājumu laika Parlamenta priekšsēdētājam ir rakstiski norādījis savu aizstājēju.

| 10. | Ja nav klāt ne jautājuma iesniedzēja, ne viņa aizstājēja, jautājums zaudē spēku. |
| --- | --- |

10.

Ja nav klāt ne jautājuma iesniedzēja, ne viņa aizstājēja, jautājums zaudē spēku.

| 11. | Ja deputāts ir iesniedzis jautājumu, bet jautājumu laikā nav klāt ne viņa, ne viņa aizstājēja, Parlamenta priekšsēdētājs viņam nosūta vēstuli ar atgādinājumu ierasties vai atsūtīt savu aizstājēju. Ja divpadsmit mēnešu laikā Parlamenta priekšsēdētājs kādam deputātam šādu vēstuli ir nosūtījis trīs reizes, deputāts uz sešiem mēnešiem zaudē tiesības iesniegt jautājumus jautājumu laikā. |
| --- | --- |

11.

Ja deputāts ir iesniedzis jautājumu, bet jautājumu laikā nav klāt ne viņa, ne viņa aizstājēja, Parlamenta priekšsēdētājs viņam nosūta vēstuli ar atgādinājumu ierasties vai atsūtīt savu aizstājēju. Ja divpadsmit mēnešu laikā Parlamenta priekšsēdētājs kādam deputātam šādu vēstuli ir nosūtījis trīs reizes, deputāts uz sešiem mēnešiem zaudē tiesības iesniegt jautājumus jautājumu laikā.

| 12. | Uz jautājumiem, kas nav atbildēti laika trūkuma dēļ, atbild saskaņā ar 117. panta 4. punkta pirmo daļu, izņemot gadījumus, kad jautājuma iesniedzēji prasa piemērot 117. panta 3. punktu. |
| --- | --- |

12.

Uz jautājumiem, kas nav atbildēti laika trūkuma dēļ, atbild saskaņā ar 117. panta 4. punkta pirmo daļu, izņemot gadījumus, kad jautājuma iesniedzēji prasa piemērot 117. panta 3. punktu.

| 13. | Procedūru, kas attiecas uz rakstiskiem jautājumiem, reglamentē 117. panta 3. un 5. punkta noteikumi. |
| --- | --- |

13.

Procedūru, kas attiecas uz rakstiskiem jautājumiem, reglamentē 117. panta 3. un 5. punkta noteikumi.

Termiņi

| 14. | Jautājumi jāiesniedz vismaz vienu nedēļu pirms jautājumu laika. Jautājumus, kuri šajā termiņā nav iesniegti, jautājumu laikā var izskatīt ar atbildīgās iestādes piekrišanu.
  Jautājumus, kuri ir pieņemti izskatīšanai, izdala deputātiem un nosūta attiecīgajām iestādēm. |
| --- | --- |

14.

Jautājumi jāiesniedz vismaz vienu nedēļu pirms jautājumu laika. Jautājumus, kuri šajā termiņā nav iesniegti, jautājumu laikā var izskatīt ar atbildīgās iestādes piekrišanu.

Jautājumus, kuri ir pieņemti izskatīšanai, izdala deputātiem un nosūta attiecīgajām iestādēm.

B.   IETEIKUMI

(izvilkums no Parlamenta 1986. gada 13. novembra rezolūcijas)

Eiropas Parlaments

| 1. | iesaka stingrāk piemērot jautājumu laika norises pamatnostādnes, kas paredzētas Reglamenta 43. pantā (1), it īpaši attiecībā uz šo pamatnostādņu 1. punktu par pieņemamību; |
| --- | --- |

1.

iesaka stingrāk piemērot jautājumu laika norises pamatnostādnes, kas paredzētas Reglamenta 43. pantā (1), it īpaši attiecībā uz šo pamatnostādņu 1. punktu par pieņemamību;

| 2. | iesaka Eiropas Parlamenta priekšsēdētājam biežāk izmantot Reglamenta 43. panta 3. punktā (2) piešķirtās tiesības jautājumus jautājumu laikam apvienot pa tēmām; tomēr uzskata, ka šādi grupēt var tikai tos jautājumus, kuri iekļauti konkrētajā sesijā iesniegto jautājumu saraksta pirmajā pusē; |
| --- | --- |

2.

iesaka Eiropas Parlamenta priekšsēdētājam biežāk izmantot Reglamenta 43. panta 3. punktā (2) piešķirtās tiesības jautājumus jautājumu laikam apvienot pa tēmām; tomēr uzskata, ka šādi grupēt var tikai tos jautājumus, kuri iekļauti konkrētajā sesijā iesniegto jautājumu saraksta pirmajā pusē;

| 3. | attiecībā uz papildjautājumiem iesaka, lai Parlamenta priekšsēdētājs jautājuma iesniedzējam vienmēr ļauj uzdot vienu papildjautājumu un vienu vai ne vairāk par diviem papildjautājumiem – deputātiem, vēlams no citas politiskās grupas un/vai dalībvalsts; atgādina, ka papildjautājumiem jābūt īsiem un izteiktiem jautājuma formā, un ierosina, lai to ilgums nepārsniegtu 30 sekundes; |
| --- | --- |

3.

attiecībā uz papildjautājumiem iesaka, lai Parlamenta priekšsēdētājs jautājuma iesniedzējam vienmēr ļauj uzdot vienu papildjautājumu un vienu vai ne vairāk par diviem papildjautājumiem – deputātiem, vēlams no citas politiskās grupas un/vai dalībvalsts; atgādina, ka papildjautājumiem jābūt īsiem un izteiktiem jautājuma formā, un ierosina, lai to ilgums nepārsniegtu 30 sekundes;

| 4. | aicina Komisiju un Padomi nodrošināt, lai saskaņā ar šo pamatnostādņu 7. punktu atbildes būtu lakoniskas un attiektos uz jautājuma būtību. |
| --- | --- |

4.

aicina Komisiju un Padomi nodrošināt, lai saskaņā ar šo pamatnostādņu 7. punktu atbildes būtu lakoniskas un attiektos uz jautājuma būtību.

---

(1)  Tagad 116. pants.

(2)  Tagad 116. panta 3. punkts.

---

III PIELIKUMS

PAMATNOSTĀDNES PAR JAUTĀJUMIEM, UZ KURIEM JĀATBILD RAKSTISKI SASKAŅĀ AR 117. UN 118. PANTU

| 1. | Jautājumi, uz kuriem jāatbild rakstiski:






  — | tajos ir skaidri norādīts adresāts, kuram tie nododami, izmantojot parastos starpiestāžu kanālus, |
| --- | --- | --- |

1.

Jautājumi, uz kuriem jāatbild rakstiski:

—

tajos ir skaidri norādīts adresāts, kuram tie nododami, izmantojot parastos starpiestāžu kanālus,

| — | ir saistīti ar adresāta kompetenci un atbildības jomu, kā arī ir vispārējās interesēs, |
| --- | --- |

—

ir saistīti ar adresāta kompetenci un atbildības jomu, kā arī ir vispārējās interesēs,

| — | ir kodolīgi un saprotami, |
| --- | --- |

—

ir kodolīgi un saprotami,

| — | nav aizvainojoši, |
| --- | --- |

—

nav aizvainojoši,

| — | neattiecas uz pilnīgi privātu jautājumu. |
| --- | --- |

—

neattiecas uz pilnīgi privātu jautājumu.

| 2. | Ja jautājums neatbilst šīm pamatnostādnēm, Ģenerālsekretariāts jautājuma iesniedzējam iesaka, kā jautājumu varētu izteikt, lai tas būtu pieņemams. |
| --- | --- |

2.

Ja jautājums neatbilst šīm pamatnostādnēm, Ģenerālsekretariāts jautājuma iesniedzējam iesaka, kā jautājumu varētu izteikt, lai tas būtu pieņemams.

| 3. | Ja tieši tāds pats vai līdzīgs jautājums sešu iepriekšējo mēnešu laikā jau ir uzdots un uz to ir saņemta atbilde vai ja ar to tikai mēģina noskaidrot informāciju par paveiktā darba kontroli attiecībā uz kādu konkrētu Parlamenta rezolūciju un šī informācija ir līdzīga tai, ko Komisija jau ir sniegusi rakstiskā paziņojumā par turpmākajiem pasākumiem, Ģenerālsekretariāts iepriekšējā jautājuma un atbildes kopiju pārsūta jautājuma iesniedzējam. Jautājumu adresātam var nosūtīt atkārtoti tikai tad, ja jautājuma iesniedzējs atklāj jaunus būtiskus faktus vai cenšas saņemt vairāk informācijas. |
| --- | --- |

3.

Ja tieši tāds pats vai līdzīgs jautājums sešu iepriekšējo mēnešu laikā jau ir uzdots un uz to ir saņemta atbilde vai ja ar to tikai mēģina noskaidrot informāciju par paveiktā darba kontroli attiecībā uz kādu konkrētu Parlamenta rezolūciju un šī informācija ir līdzīga tai, ko Komisija jau ir sniegusi rakstiskā paziņojumā par turpmākajiem pasākumiem, Ģenerālsekretariāts iepriekšējā jautājuma un atbildes kopiju pārsūta jautājuma iesniedzējam. Jautājumu adresātam var nosūtīt atkārtoti tikai tad, ja jautājuma iesniedzējs atklāj jaunus būtiskus faktus vai cenšas saņemt vairāk informācijas.

| 4. | Ja jautājums attiecas uz faktisko vai statistisko informāciju, kas jau ir pieejama Parlamenta bibliotēkā, bibliotēka to dara zināmu deputātam, kurš jautājumu var atsaukt. |
| --- | --- |

4.

Ja jautājums attiecas uz faktisko vai statistisko informāciju, kas jau ir pieejama Parlamenta bibliotēkā, bibliotēka to dara zināmu deputātam, kurš jautājumu var atsaukt.

| 5. | Uz jautājumiem par saistītiem tematiem var sniegt kopīgu atbildi. |
| --- | --- |

5.

Uz jautājumiem par saistītiem tematiem var sniegt kopīgu atbildi.

---

IV PIELIKUMS

PAMATNOSTĀDNES UN VISPĀRĒJIE KRITĒRIJI, KAS JĀIEVĒRO, IZRAUGOTIES TĒMAS IEKĻAUŠANAI DARBA KĀRTĪBĀ DEBATĒM PAR CILVĒKTIESĪBU, DEMOKRĀTIJAS UN TIESISKUMA PRINCIPU PĀRKĀPUMIEM SASKAŅĀ AR 122. PANTU

Pamatprincipi

| 1. | Rezolūcijas priekšlikums, kurš vērsts uz to, lai Parlaments balsojot varētu Padomei, Komisijai, dalībvalstīm, trešām valstīm vai starptautiskām organizācijām darīt zināmu savu attieksmi pret paredzamu notikumu, pirms tas ir noticis, ir prioritārs, ja vienīgā Eiropas Parlamenta sesija, kad balsošana var notikt laikus, ir pašreizējā sesija. |
| --- | --- |

1.

Rezolūcijas priekšlikums, kurš vērsts uz to, lai Parlaments balsojot varētu Padomei, Komisijai, dalībvalstīm, trešām valstīm vai starptautiskām organizācijām darīt zināmu savu attieksmi pret paredzamu notikumu, pirms tas ir noticis, ir prioritārs, ja vienīgā Eiropas Parlamenta sesija, kad balsošana var notikt laikus, ir pašreizējā sesija.

| 2. | Rezolūcijas priekšlikumi nedrīkst būt garāki par 500 vārdiem. |
| --- | --- |

2.

Rezolūcijas priekšlikumi nedrīkst būt garāki par 500 vārdiem.

| 3. | Jautājumi, kas ietilpst Līgumos noteiktajās Eiropas Savienības kompetenču jomās, jāuzskata par prioritāriem, ja tie ir īpaši svarīgi. |
| --- | --- |

3.

Jautājumi, kas ietilpst Līgumos noteiktajās Eiropas Savienības kompetenču jomās, jāuzskata par prioritāriem, ja tie ir īpaši svarīgi.

| 4. | Izraudzīto jautājumu skaitam nevajadzētu pārsniegt trīs jautājumus, ieskaitot apakšpunktus, lai debates varētu notikt atbilstoši to svarīgumam. |
| --- | --- |

4.

Izraudzīto jautājumu skaitam nevajadzētu pārsniegt trīs jautājumus, ieskaitot apakšpunktus, lai debates varētu notikt atbilstoši to svarīgumam.

Piemērošanas noteikumi

| 5. | Pamatprincipus, kurus ievēro, izraugoties jautājumus iekļaušanai darba kārtībā debatēm par cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma principu pārkāpumiem, dara zināmus Parlamentam un politiskajām grupām. |
| --- | --- |

5.

Pamatprincipus, kurus ievēro, izraugoties jautājumus iekļaušanai darba kārtībā debatēm par cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma principu pārkāpumiem, dara zināmus Parlamentam un politiskajām grupām.

Uzstāšanās ilguma ierobežošana un sadale

| 6. | Lai labāk izmantotu atvēlēto laiku, Eiropas Parlamenta priekšsēdētājs pēc apspriešanās ar politisko grupu priekšsēdētājiem vienojas ar Padomi un Komisiju par šo abu iestāžu iespējamā uzstāšanās ilguma noteikšanu debatēs par cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma principu pārkāpumiem. |
| --- | --- |

6.

Lai labāk izmantotu atvēlēto laiku, Eiropas Parlamenta priekšsēdētājs pēc apspriešanās ar politisko grupu priekšsēdētājiem vienojas ar Padomi un Komisiju par šo abu iestāžu iespējamā uzstāšanās ilguma noteikšanu debatēs par cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma principu pārkāpumiem.

Termiņš grozījumu iesniegšanai

| 7. | Iesniegšanas termiņu rezolūcijas priekšlikumu grozījumiem nosaka tādu, lai deputāti un politiskās grupas varētu šos grozījumus pienācīgi izskatīt laikā starp iepriekšminēto grozījumu tekstu izdalīšanu oficiālajās valodās un debatēm par rezolūciju priekšlikumiem. |
| --- | --- |

7.

Iesniegšanas termiņu rezolūcijas priekšlikumu grozījumiem nosaka tādu, lai deputāti un politiskās grupas varētu šos grozījumus pienācīgi izskatīt laikā starp iepriekšminēto grozījumu tekstu izdalīšanu oficiālajās valodās un debatēm par rezolūciju priekšlikumiem.

---

V PIELIKUMS

(svītrots)

---

VI PIELIKUMS

PROCEDŪRA, KAS JĀPIEMĒRO, LAI IZSKATĪTU UN PIEŅEMTU LĒMUMUS PAR BUDŽETA IZPILDES APSTIPRINĀŠANU

1. pants

Dokumenti

1.   Drukā un izdala šādus dokumentus:

| a) | Komisijas iesniegto ieņēmumu un izdevumu pārskatu, finanšu pārvaldības analīzi un bilanci; |
| --- | --- |

a)

Komisijas iesniegto ieņēmumu un izdevumu pārskatu, finanšu pārvaldības analīzi un bilanci;

| b) | Revīzijas palātas gada pārskatus un atsevišķos ziņojumus kopā ar iestāžu sniegtajām atbildēm; |
| --- | --- |

b)

Revīzijas palātas gada pārskatus un atsevišķos ziņojumus kopā ar iestāžu sniegtajām atbildēm;

| c) | deklarāciju par pārskatu ticamību, kā arī par notikušo darījumu likumību un pareizību, ko ir iesniegusi Revīzijas palāta, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 287. pantu; |
| --- | --- |

c)

deklarāciju par pārskatu ticamību, kā arī par notikušo darījumu likumību un pareizību, ko ir iesniegusi Revīzijas palāta, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 287. pantu;

| d) | Padomes ieteikumu. |
| --- | --- |

d)

Padomes ieteikumu.

2.   Šos dokumentus nodod atbildīgajai komitejai. Visas attiecīgās komitejas var sniegt atzinumu.

3.   Parlamenta priekšsēdētājs nosaka termiņu, kurā komitejām, kas vēlas sniegt atzinumu, tas jādara zināms atbildīgajai komitejai.

2. pants

Ziņojuma izskatīšana

1.   Parlaments izskata atbildīgās komitejas ziņojumu par budžeta izpildes apstiprināšanu vēlākais līdz nākamā gada 30. aprīlim pēc Revīzijas palātas gada pārskata pieņemšanas, kā to nosaka Finanšu regula.

2.   Ja šajā pielikumā nav noteikts citādi, piemēro tos Reglamenta pantus, kas attiecas uz grozījumiem un balsošanu.

3. pants

Ziņojuma saturs

1.   Atbildīgās komitejas sagatavotajā ziņojumā par budžeta izpildes apstiprināšanu iekļauj:

| a) | lēmuma priekšlikumu par budžeta izpildes apstiprināšanu vai par šāda lēmuma pieņemšanas atlikšanu (par to balso aprīļa sesijā) vai lēmuma priekšlikumu par budžeta izpildes apstiprināšanu vai neapstiprināšanu (par to balso oktobra sesijā); |
| --- | --- |

a)

lēmuma priekšlikumu par budžeta izpildes apstiprināšanu vai par šāda lēmuma pieņemšanas atlikšanu (par to balso aprīļa sesijā) vai lēmuma priekšlikumu par budžeta izpildes apstiprināšanu vai neapstiprināšanu (par to balso oktobra sesijā);

| b) | lēmuma priekšlikumu slēgt visu Eiropas Savienības ieņēmumu un izdevumu, kā arī aktīvu un pasīvu kontus; |
| --- | --- |

b)

lēmuma priekšlikumu slēgt visu Eiropas Savienības ieņēmumu un izdevumu, kā arī aktīvu un pasīvu kontus;

| c) | rezolūcijas priekšlikumu un apsvērumus, kas iesniegti kopā ar a) apakšpunktā minēto lēmuma priekšlikumu, kurš ietver novērtējumu par to, kā finanšu gadā Komisija ir pārvaldījusi budžetu, un apsvērumus par izdevumu izpildi nākotnē; |
| --- | --- |

c)

rezolūcijas priekšlikumu un apsvērumus, kas iesniegti kopā ar a) apakšpunktā minēto lēmuma priekšlikumu, kurš ietver novērtējumu par to, kā finanšu gadā Komisija ir pārvaldījusi budžetu, un apsvērumus par izdevumu izpildi nākotnē;

| d) | pielikumā – no Komisijas saņemto dokumentu un prasīto, bet nesaņemto dokumentu sarakstu; |
| --- | --- |

d)

pielikumā – no Komisijas saņemto dokumentu un prasīto, bet nesaņemto dokumentu sarakstu;

| e) | attiecīgo komiteju atzinumus. |
| --- | --- |

e)

attiecīgo komiteju atzinumus.

2.   Ja atbildīgā komiteja ierosina atlikt lēmuma pieņemšanu par budžeta izpildes apstiprināšanu, attiecīgajā rezolūcijas priekšlikumā cita starpā norāda:

| a) | atlikšanas iemeslus; |
| --- | --- |

a)

atlikšanas iemeslus;

| b) | turpmākās darbības, kuras Komisijai būtu jāveic, un to termiņus; |
| --- | --- |

b)

turpmākās darbības, kuras Komisijai būtu jāveic, un to termiņus;

| c) | dokumentus, kas Parlamentam vajadzīgi, lai tas varētu pieņemt pamatotu lēmumu. |
| --- | --- |

c)

dokumentus, kas Parlamentam vajadzīgi, lai tas varētu pieņemt pamatotu lēmumu.

4. pants

Izskatīšana Parlamentā un balsošana

1.   Visus par budžeta izpildes apstiprināšanu atbildīgās komitejas ziņojumus iekļauj darba kārtībā pirmajā sesijā pēc to iesniegšanas.

2.   Ir pieņemami tikai tie rezolūcijas priekšlikuma grozījumi, kuri ir iesniegti saskaņā ar 3. panta 1. punkta c) apakšpunktu.

3.   Par lēmuma priekšlikumiem un rezolūcijas priekšlikumiem balso saskaņā ar 3. pantā noteikto kārtību, ja 5. pantā nav noteikta cita kārtība.

4.   Parlaments pieņem lēmumu ar nodoto balsu vairākumu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 231. pantu.

5. pants

Procedūras varianti

1.   Balsošana aprīļa sesijā

Pirmajā posmā ziņojumā par budžeta izpildi ierosina to apstiprināt vai lēmuma pieņemšanu atlikt.

| a) | Ja priekšlikumu apstiprināt budžeta izpildi pieņem ar balsu vairākumu, budžeta izpilde ir apstiprināta. Tas nozīmē arī kontu slēgšanu.
  Ja priekšlikums apstiprināt budžeta izpildi nesaņem balsu vairākumu, uzskata, ka šo lēmumu atliek, un atbildīgā komiteja sešu mēnešu laikā iesniedz jaunu ziņojumu ar jaunu priekšlikumu apstiprināt vai neapstiprināt budžeta izpildi. |
| --- | --- |

a)

Ja priekšlikumu apstiprināt budžeta izpildi pieņem ar balsu vairākumu, budžeta izpilde ir apstiprināta. Tas nozīmē arī kontu slēgšanu.

Ja priekšlikums apstiprināt budžeta izpildi nesaņem balsu vairākumu, uzskata, ka šo lēmumu atliek, un atbildīgā komiteja sešu mēnešu laikā iesniedz jaunu ziņojumu ar jaunu priekšlikumu apstiprināt vai neapstiprināt budžeta izpildi.

| b) | Ja pieņem priekšlikumu atlikt lēmumu par budžeta izpildes apstiprināšanu, atbildīgā komiteja sešu mēnešu laikā iesniedz jaunu ziņojumu ar jaunu priekšlikumu apstiprināt vai neapstiprināt budžeta izpildi. Šādā gadījumā atliek arī kontu slēgšanu un to no jauna ierosina kopā ar jauno ziņojumu.
  Ja priekšlikums atlikt lēmuma pieņemšanu par budžeta izpildi nesaņem balsu vairākumu, uzskata, ka budžeta izpilde ir apstiprināta. Šādā gadījumā slēdz arī kontus. Tomēr rezolūcijas priekšlikumu var izvirzīt balsošanai. |
| --- | --- |

b)

Ja pieņem priekšlikumu atlikt lēmumu par budžeta izpildes apstiprināšanu, atbildīgā komiteja sešu mēnešu laikā iesniedz jaunu ziņojumu ar jaunu priekšlikumu apstiprināt vai neapstiprināt budžeta izpildi. Šādā gadījumā atliek arī kontu slēgšanu un to no jauna ierosina kopā ar jauno ziņojumu.

Ja priekšlikums atlikt lēmuma pieņemšanu par budžeta izpildi nesaņem balsu vairākumu, uzskata, ka budžeta izpilde ir apstiprināta. Šādā gadījumā slēdz arī kontus. Tomēr rezolūcijas priekšlikumu var izvirzīt balsošanai.

2.   Balsošana oktobra sesijā

Otrajā posmā ziņojumā par budžeta izpildi ierosina to apstiprināt vai neapstiprināt.

| a) | Ja priekšlikumu apstiprināt budžeta izpildi pieņem ar balsu vairākumu, budžeta izpilde ir apstiprināta. Tas nozīmē arī kontu slēgšanu.
  Ja priekšlikumu apstiprināt budžeta izpildi nepieņem ar balsu vairākumu, budžeta izpildi neapstiprina. Oficiālu priekšlikumu slēgt attiecīgā finanšu gada kontus iesniedz nākamajā sesijā, uz kuru uzaicina Komisiju sniegt paziņojumu. |
| --- | --- |

a)

Ja priekšlikumu apstiprināt budžeta izpildi pieņem ar balsu vairākumu, budžeta izpilde ir apstiprināta. Tas nozīmē arī kontu slēgšanu.

Ja priekšlikumu apstiprināt budžeta izpildi nepieņem ar balsu vairākumu, budžeta izpildi neapstiprina. Oficiālu priekšlikumu slēgt attiecīgā finanšu gada kontus iesniedz nākamajā sesijā, uz kuru uzaicina Komisiju sniegt paziņojumu.

| b) | Ja priekšlikumu neapstiprināt budžeta izpildi pieņem ar balsu vairākumu, oficiālu priekšlikumu slēgt attiecīgā finanšu gada kontus iesniedz nākamajā sesijā, uz kuru uzaicina Komisiju sniegt paziņojumu.
  Ja priekšlikums neapstiprināt budžeta izpildi nesaņem balsu vairākumu, uzskata, ka budžeta izpilde ir apstiprināta. Šādā gadījumā slēdz arī kontus. Tomēr rezolūcijas priekšlikumu var izvirzīt balsošanai. |
| --- | --- |

b)

Ja priekšlikumu neapstiprināt budžeta izpildi pieņem ar balsu vairākumu, oficiālu priekšlikumu slēgt attiecīgā finanšu gada kontus iesniedz nākamajā sesijā, uz kuru uzaicina Komisiju sniegt paziņojumu.

Ja priekšlikums neapstiprināt budžeta izpildi nesaņem balsu vairākumu, uzskata, ka budžeta izpilde ir apstiprināta. Šādā gadījumā slēdz arī kontus. Tomēr rezolūcijas priekšlikumu var izvirzīt balsošanai.

3.   Ja rezolūcijas priekšlikumā vai priekšlikumā par kontu slēgšanu ir noteikumi, kuri ir pretrunā Parlamenta balsojumam par budžeta izpildes apstiprināšanu, pēc apspriešanās ar atbildīgās komitejas priekšsēdētāju Parlamenta priekšsēdētājs var balsošanu atlikt un noteikt jaunu termiņu grozījumu iesniegšanai.

6. pants

To lēmumu piemērošana, kas attiecas uz budžeta izpildes apstiprināšanu

1.   Parlamenta priekšsēdētājs nosūta Komisijai un pārējām iestādēm visus Parlamenta lēmumus un rezolūcijas, kas pieņemtas saskaņā ar 3. pantu. Viņš nodrošina to publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstneša sērijā “Tiesību akti”.

2.   Atbildīgā komiteja vismaz vienu reizi gadā iesniedz Parlamentam ziņojumu par pasākumiem, ko iestādes veikušas saistībā ar konstatējumiem, kuri saņemti kopā ar lēmumu apstiprināt budžeta izpildi, un citiem konstatējumiem, kuri ietverti Parlamenta rezolūcijās par izdevumu izpildi.

3.   Parlamenta priekšsēdētājs, rīkojoties Parlamenta vārdā un pamatojoties uz tās komitejas ziņojumu, kas ir atbildīga par budžeta kontroli, saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 265. pantu var iesniegt prasību pret attiecīgo iestādi Eiropas Savienības Tiesā par to pienākumu nepildīšanu, kuri noteikti konstatējumos, kas pievienoti lēmumam par budžeta izpildes apstiprināšanu vai citām rezolūcijām par izdevumu izpildi.

---

VII PIELIKUMS

PASTĀVĪGO PARLAMENTĀRO KOMITEJU KOMPETENCES
   (1)

I.   Ārlietu komiteja

Šī komiteja ir atbildīga par:

| 1) | kopējo ārpolitiku un drošības politiku (KĀDP) un Eiropas drošības un aizsardzības politiku (EDAP) (šajā kontekstā šai komitejai palīdz drošības un aizsardzības apakškomiteja); |
| --- | --- |

1)

kopējo ārpolitiku un drošības politiku (KĀDP) un Eiropas drošības un aizsardzības politiku (EDAP) (šajā kontekstā šai komitejai palīdz drošības un aizsardzības apakškomiteja);

| 2) | attiecībām ar citām ES iestādēm un struktūrām, ANO un citām starptautiskām organizācijām un parlamentārajām asamblejām jautājumos, kas ietilpst tās kompetencē; |
| --- | --- |

2)

attiecībām ar citām ES iestādēm un struktūrām, ANO un citām starptautiskām organizācijām un parlamentārajām asamblejām jautājumos, kas ietilpst tās kompetencē;

| 3) | politisko attiecību stiprināšanu ar trešām valstīm, it īpaši ar tām, kas atrodas tieši blakus Eiropas Savienībai, cieši ar tām sadarbojoties un īstenojot palīdzības programmas vai noslēdzot tādus starptautiskus nolīgumus kā asociācijas un partnerattiecību nolīgumi; |
| --- | --- |

3)

politisko attiecību stiprināšanu ar trešām valstīm, it īpaši ar tām, kas atrodas tieši blakus Eiropas Savienībai, cieši ar tām sadarbojoties un īstenojot palīdzības programmas vai noslēdzot tādus starptautiskus nolīgumus kā asociācijas un partnerattiecību nolīgumi;

| 4) | sarunu uzsākšanu, pārraudzību un noslēgšanu par Eiropas valstu pievienošanos Eiropas Savienībai; |
| --- | --- |

4)

sarunu uzsākšanu, pārraudzību un noslēgšanu par Eiropas valstu pievienošanos Eiropas Savienībai;

| 5) | jautājumiem saistībā ar cilvēktiesībām, minoritāšu tiesību aizsardzību un demokrātisko vērtību veicināšanu trešās valstīs. Šajā kontekstā komitejai palīdz cilvēktiesību apakškomiteja. Neskarot attiecīgos noteikumus, citu šajā jomā kompetento komiteju un struktūru locekļus aicina piedalīties apakškomitejas sanāksmēs. |
| --- | --- |

5)

jautājumiem saistībā ar cilvēktiesībām, minoritāšu tiesību aizsardzību un demokrātisko vērtību veicināšanu trešās valstīs. Šajā kontekstā komitejai palīdz cilvēktiesību apakškomiteja. Neskarot attiecīgos noteikumus, citu šajā jomā kompetento komiteju un struktūru locekļus aicina piedalīties apakškomitejas sanāksmēs.

Komiteja koordinē apvienoto parlamentāro komiteju un parlamentāro sadarbības komiteju darbu, kā arī parlamentu sadarbības delegāciju un ad hoc delegāciju darbu un vēlēšanu novērošanas misijas, kuras ietilpst tās kompetencē.

II.   Attīstības komiteja

Šī komiteja ir atbildīga par:

| 1) | Eiropas Savienības attīstības un sadarbības politikas veicināšanu, īstenošanu un pārraudzību, it īpaši par:






  a) | politisko dialogu ar attīstības valstīm divpusēji un attiecīgajās starptautiskajās organizācijās un parlamentu sadarbības forumos; |
| --- | --- | --- |

1)

Eiropas Savienības attīstības un sadarbības politikas veicināšanu, īstenošanu un pārraudzību, it īpaši par:

a)

politisko dialogu ar attīstības valstīm divpusēji un attiecīgajās starptautiskajās organizācijās un parlamentu sadarbības forumos;

| b) | palīdzību jaunattīstības valstīm un sadarbības līgumiem ar tām; |
| --- | --- |

b)

palīdzību jaunattīstības valstīm un sadarbības līgumiem ar tām;

| c) | demokrātisko vērtību, labas valsts pārvaldes un cilvēktiesību ievērošanas veicināšanu jaunattīstības valstīs; |
| --- | --- |

c)

demokrātisko vērtību, labas valsts pārvaldes un cilvēktiesību ievērošanas veicināšanu jaunattīstības valstīs;

| 2) | jautājumiem saistībā ar ĀKK un ES Partnerattiecību nolīgumu un attiecībām ar atbilstošajām struktūrām; |
| --- | --- |

2)

jautājumiem saistībā ar ĀKK un ES Partnerattiecību nolīgumu un attiecībām ar atbilstošajām struktūrām;

| 3) | Parlamenta iesaistīšanos vēlēšanu novērošanas misijās, kad nepieciešams, sadarbībā ar citām atbilstošām komitejām un delegācijām. |
| --- | --- |

3)

Parlamenta iesaistīšanos vēlēšanu novērošanas misijās, kad nepieciešams, sadarbībā ar citām atbilstošām komitejām un delegācijām.

Komiteja koordinē parlamentu sadarbības un ad hoc delegāciju darbu, kas ietilpst tās kompetencē.

III.   Starptautiskās tirdzniecības komiteja

Šī komiteja ir atbildīga par:

jautājumiem saistībā ar Eiropas Savienības kopējas tirdzniecības politikas izstrādāšanu un īstenošanu, kā arī par tās ārējiem ekonomiskajiem sakariem, it īpaši par:

| 1) | finansiālajām, ekonomiskajām un tirdzniecības attiecībām ar trešām valstīm un reģionālajām organizācijām; |
| --- | --- |

1)

finansiālajām, ekonomiskajām un tirdzniecības attiecībām ar trešām valstīm un reģionālajām organizācijām;

| 2) | saskaņošanas vai standartizācijas tehniskajiem pasākumiem jomās, uz kurām attiecas starptautisko tiesību instrumenti; |
| --- | --- |

2)

saskaņošanas vai standartizācijas tehniskajiem pasākumiem jomās, uz kurām attiecas starptautisko tiesību instrumenti;

| 3) | attiecībām ar atbilstošām starptautiskām organizācijām un organizācijām, kas veicina reģionu ekonomikas un tirdzniecības reģionālo integrāciju ārpus Eiropas Savienības; |
| --- | --- |

3)

attiecībām ar atbilstošām starptautiskām organizācijām un organizācijām, kas veicina reģionu ekonomikas un tirdzniecības reģionālo integrāciju ārpus Eiropas Savienības;

| 4) | attiecībām ar PTO, ieskaitot tās parlamentāro dimensiju. |
| --- | --- |

4)

attiecībām ar PTO, ieskaitot tās parlamentāro dimensiju.

Komiteja uztur sakarus ar atbilstošām parlamentu sadarbības un ad hoc delegācijām saistībā ar ekonomiskajiem un tirdzniecības aspektiem attiecībās ar trešām valstīm.

IV.   Budžeta komiteja

Šī komiteja ir atbildīga par:

| 1) | Eiropas Savienības ieņēmumu un izdevumu daudzgadu finanšu programmu un Eiropas Savienības pašas resursu sistēmu; |
| --- | --- |

1)

Eiropas Savienības ieņēmumu un izdevumu daudzgadu finanšu programmu un Eiropas Savienības pašas resursu sistēmu;

| 2) | Parlamenta budžeta prerogatīvām, proti, Eiropas Savienības budžetu, kā arī sarunām par iestāžu nolīgumu un tā piemērošanu šajā jomā; |
| --- | --- |

2)

Parlamenta budžeta prerogatīvām, proti, Eiropas Savienības budžetu, kā arī sarunām par iestāžu nolīgumu un tā piemērošanu šajā jomā;

| 3) | Parlamenta tāmi saskaņā ar Reglamentā noteikto procedūru; |
| --- | --- |

3)

Parlamenta tāmi saskaņā ar Reglamentā noteikto procedūru;

| 4) | decentralizēto struktūru budžetu; |
| --- | --- |

4)

decentralizēto struktūru budžetu;

| 5) | Eiropas Investīciju bankas finansiālo darbību; |
| --- | --- |

5)

Eiropas Investīciju bankas finansiālo darbību;

| 6) | Eiropas Attīstības fonda iekļaušanu budžetā, neskarot tās komitejas pilnvaras, kas ir atbildīga par ĀKK un ES Partnerattiecību nolīgumu; |
| --- | --- |

6)

Eiropas Attīstības fonda iekļaušanu budžetā, neskarot tās komitejas pilnvaras, kas ir atbildīga par ĀKK un ES Partnerattiecību nolīgumu;

| 7) | Eiropas Savienības tiesību aktu finansiālo ietekmi un to samērīgumu ar daudzgadu finanšu programmu, neskarot attiecīgo komiteju kompetences; |
| --- | --- |

7)

Eiropas Savienības tiesību aktu finansiālo ietekmi un to samērīgumu ar daudzgadu finanšu programmu, neskarot attiecīgo komiteju kompetences;

| 8) | kārtējā budžeta izpildes gaitu un izpildes novērtēšanu, neskatoties uz Reglamenta 78. panta 1. punktu, apropriāciju pārvietošanu, ar amata sarakstiem saistītajām procedūrām, administratīvajām apropriācijām un viedokļiem saistībā ar ēku celtniecības projektiem, kuriem ir nozīmīga finansiāla ietekme; |
| --- | --- |

8)

kārtējā budžeta izpildes gaitu un izpildes novērtēšanu, neskatoties uz Reglamenta 78. panta 1. punktu, apropriāciju pārvietošanu, ar amata sarakstiem saistītajām procedūrām, administratīvajām apropriācijām un viedokļiem saistībā ar ēku celtniecības projektiem, kuriem ir nozīmīga finansiāla ietekme;

| 9) | Finanšu regulu, atskaitot jautājumus, kas saistīti ar budžetu izpildi, pārvaldi un kontroli. |
| --- | --- |

9)

Finanšu regulu, atskaitot jautājumus, kas saistīti ar budžetu izpildi, pārvaldi un kontroli.

V.   Budžeta kontroles komiteja

Šī komiteja ir atbildīga par:

| 1) | Eiropas Savienības un Eiropas Attīstības fonda budžeta izpildi un lēmumiem, ko pieņem Parlaments par budžeta izpildes apstiprināšanu, ieskaitot iekšējo budžeta izpildes apstiprināšanas procedūru, kā arī par visiem citiem pasākumiem saistībā ar šādiem lēmumiem vai to īstenošanu; |
| --- | --- |

1)

Eiropas Savienības un Eiropas Attīstības fonda budžeta izpildi un lēmumiem, ko pieņem Parlaments par budžeta izpildes apstiprināšanu, ieskaitot iekšējo budžeta izpildes apstiprināšanas procedūru, kā arī par visiem citiem pasākumiem saistībā ar šādiem lēmumiem vai to īstenošanu;

| 2) | Eiropas Savienības, tās iestāžu un jebkuras struktūras, kas no tās saņēmusi finansējumu, kontu un bilanču slēgšanu, uzrādīšanu un revīziju, ieskaitot pārvietojamo apropriāciju un saldo noteikšanu; |
| --- | --- |

2)

Eiropas Savienības, tās iestāžu un jebkuras struktūras, kas no tās saņēmusi finansējumu, kontu un bilanču slēgšanu, uzrādīšanu un revīziju, ieskaitot pārvietojamo apropriāciju un saldo noteikšanu;

| 3) | Eiropas Investīciju bankas finansiālās darbības kontroli; |
| --- | --- |

3)

Eiropas Investīciju bankas finansiālās darbības kontroli;

| 4) | dažādu Eiropas Savienības finansēšanas veidu rentabilitātes uzraudzību, tai īstenojot Eiropas Savienības politikas virzienus; |
| --- | --- |

4)

dažādu Eiropas Savienības finansēšanas veidu rentabilitātes uzraudzību, tai īstenojot Eiropas Savienības politikas virzienus;

| 5) | Eiropas Savienības budžeta izpildes gaitā konstatēto krāpšanas gadījumu un pārkāpumu izskatīšanu, pasākumiem, kuru mērķis ir šādus gadījumus novērst un par tiem iesniegt prasību tiesā, kā arī Eiropas Savienības finansiālo interešu vispārēju aizsardzību; |
| --- | --- |

5)

Eiropas Savienības budžeta izpildes gaitā konstatēto krāpšanas gadījumu un pārkāpumu izskatīšanu, pasākumiem, kuru mērķis ir šādus gadījumus novērst un par tiem iesniegt prasību tiesā, kā arī Eiropas Savienības finansiālo interešu vispārēju aizsardzību;

| 6) | attiecībām ar Revīzijas palātu, tās locekļu iecelšanu un tās ziņojumu izskatīšanu; |
| --- | --- |

6)

attiecībām ar Revīzijas palātu, tās locekļu iecelšanu un tās ziņojumu izskatīšanu;

| 7) | Finanšu regulu, ciktāl tas attiecas uz budžeta izpildi, pārvaldi un kontroli. |
| --- | --- |

7)

Finanšu regulu, ciktāl tas attiecas uz budžeta izpildi, pārvaldi un kontroli.

VI.   Ekonomikas un monetārā komiteja

Šī komiteja ir atbildīga par:

| 1) | Eiropas Savienības ekonomikas un monetāro politiku, Eiropas Ekonomiskās un monetārās savienības un Eiropas monetārās un finansiālās sistēmas darbību (ieskaitot attiecības ar attiecīgajām iestādēm vai organizācijām); |
| --- | --- |

1)

Eiropas Savienības ekonomikas un monetāro politiku, Eiropas Ekonomiskās un monetārās savienības un Eiropas monetārās un finansiālās sistēmas darbību (ieskaitot attiecības ar attiecīgajām iestādēm vai organizācijām);

| 2) | kapitāla un maksājumu brīvu apriti (pārrobežu maksājumi, vienota maksājumu telpa, maksājumu bilance, kapitāla aprite un aizņēmumu un aizdevumu politika, tāda kapitāla aprites kontrole, kuram ir izcelsme trešā valstī, pasākumi Eiropas Savienības kapitāla eksporta veicināšanai); |
| --- | --- |

2)

kapitāla un maksājumu brīvu apriti (pārrobežu maksājumi, vienota maksājumu telpa, maksājumu bilance, kapitāla aprite un aizņēmumu un aizdevumu politika, tāda kapitāla aprites kontrole, kuram ir izcelsme trešā valstī, pasākumi Eiropas Savienības kapitāla eksporta veicināšanai);

| 3) | starptautisko monetāro un finansiālo sistēmu (ieskaitot attiecības ar finanšu iestādēm un organizācijām); |
| --- | --- |

3)

starptautisko monetāro un finansiālo sistēmu (ieskaitot attiecības ar finanšu iestādēm un organizācijām);

| 4) | konkurences noteikumiem un noteikumiem par valsts vai sabiedriskā sektora atbalstu; |
| --- | --- |

4)

konkurences noteikumiem un noteikumiem par valsts vai sabiedriskā sektora atbalstu;

| 5) | fiskālajiem noteikumiem; |
| --- | --- |

5)

fiskālajiem noteikumiem;

| 6) | finanšu pakalpojumu, iestāžu un tirgu reglamentēšanu un uzraudzību, ieskaitot finanšu atskaites, revīziju, grāmatvedības noteikumus, uzņēmumu vadību un citus jautājumus saistībā ar uzņēmumu tiesībām, kuri īpaši attiecas uz finanšu pakalpojumiem. |
| --- | --- |

6)

finanšu pakalpojumu, iestāžu un tirgu reglamentēšanu un uzraudzību, ieskaitot finanšu atskaites, revīziju, grāmatvedības noteikumus, uzņēmumu vadību un citus jautājumus saistībā ar uzņēmumu tiesībām, kuri īpaši attiecas uz finanšu pakalpojumiem.

VII.   Nodarbinātības un sociālo lietu komiteja

Šī komiteja ir atbildīga par:

| 1) | nodarbinātības politiku un visiem sociālās politikas aspektiem, tādiem kā darba apstākļi, sociālā nodrošināšana un sociālā aizsardzība; |
| --- | --- |

1)

nodarbinātības politiku un visiem sociālās politikas aspektiem, tādiem kā darba apstākļi, sociālā nodrošināšana un sociālā aizsardzība;

| 2) | pasākumiem saistībā ar veselības aizsardzību un drošību darba vietā; |
| --- | --- |

2)

pasākumiem saistībā ar veselības aizsardzību un drošību darba vietā;

| 3) | Eiropas Sociālo fondu; |
| --- | --- |

3)

Eiropas Sociālo fondu;

| 4) | arodmācības politiku, ieskaitot profesionālās kvalifikācijas celšanu; |
| --- | --- |

4)

arodmācības politiku, ieskaitot profesionālās kvalifikācijas celšanu;

| 5) | darba ņēmēju un pensionāru brīvu pārvietošanos; |
| --- | --- |

5)

darba ņēmēju un pensionāru brīvu pārvietošanos;

| 6) | sociālo dialogu; |
| --- | --- |

6)

sociālo dialogu;

| 7) | jautājumiem, kas saistīti ar visu veidu diskrimināciju darbavietā un darba tirgū, atskaitot diskrimināciju saistībā ar dzimumu; |
| --- | --- |

7)

jautājumiem, kas saistīti ar visu veidu diskrimināciju darbavietā un darba tirgū, atskaitot diskrimināciju saistībā ar dzimumu;

| 8) | attiecībām ar:






  — | Eiropas Arodmācības attīstības centru (Cedefop), |
| --- | --- | --- |

8)

attiecībām ar:

—

Eiropas Arodmācības attīstības centru (Cedefop),

| — | Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fondu, |
| --- | --- |

—

Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fondu,

| — | Eiropas Mācību fondu, |
| --- | --- |

—

Eiropas Mācību fondu,

| — | Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūru, |
| --- | --- |

—

Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūru,

kā arī attiecībām ar citām atbilstošām ES struktūrām un starptautiskām organizācijām.

VIII.   Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja

Šī komiteja ir atbildīga par:

| 1) | vides politiku un pasākumiem vides aizsardzībā, it īpaši saistībā ar:






  a) | gaisa, augsnes un ūdens piesārņošanu, atkritumu apsaimniekošanu un pārstrādi, veselībai bīstamām vielām un preparātiem, trokšņu līmeņiem, klimata izmaiņām, bioloģiskās daudzveidības aizsardzību; |
| --- | --- | --- |

1)

vides politiku un pasākumiem vides aizsardzībā, it īpaši saistībā ar:

a)

gaisa, augsnes un ūdens piesārņošanu, atkritumu apsaimniekošanu un pārstrādi, veselībai bīstamām vielām un preparātiem, trokšņu līmeņiem, klimata izmaiņām, bioloģiskās daudzveidības aizsardzību;

| b) | noturīgu attīstību; |
| --- | --- |

b)

noturīgu attīstību;

| c) | starptautiskiem un reģionāliem pasākumiem un nolīgumiem, kas vērsti uz vides aizsardzību; |
| --- | --- |

c)

starptautiskiem un reģionāliem pasākumiem un nolīgumiem, kas vērsti uz vides aizsardzību;

| d) | videi nodarītā kaitējuma novēršanu; |
| --- | --- |

d)

videi nodarītā kaitējuma novēršanu;

| e) | civilo aizsardzību; |
| --- | --- |

e)

civilo aizsardzību;

| f) | Eiropas Vides aizsardzības aģentūru; |
| --- | --- |

f)

Eiropas Vides aizsardzības aģentūru;

| g) | Eiropas Ķīmisko vielu aģentūru; |
| --- | --- |

g)

Eiropas Ķīmisko vielu aģentūru;

| 2) | veselības aizsardzību, it īpaši:






  a) | programmām un specifiskiem pasākumiem veselības aizsardzības jomā; |
| --- | --- | --- |

2)

veselības aizsardzību, it īpaši:

a)

programmām un specifiskiem pasākumiem veselības aizsardzības jomā;

| b) | farmaceitiskiem preparātiem un kosmētikas līdzekļiem; |
| --- | --- |

b)

farmaceitiskiem preparātiem un kosmētikas līdzekļiem;

| c) | veselības aspektiem saistībā ar bioterorismu; |
| --- | --- |

c)

veselības aspektiem saistībā ar bioterorismu;

| d) | Eiropas Medicīnas aģentūru un Slimību profilakses un kontroles Eiropas centru; |
| --- | --- |

d)

Eiropas Medicīnas aģentūru un Slimību profilakses un kontroles Eiropas centru;

| 3) | jautājumiem saistībā ar pārtikas nekaitīgumu, it īpaši:






  a) | pārtikas produktu marķēšanu un nekaitīgumu; |
| --- | --- | --- |

3)

jautājumiem saistībā ar pārtikas nekaitīgumu, it īpaši:

a)

pārtikas produktu marķēšanu un nekaitīgumu;

| b) | tiesību aktiem veterinārijas jomā saistībā ar aizsardzību pret kaitīgo iedarbību uz cilvēka veselību, veselības aizsardzības nolūkā veiktām pārtikas produktu un pārtikas ražošanas sistēmu pārbaudēm; |
| --- | --- |

b)

tiesību aktiem veterinārijas jomā saistībā ar aizsardzību pret kaitīgo iedarbību uz cilvēka veselību, veselības aizsardzības nolūkā veiktām pārtikas produktu un pārtikas ražošanas sistēmu pārbaudēm;

| c) | Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un Eiropas Pārtikas un veterināro biroju. |
| --- | --- |

c)

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un Eiropas Pārtikas un veterināro biroju.

IX.   Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja

Šī komiteja ir atbildīga par:

| 1) | Eiropas Savienības rūpniecības politiku un jaunu tehnoloģiju ieviešanu, ieskaitot pasākumus saistībā ar MVU; |
| --- | --- |

1)

Eiropas Savienības rūpniecības politiku un jaunu tehnoloģiju ieviešanu, ieskaitot pasākumus saistībā ar MVU;

| 2) | Eiropas Savienības pētniecības politiku, ieskaitot pētniecības rezultātu izplatīšanu un izmantošanu; |
| --- | --- |

2)

Eiropas Savienības pētniecības politiku, ieskaitot pētniecības rezultātu izplatīšanu un izmantošanu;

| 3) | kosmosa politiku; |
| --- | --- |

3)

kosmosa politiku;

| 4) | pētījumu centra, Kodolenerģijas mērījumu centrālā biroja, kā arī kopuzņēmuma Joint European Torus (JET), Starptautiskā eksperimentālā kodolreaktora (ITER) darbību un citiem tās pašas jomas projektiem; |
| --- | --- |

4)

pētījumu centra, Kodolenerģijas mērījumu centrālā biroja, kā arī kopuzņēmuma Joint European Torus (JET), Starptautiskā eksperimentālā kodolreaktora (ITER) darbību un citiem tās pašas jomas projektiem;

| 5) | Eiropas Savienības pasākumiem saistībā ar enerģētikas politiku vispār, enerģijas piegādes drošību un energoresursu efektivitāti, ieskaitot Eiropas komunikāciju tīkla izveidi un attīstību enerģētikas infrastruktūras nozarē; |
| --- | --- |

5)

Eiropas Savienības pasākumiem saistībā ar enerģētikas politiku vispār, enerģijas piegādes drošību un energoresursu efektivitāti, ieskaitot Eiropas komunikāciju tīkla izveidi un attīstību enerģētikas infrastruktūras nozarē;

| 6) | Euratom līgumu un Euratom Sagādes aģentūru (AAE), kodoldrošību, kodolelektrostaciju ekspluatācijas pārtraukšanu un kodolatkritumu apglabāšanu kodolenerģētikas sektorā; |
| --- | --- |

6)

Euratom līgumu un Euratom Sagādes aģentūru (AAE), kodoldrošību, kodolelektrostaciju ekspluatācijas pārtraukšanu un kodolatkritumu apglabāšanu kodolenerģētikas sektorā;

| 7) | informācijas sabiedrību un informācijas tehnoloģiju, ieskaitot Eiropas komunikāciju tīklu izveidi un attīstību telekomunikāciju infrastruktūras nozarē. |
| --- | --- |

7)

informācijas sabiedrību un informācijas tehnoloģiju, ieskaitot Eiropas komunikāciju tīklu izveidi un attīstību telekomunikāciju infrastruktūras nozarē.

X.   Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komiteja

Šī komiteja ir atbildīga par jautājumiem, kas attiecas uz:

| 1) | dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanu Eiropas Savienības līmenī saistībā ar iekšējo tirgu un muitas savienību, it īpaši:






  a) | brīvu preču apriti, ieskaitot tehnisko standartu saskaņošanu; |
| --- | --- | --- |

1)

dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanu Eiropas Savienības līmenī saistībā ar iekšējo tirgu un muitas savienību, it īpaši:

a)

brīvu preču apriti, ieskaitot tehnisko standartu saskaņošanu;

| b) | tiesībām veikt uzņēmējdarbību; |
| --- | --- |

b)

tiesībām veikt uzņēmējdarbību;

| c) | brīvību sniegt pakalpojumus, atskaitot finanšu un pasta nozarēs; |
| --- | --- |

c)

brīvību sniegt pakalpojumus, atskaitot finanšu un pasta nozarēs;

| 2) | pasākumiem, kuru mērķis ir identificēt un novērst iespējamos šķēršļus iekšējā tirgus darbībai; |
| --- | --- |

2)

pasākumiem, kuru mērķis ir identificēt un novērst iespējamos šķēršļus iekšējā tirgus darbībai;

| 3) | patērētāju ekonomisko interešu veicināšanu un aizsardzību, atskaitot veselības aizsardzības un pārtikas nekaitīguma jomas, saistībā ar iekšējā tirgus izveidi. |
| --- | --- |

3)

patērētāju ekonomisko interešu veicināšanu un aizsardzību, atskaitot veselības aizsardzības un pārtikas nekaitīguma jomas, saistībā ar iekšējā tirgus izveidi.

XI.   Transporta un tūrisma komiteja

Šī komiteja ir atbildīga par:

| 1) | jautājumiem saistībā ar kopējās dzelzceļa, autoceļu, iekšējo ūdensceļu, jūras un gaisa transporta politikas attīstīšanu, it īpaši:






  a) | kopējiem noteikumiem, kas jāpiemēro transportam Eiropas Savienībā; |
| --- | --- | --- |

1)

jautājumiem saistībā ar kopējās dzelzceļa, autoceļu, iekšējo ūdensceļu, jūras un gaisa transporta politikas attīstīšanu, it īpaši:

a)

kopējiem noteikumiem, kas jāpiemēro transportam Eiropas Savienībā;

| b) | Eiropas komunikāciju tīklu izveidi un attīstību transporta infrastruktūras jomā; |
| --- | --- |

b)

Eiropas komunikāciju tīklu izveidi un attīstību transporta infrastruktūras jomā;

| c) | transporta pakalpojumu sniegšanu un sakariem transporta jomā ar trešām valstīm; |
| --- | --- |

c)

transporta pakalpojumu sniegšanu un sakariem transporta jomā ar trešām valstīm;

| d) | transporta drošību; |
| --- | --- |

d)

transporta drošību;

| e) | attiecībām ar starptautiskām transporta struktūrām un organizācijām; |
| --- | --- |

e)

attiecībām ar starptautiskām transporta struktūrām un organizācijām;

| 2) | pasta pakalpojumiem; |
| --- | --- |

2)

pasta pakalpojumiem;

| 3) | tūrismu. |
| --- | --- |

3)

tūrismu.

XII.   Reģionālās attīstības komiteja

Šī komiteja ir atbildīga par:

reģionālo un kohēzijas politiku, it īpaši:

| a) | Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Kohēzijas fondu un citiem Eiropas Savienības reģionālās politikas instrumentiem; |
| --- | --- |

a)

Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Kohēzijas fondu un citiem Eiropas Savienības reģionālās politikas instrumentiem;

| b) | novērtējumu, kāda ietekme ir citiem Eiropas Savienības politikas virzieniem uz ekonomisko un sociālo kohēziju; |
| --- | --- |

b)

novērtējumu, kāda ietekme ir citiem Eiropas Savienības politikas virzieniem uz ekonomisko un sociālo kohēziju;

| c) | Eiropas Savienības strukturālo instrumentu koordinēšanu; |
| --- | --- |

c)

Eiropas Savienības strukturālo instrumentu koordinēšanu;

| d) | attālākajiem reģioniem un salām, kā arī pārrobežu un starpreģionālo sadarbību; |
| --- | --- |

d)

attālākajiem reģioniem un salām, kā arī pārrobežu un starpreģionālo sadarbību;

| e) | attiecībām ar Reģionu komiteju, starpreģionālās sadarbības organizācijām un vietējām un reģionālajām varas iestādēm. |
| --- | --- |

e)

attiecībām ar Reģionu komiteju, starpreģionālās sadarbības organizācijām un vietējām un reģionālajām varas iestādēm.

XIII.   Lauksaimniecības un lauku attīstības komiteja

Šī komiteja ir atbildīga par:

| 1) | kopējās lauksaimniecības politikas darbību un attīstību; |
| --- | --- |

1)

kopējās lauksaimniecības politikas darbību un attīstību;

| 2) | lauku attīstību, ieskaitot attiecīgo finanšu instrumentu darbību; |
| --- | --- |

2)

lauku attīstību, ieskaitot attiecīgo finanšu instrumentu darbību;

| 3) | likumdošanu šādās jomās:






  a) | veterinārijā un augu veselības jautājumos, dzīvnieku barībā ar nosacījumu, ka šie pasākumi nav paredzēti aizsardzībai pret cilvēku veselības apdraudējumu; |
| --- | --- | --- |

3)

likumdošanu šādās jomās:

a)

veterinārijā un augu veselības jautājumos, dzīvnieku barībā ar nosacījumu, ka šie pasākumi nav paredzēti aizsardzībai pret cilvēku veselības apdraudējumu;

| b) | lopkopībā un dzīvnieku labturībā; |
| --- | --- |

b)

lopkopībā un dzīvnieku labturībā;

| 4) | lauksaimniecības produktu kvalitātes uzlabošanu; |
| --- | --- |

4)

lauksaimniecības produktu kvalitātes uzlabošanu;

| 5) | lauksaimniecības izejvielu piegādēm; |
| --- | --- |

5)

lauksaimniecības izejvielu piegādēm;

| 6) | Kopienas Augu šķirņu biroju; |
| --- | --- |

6)

Kopienas Augu šķirņu biroju;

| 7) | mežsaimniecību. |
| --- | --- |

7)

mežsaimniecību.

XIV.   Zivsaimniecības komiteja

Šī komiteja ir atbildīga par:

| 1) | kopējās zivsaimniecības politikas darbību un attīstību, kā arī tās vadību; |
| --- | --- |

1)

kopējās zivsaimniecības politikas darbību un attīstību, kā arī tās vadību;

| 2) | zivju krājumu saglabāšanu; |
| --- | --- |

2)

zivju krājumu saglabāšanu;

| 3) | zvejniecības produktu tirgus kopējo organizāciju; |
| --- | --- |

3)

zvejniecības produktu tirgus kopējo organizāciju;

| 4) | struktūrpolitiku zivsaimniecības un akvakultūras nozarē, ieskaitot zivsaimniecības virzības finansēšanas instrumentus; |
| --- | --- |

4)

struktūrpolitiku zivsaimniecības un akvakultūras nozarē, ieskaitot zivsaimniecības virzības finansēšanas instrumentus;

| 5) | starptautiskajiem zvejniecības nolīgumiem. |
| --- | --- |

5)

starptautiskajiem zvejniecības nolīgumiem.

XV.   Kultūras un izglītības komiteja

Šī komiteja ir atbildīga par:

| 1) | Eiropas Savienības kultūras aspektiem, it īpaši:






  a) | zināšanu uzlabošanu un kultūras izplatīšanu; |
| --- | --- | --- |

1)

Eiropas Savienības kultūras aspektiem, it īpaši:

a)

zināšanu uzlabošanu un kultūras izplatīšanu;

| b) | kultūras un valodu daudzveidības aizsardzību un veicināšanu; |
| --- | --- |

b)

kultūras un valodu daudzveidības aizsardzību un veicināšanu;

| c) | kultūras mantojuma saglabāšanu un aizsardzību, kultūras apmaiņu un māksliniecisko jaunradi; |
| --- | --- |

c)

kultūras mantojuma saglabāšanu un aizsardzību, kultūras apmaiņu un māksliniecisko jaunradi;

| 2) | Eiropas Savienības izglītības politiku, ieskaitot Eiropas augstākās izglītības telpu, Eiropas skolu sistēmas un mūžizglītības veicināšanu; |
| --- | --- |

2)

Eiropas Savienības izglītības politiku, ieskaitot Eiropas augstākās izglītības telpu, Eiropas skolu sistēmas un mūžizglītības veicināšanu;

| 3) | audiovizuālo politiku un kultūras un izglītības aspektiem informācijas sabiedrībā; |
| --- | --- |

3)

audiovizuālo politiku un kultūras un izglītības aspektiem informācijas sabiedrībā;

| 4) | jaunatnes politiku un sporta un brīvā laika pavadīšanas politikas attīstīšanu; |
| --- | --- |

4)

jaunatnes politiku un sporta un brīvā laika pavadīšanas politikas attīstīšanu;

| 5) | informācijas un plašsaziņas līdzekļu politiku; |
| --- | --- |

5)

informācijas un plašsaziņas līdzekļu politiku;

| 6) | sadarbību ar trešām valstīm kultūras un izglītības jomās un attiecībām ar atbilstošām starptautiskām organizācijām un iestādēm. |
| --- | --- |

6)

sadarbību ar trešām valstīm kultūras un izglītības jomās un attiecībām ar atbilstošām starptautiskām organizācijām un iestādēm.

XVI.   Juridiskā komiteja

Šī komiteja ir atbildīga par:

| 1) | Savienības tiesību interpretēšanu un piemērošanu un Savienības tiesību aktu atbilstību primārajiem tiesību aktiem, proti, juridiskā pamata izvēli, kā arī subsidiaritātes un proporcionalitātes principa ievērošanu; |
| --- | --- |

1)

Savienības tiesību interpretēšanu un piemērošanu un Savienības tiesību aktu atbilstību primārajiem tiesību aktiem, proti, juridiskā pamata izvēli, kā arī subsidiaritātes un proporcionalitātes principa ievērošanu;

| 2) | starptautisko tiesību interpretēšanu un piemērošanu, ciktāl tas skar Eiropas Savienību; |
| --- | --- |

2)

starptautisko tiesību interpretēšanu un piemērošanu, ciktāl tas skar Eiropas Savienību;

| 3) | Savienības tiesību vienkāršošanu, it īpaši likumdošanas priekšlikumiem to oficiālai kodifikācijai; |
| --- | --- |

3)

Savienības tiesību vienkāršošanu, it īpaši likumdošanas priekšlikumiem to oficiālai kodifikācijai;

| 4) | Parlamenta tiesību un prerogatīvu juridisko aizsardzību, ieskaitot tā iesaistīšanos Eiropas Savienības Tiesas procesos; |
| --- | --- |

4)

Parlamenta tiesību un prerogatīvu juridisko aizsardzību, ieskaitot tā iesaistīšanos Eiropas Savienības Tiesas procesos;

| 5) | Savienības tiesību aktiem, kas skar dalībvalstu tiesisko regulējumu, it īpaši tādās jomās kā:






  a) | civillikums un komerclikums; |
| --- | --- | --- |

5)

Savienības tiesību aktiem, kas skar dalībvalstu tiesisko regulējumu, it īpaši tādās jomās kā:

a)

civillikums un komerclikums;

| b) | uzņēmējdarbības tiesības; |
| --- | --- |

b)

uzņēmējdarbības tiesības;

| c) | intelektuālā īpašuma tiesības; |
| --- | --- |

c)

intelektuālā īpašuma tiesības;

| d) | procesuālās tiesības; |
| --- | --- |

d)

procesuālās tiesības;

| 6) | pasākumiem attiecībā uz tiesu iestāžu un valsts pārvaldes sadarbību civillietās; |
| --- | --- |

6)

pasākumiem attiecībā uz tiesu iestāžu un valsts pārvaldes sadarbību civillietās;

| 7) | atbildību par vidi un sankcijām par noziegumiem pret vidi; |
| --- | --- |

7)

atbildību par vidi un sankcijām par noziegumiem pret vidi;

| 8) | ētikas jautājumiem, kas saistīti ar jaunajām tehnoloģijām, attiecīgajām komitejām piemērojot procedūru ar iesaistītajām komitejām; |
| --- | --- |

8)

ētikas jautājumiem, kas saistīti ar jaunajām tehnoloģijām, attiecīgajām komitejām piemērojot procedūru ar iesaistītajām komitejām;

| 9) | Deputātu nolikumu un Eiropas Savienības Civildienesta noteikumiem; |
| --- | --- |

9)

Deputātu nolikumu un Eiropas Savienības Civildienesta noteikumiem;

| 10) | privilēģijām un imunitāti, kā arī deputātu pilnvaru pārbaudi; |
| --- | --- |

10)

privilēģijām un imunitāti, kā arī deputātu pilnvaru pārbaudi;

| 11) | Eiropas Savienības Tiesas organizatorisko struktūru un statūtiem; |
| --- | --- |

11)

Eiropas Savienības Tiesas organizatorisko struktūru un statūtiem;

| 12) | Iekšējā tirgus saskaņošanas biroju. |
| --- | --- |

12)

Iekšējā tirgus saskaņošanas biroju.

XVII.   Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja

Šī komiteja ir atbildīga par:

| 1) | pilsoņu tiesību, cilvēktiesību un pamattiesību aizsardzību Eiropas Savienības teritorijā, ieskaitot minoritāšu tiesību aizsardzību, kā noteikts Līgumos un Eiropas Savienības Pamattiesību hartā; |
| --- | --- |

1)

pilsoņu tiesību, cilvēktiesību un pamattiesību aizsardzību Eiropas Savienības teritorijā, ieskaitot minoritāšu tiesību aizsardzību, kā noteikts Līgumos un Eiropas Savienības Pamattiesību hartā;

| 2) | pasākumiem, kas jāveic, lai apkarotu visu veidu diskrimināciju, atskaitot diskrimināciju dzimuma dēļ vai diskrimināciju darbavietā vai darba tirgū; |
| --- | --- |

2)

pasākumiem, kas jāveic, lai apkarotu visu veidu diskrimināciju, atskaitot diskrimināciju dzimuma dēļ vai diskrimināciju darbavietā vai darba tirgū;

| 3) | likumdošanu tādās jomās kā pārredzamība un fizisko personu aizsardzība saistībā ar personas datu apstrādi; |
| --- | --- |

3)

likumdošanu tādās jomās kā pārredzamība un fizisko personu aizsardzība saistībā ar personas datu apstrādi;

| 4) | brīvības, drošības un tiesiskuma telpas izveidi un attīstību, it īpaši:






  a) | pasākumiem saistībā ar personu iebraukšanu un pārvietošanos, patvērumu un migrāciju; |
| --- | --- | --- |

4)

brīvības, drošības un tiesiskuma telpas izveidi un attīstību, it īpaši:

a)

pasākumiem saistībā ar personu iebraukšanu un pārvietošanos, patvērumu un migrāciju;

| b) | pasākumiem saistībā ar kopīgo robežu integrētu pārvaldību; |
| --- | --- |

b)

pasākumiem saistībā ar kopīgo robežu integrētu pārvaldību;

| c) | pasākumiem saistībā ar policijas un tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās; |
| --- | --- |

c)

pasākumiem saistībā ar policijas un tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās;

| 5) | Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centru un Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūru, Eiropolu, Eurojust, Eiropas Policijas koledžu (Cepol) un citām šīs nozares struktūrām un aģentūrām; |
| --- | --- |

5)

Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centru un Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūru, Eiropolu, Eurojust, Eiropas Policijas koledžu (Cepol) un citām šīs nozares struktūrām un aģentūrām;

| 6) | nepārprotama apdraudējuma noteikšanu, dalībvalstij nopietni pārkāpjot dalībvalstīm kopējos principus. |
| --- | --- |

6)

nepārprotama apdraudējuma noteikšanu, dalībvalstij nopietni pārkāpjot dalībvalstīm kopējos principus.

XVIII.   Konstitucionālo jautājumu komiteja

Šī komiteja ir atbildīga par:

| 1) | Eiropas integrācijas attīstības procesa institucionālajiem aspektiem, it īpaši saistībā ar konventu un starpvaldību konferenču sagatavošanu un norisi; |
| --- | --- |

1)

Eiropas integrācijas attīstības procesa institucionālajiem aspektiem, it īpaši saistībā ar konventu un starpvaldību konferenču sagatavošanu un norisi;

| 2) | ES līguma īstenošanu un tā darbības novērtēšanu; |
| --- | --- |

2)

ES līguma īstenošanu un tā darbības novērtēšanu;

| 3) | Eiropas Savienības paplašināšanās sarunu izraisītajām pārmaiņām iestāžu sistēmā; |
| --- | --- |

3)

Eiropas Savienības paplašināšanās sarunu izraisītajām pārmaiņām iestāžu sistēmā;

| 4) | iestāžu attiecībām, ieskaitot iestāžu nolīgumu izskatīšanu pirms to apstiprināšanas plenārsesijā saskaņā ar Reglamenta 127. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

4)

iestāžu attiecībām, ieskaitot iestāžu nolīgumu izskatīšanu pirms to apstiprināšanas plenārsesijā saskaņā ar Reglamenta 127. panta 2. punktu;

| 5) | vienotu vēlēšanu procedūru; |
| --- | --- |

5)

vienotu vēlēšanu procedūru;

| 6) | Eiropas līmeņa politiskajām partijām, neskarot Prezidija kompetences; |
| --- | --- |

6)

Eiropas līmeņa politiskajām partijām, neskarot Prezidija kompetences;

| 7) | tādu gadījumu noteikšanu, kad dalībvalsts vairākkārt nopietni pārkāpusi dalībvalstīm kopējos principus; |
| --- | --- |

7)

tādu gadījumu noteikšanu, kad dalībvalsts vairākkārt nopietni pārkāpusi dalībvalstīm kopējos principus;

| 8) | iekšējā Reglamenta interpretēšanu un piemērošanu un tā grozījumu priekšlikumiem. |
| --- | --- |

8)

iekšējā Reglamenta interpretēšanu un piemērošanu un tā grozījumu priekšlikumiem.

XIX.   Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komiteja

Šī komiteja ir atbildīga par:

| 1) | sieviešu tiesību definēšanu, veicināšanu un aizstāvību Eiropas Savienībā un ar to saistītajiem Savienības pasākumiem; |
| --- | --- |

1)

sieviešu tiesību definēšanu, veicināšanu un aizstāvību Eiropas Savienībā un ar to saistītajiem Savienības pasākumiem;

| 2) | sieviešu tiesību veicināšanu trešās valstīs; |
| --- | --- |

2)

sieviešu tiesību veicināšanu trešās valstīs;

| 3) | vienlīdzīgu iespēju politiku, ieskaitot vīriešu un sieviešu vienlīdzību attiecībā uz iespējām darba tirgū un attieksmi darbā; |
| --- | --- |

3)

vienlīdzīgu iespēju politiku, ieskaitot vīriešu un sieviešu vienlīdzību attiecībā uz iespējām darba tirgū un attieksmi darbā;

| 4) | visu veidu uz dzimumu balstītas diskriminācijas novēršanu; |
| --- | --- |

4)

visu veidu uz dzimumu balstītas diskriminācijas novēršanu;

| 5) | vienlīdzīgu iespēju principa īstenošanu un turpmāku attīstību visos politikas virzienos; |
| --- | --- |

5)

vienlīdzīgu iespēju principa īstenošanu un turpmāku attīstību visos politikas virzienos;

| 6) | to starptautisko nolīgumu un konvenciju pārraudzību un īstenošanu, kas attiecas uz sieviešu tiesībām; |
| --- | --- |

6)

to starptautisko nolīgumu un konvenciju pārraudzību un īstenošanu, kas attiecas uz sieviešu tiesībām;

| 7) | informācijas politiku attiecībā uz sieviešu jautājumu. |
| --- | --- |

7)

informācijas politiku attiecībā uz sieviešu jautājumu.

XX.   Lūgumrakstu komiteja

Šī komiteja ir atbildīga par:

| 1) | lūgumrakstiem; |
| --- | --- |

1)

lūgumrakstiem;

| 2) | attiecībām ar Eiropas ombudu. |
| --- | --- |

2)

attiecībām ar Eiropas ombudu.

---

(1)  Pieņemts ar Parlamenta 2009. gada 6. maija lēmumu.

---

VIII PIELIKUMS

KONFIDENCIĀLI UN SLEPENI DOKUMENTI UN INFORMĀCIJA

A.   Parlamentam iesniegto konfidenciālo dokumentu izskatīšana

Procedūra, kas jāpiemēro, izskatot Eiropas Parlamentam iesniegtos konfidenciālos dokumentus (1)

| 1. | Konfidenciāli dokumenti ir tāda informācija un tādi dokumenti, kuriem nav publiskas piekļuves saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1049/2001 4. pantu un kuri satur slepenus dokumentus, kā noteikts regulas 9. pantā.
  Ja kāda no iestādēm apšauba Parlamentā saņemto dokumentu konfidencialitāti, jautājumu nodod starpiestāžu komitejai, kas izveidota saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1049/2001 15. panta 2. punktu.
  Ja Parlamentam ir iesniegti konfidenciāli dokumenti ar norādi tos izskatīt konfidenciāli, Parlamenta atbildīgās komitejas priekšsēdētājs automātiski piemēro 3. punktā noteikto konfidencialitātes procedūru. |
| --- | --- |

1.

Konfidenciāli dokumenti ir tāda informācija un tādi dokumenti, kuriem nav publiskas piekļuves saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1049/2001 4. pantu un kuri satur slepenus dokumentus, kā noteikts regulas 9. pantā.

Ja kāda no iestādēm apšauba Parlamentā saņemto dokumentu konfidencialitāti, jautājumu nodod starpiestāžu komitejai, kas izveidota saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1049/2001 15. panta 2. punktu.

Ja Parlamentam ir iesniegti konfidenciāli dokumenti ar norādi tos izskatīt konfidenciāli, Parlamenta atbildīgās komitejas priekšsēdētājs automātiski piemēro 3. punktā noteikto konfidencialitātes procedūru.

| 2. | Ikvienai Parlamenta komitejai ir tiesības pēc tās locekļa rakstiska vai mutiska pieprasījuma piemērot konfidencialitātes procedūru viņa norādītajai informācijai vai dokumentam. Lai pieņemtu lēmumu piemērot konfidencialitātes procedūru, ir vajadzīgs divu trešdaļu klātesošo deputātu vairākums. |
| --- | --- |

2.

Ikvienai Parlamenta komitejai ir tiesības pēc tās locekļa rakstiska vai mutiska pieprasījuma piemērot konfidencialitātes procedūru viņa norādītajai informācijai vai dokumentam. Lai pieņemtu lēmumu piemērot konfidencialitātes procedūru, ir vajadzīgs divu trešdaļu klātesošo deputātu vairākums.

| 3. | Ja komitejas priekšsēdētājs ir pasludinājis, ka piemēros konfidencialitātes procedūru, izskatīšanā var piedalīties tikai komitejas locekļi un komitejas priekšsēdētāja iepriekš izraudzīti ierēdņi un eksperti, kuru klātbūtne ir nepieciešama.
  Sanāksmes sākumā dokumentus numurē un izdala un tās beigās savāc. Par šiem dokumentiem nedrīkst izdarīt nekādas piezīmes, un tos nekādā gadījumā nedrīkst kopēt.
  Jautājumu, kas izskatīts, piemērojot konfidencialitātes procedūru, sanāksmes protokolā nereģistrē. Protokolā var reģistrēt vienīgi attiecīgo lēmumu, ja tāds ir pieņemts. |
| --- | --- |

3.

Ja komitejas priekšsēdētājs ir pasludinājis, ka piemēros konfidencialitātes procedūru, izskatīšanā var piedalīties tikai komitejas locekļi un komitejas priekšsēdētāja iepriekš izraudzīti ierēdņi un eksperti, kuru klātbūtne ir nepieciešama.

Sanāksmes sākumā dokumentus numurē un izdala un tās beigās savāc. Par šiem dokumentiem nedrīkst izdarīt nekādas piezīmes, un tos nekādā gadījumā nedrīkst kopēt.

Jautājumu, kas izskatīts, piemērojot konfidencialitātes procedūru, sanāksmes protokolā nereģistrē. Protokolā var reģistrēt vienīgi attiecīgo lēmumu, ja tāds ir pieņemts.

| 4. | Trīs tās komitejas locekļi, kura ir piemērojusi konfidencialitātes procedūru, var prasīt, lai izskata jautājumu par konfidencialitātes neievērošanu, un šo jautājumu var iekļaut darba kārtībā. Komitejas locekļu vairākums var nolemt, ka jautājumu par konfidencialitātes neievērošanu iekļauj darba kārtībā pirmajā sanāksmē pēc šāda pieprasījuma iesniegšanas komitejas priekšsēdētājam. |
| --- | --- |

4.

Trīs tās komitejas locekļi, kura ir piemērojusi konfidencialitātes procedūru, var prasīt, lai izskata jautājumu par konfidencialitātes neievērošanu, un šo jautājumu var iekļaut darba kārtībā. Komitejas locekļu vairākums var nolemt, ka jautājumu par konfidencialitātes neievērošanu iekļauj darba kārtībā pirmajā sanāksmē pēc šāda pieprasījuma iesniegšanas komitejas priekšsēdētājam.

| 5. | Sankcijas: ja ir noticis pārkāpums, komitejas priekšsēdētājs rīkojas saskaņā ar Reglamenta 9. panta 2. punktu, 152., 153. un 154. pantu. |
| --- | --- |

5.

Sankcijas: ja ir noticis pārkāpums, komitejas priekšsēdētājs rīkojas saskaņā ar Reglamenta 9. panta 2. punktu, 152., 153. un 154. pantu.

B.   Parlamenta piekļuve slepenai informācijai drošības un aizsardzības politikas jomā

Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 20. novembra Iestāžu nolīgums par Eiropas Parlamenta piekļuvi Padomes slepenajai informācijai drošības un aizsardzības politikas jomā (2)

EIROPAS PARLAMENTS UN PADOME,

tā kā:

| (1) | Līguma par Eiropas Savienību 21. pantā ir noteikts, ka Padomes prezidentvalsts apspriežas ar Eiropas Parlamentu par kopējās ārpolitikas un drošības politikas galvenajiem aspektiem un prioritātēm un seko, lai Eiropas Parlamenta uzskatus pienācīgi ņemtu vērā. Tas pats pants nosaka, ka Padomes prezidentvalsts un Komisija regulāri informē Eiropas Parlamentu par kopējās ārpolitikas un drošības politikas attīstību. Jāievieš mehānisms, lai nodrošinātu šo principu īstenošanu šajā jomā. |
| --- | --- |

(1)

Līguma par Eiropas Savienību 21. pantā ir noteikts, ka Padomes prezidentvalsts apspriežas ar Eiropas Parlamentu par kopējās ārpolitikas un drošības politikas galvenajiem aspektiem un prioritātēm un seko, lai Eiropas Parlamenta uzskatus pienācīgi ņemtu vērā. Tas pats pants nosaka, ka Padomes prezidentvalsts un Komisija regulāri informē Eiropas Parlamentu par kopējās ārpolitikas un drošības politikas attīstību. Jāievieš mehānisms, lai nodrošinātu šo principu īstenošanu šajā jomā.

| (2) | Ņemot vērā atsevišķas sevišķi slepenas informācijas īpašo raksturu un sevišķo slepenību drošības un aizsardzības politikas jomā, ir jāizstrādā speciāli noteikumi darbam ar dokumentiem, kas satur šādu informāciju. |
| --- | --- |

(2)

Ņemot vērā atsevišķas sevišķi slepenas informācijas īpašo raksturu un sevišķo slepenību drošības un aizsardzības politikas jomā, ir jāizstrādā speciāli noteikumi darbam ar dokumentiem, kas satur šādu informāciju.

| (3) | Saskaņā ar 9. panta 7. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 30. maija Regulā (EK) Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem (3) Padomei jāinformē Eiropas Parlaments par slepenajiem dokumentiem šīs regulas 9. panta 1. punkta nozīmē saskaņā ar noteikumiem, par kuriem iestādes ir vienojušās. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar 9. panta 7. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 30. maija Regulā (EK) Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem (3) Padomei jāinformē Eiropas Parlaments par slepenajiem dokumentiem šīs regulas 9. panta 1. punkta nozīmē saskaņā ar noteikumiem, par kuriem iestādes ir vienojušās.

| (4) | Vairumā dalībvalstu ir izstrādāti īpaši mehānismi klasificētas informācijas nosūtīšanai starp valstu valdībām un parlamentiem un tās izskatīšanai. Šim iestāžu nolīgumam jānodrošina, lai Eiropas Parlamentam piemērotu tādu režīmu, kurā ņemta vērā dalībvalstu labākā prakse, |
| --- | --- |

(4)

Vairumā dalībvalstu ir izstrādāti īpaši mehānismi klasificētas informācijas nosūtīšanai starp valstu valdībām un parlamentiem un tās izskatīšanai. Šim iestāžu nolīgumam jānodrošina, lai Eiropas Parlamentam piemērotu tādu režīmu, kurā ņemta vērā dalībvalstu labākā prakse,

IR NOSLĒGUŠI ŠO IESTĀŽU NOLĪGUMU.

1.   Piemērošanas joma

| 1.1. | Šis iestāžu nolīgums attiecas uz Eiropas Parlamenta piekļuvi slepenai informācijai, t. i., informācijai, kas klasificēta kā “TRÈS SECRET/TOP SECRET”, “SECRET” vai “CONFIDENTIEL” (“sevišķi slepena”, “slepena” vai “konfidenciāla”) neatkarīgi no tās izcelsmes, pasniegšanas veida vai gatavības pakāpes un kas ir Padomes rīcībā par drošības un aizsardzības politiku, kā arī uz šādi klasificētu dokumentu izskatīšanu. |
| --- | --- |

1.1.

Šis iestāžu nolīgums attiecas uz Eiropas Parlamenta piekļuvi slepenai informācijai, t. i., informācijai, kas klasificēta kā “TRÈS SECRET/TOP SECRET”, “SECRET” vai “CONFIDENTIEL” (“sevišķi slepena”, “slepena” vai “konfidenciāla”) neatkarīgi no tās izcelsmes, pasniegšanas veida vai gatavības pakāpes un kas ir Padomes rīcībā par drošības un aizsardzības politiku, kā arī uz šādi klasificētu dokumentu izskatīšanu.

| 1.2. | Informāciju, kas nākusi no trešās valsts vai starptautiskas organizācijas, nosūta ar šīs valsts vai organizācijas piekrišanu.
  Ja informāciju, kuras izcelsme ir kādā dalībvalstī, nosūta Padomei, norādot tikai slepenības pakāpi, bet nenorādot, ka tās nosūtīšana citām iestādēm ir ierobežota, jāpiemēro šā iestāžu nolīguma 2. un 3. iedaļā izklāstītie noteikumi. Pretējā gadījumā šādu informāciju nosūta ar attiecīgās dalībvalsts piekrišanu.
  Ja Padome atsakās nosūtīt informāciju, kas nākusi no trešās valsts, starptautiskas organizācijas vai dalībvalsts, tā savu atteikumu pamato. |
| --- | --- |

1.2.

Informāciju, kas nākusi no trešās valsts vai starptautiskas organizācijas, nosūta ar šīs valsts vai organizācijas piekrišanu.

Ja informāciju, kuras izcelsme ir kādā dalībvalstī, nosūta Padomei, norādot tikai slepenības pakāpi, bet nenorādot, ka tās nosūtīšana citām iestādēm ir ierobežota, jāpiemēro šā iestāžu nolīguma 2. un 3. iedaļā izklāstītie noteikumi. Pretējā gadījumā šādu informāciju nosūta ar attiecīgās dalībvalsts piekrišanu.

Ja Padome atsakās nosūtīt informāciju, kas nākusi no trešās valsts, starptautiskas organizācijas vai dalībvalsts, tā savu atteikumu pamato.

| 1.3. | Šā iestāžu nolīguma noteikumus piemēro saskaņā ar spēkā esošajiem tiesību aktiem, neskarot Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 1995. gada 19. aprīļa Lēmumu 95/167/EK, Euratom, EOTK par sīki izstrādātiem noteikumiem attiecībā uz Eiropas Parlamenta izmeklēšanas tiesību izmantošanu (4) un neskarot spēkā esošās vienošanās, it īpaši Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 1999. gada 6. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un budžeta procedūras pilnveidošanu (5). |
| --- | --- |

1.3.

Šā iestāžu nolīguma noteikumus piemēro saskaņā ar spēkā esošajiem tiesību aktiem, neskarot Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 1995. gada 19. aprīļa Lēmumu 95/167/EK, Euratom, EOTK par sīki izstrādātiem noteikumiem attiecībā uz Eiropas Parlamenta izmeklēšanas tiesību izmantošanu (4) un neskarot spēkā esošās vienošanās, it īpaši Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 1999. gada 6. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un budžeta procedūras pilnveidošanu (5).

2.   Vispārēji noteikumi

| 2.1. | Abas iestādes darbojas atbilstīgi to savstarpējas lojālas sadarbības pienākumiem un savstarpējas uzticēšanās garā, kā arī saskaņā ar attiecīgajiem līgumu noteikumiem. Šajā iestāžu nolīgumā minēto informāciju nosūta un izskata, ievērojot tās intereses, kuru aizsargāšanai informācija ir klasificēta kā slepena, it īpaši sabiedrības intereses attiecībā uz Eiropas Savienības, vienas vai vairāku dalībvalstu drošību un aizsardzību vai krīžu militāru vai nemilitāru pārvarēšanu. |
| --- | --- |

2.1.

Abas iestādes darbojas atbilstīgi to savstarpējas lojālas sadarbības pienākumiem un savstarpējas uzticēšanās garā, kā arī saskaņā ar attiecīgajiem līgumu noteikumiem. Šajā iestāžu nolīgumā minēto informāciju nosūta un izskata, ievērojot tās intereses, kuru aizsargāšanai informācija ir klasificēta kā slepena, it īpaši sabiedrības intereses attiecībā uz Eiropas Savienības, vienas vai vairāku dalībvalstu drošību un aizsardzību vai krīžu militāru vai nemilitāru pārvarēšanu.

| 2.2. | Ja to prasa kāda no 3.1. punktā minētajām personām, ievērojot vajadzīgo piesardzību, Padomes prezidentvalsts vai ģenerālsekretārs/Augstais pārstāvis to informē par tās slepenās informācijas saturu, kas vajadzīga, lai Eiropas Parlaments varētu īstenot ar ES līgumu tam piešķirtās pilnvaras tajā jomā, uz kuru attiecas šis iestāžu nolīgums, ņemot vērā sabiedrības intereses saistībā ar Eiropas Savienības, vienas vai vairāku dalībvalstu drošību un aizsardzību vai krīžu militāru vai nemilitāru pārvarēšanu saskaņā ar 3. iedaļā izklāstītajiem noteikumiem. |
| --- | --- |

2.2.

Ja to prasa kāda no 3.1. punktā minētajām personām, ievērojot vajadzīgo piesardzību, Padomes prezidentvalsts vai ģenerālsekretārs/Augstais pārstāvis to informē par tās slepenās informācijas saturu, kas vajadzīga, lai Eiropas Parlaments varētu īstenot ar ES līgumu tam piešķirtās pilnvaras tajā jomā, uz kuru attiecas šis iestāžu nolīgums, ņemot vērā sabiedrības intereses saistībā ar Eiropas Savienības, vienas vai vairāku dalībvalstu drošību un aizsardzību vai krīžu militāru vai nemilitāru pārvarēšanu saskaņā ar 3. iedaļā izklāstītajiem noteikumiem.

3.   Noteikumi par piekļuvi slepenai informācijai un tās izskatīšanu

| 3.1. | Saskaņā ar šo iestāžu nolīgumu Eiropas Parlamenta priekšsēdētājs vai Ārlietu, cilvēktiesību, kopējās drošības un aizsardzības politikas komitejas priekšsēdētājs var lūgt, lai Padomes prezidentvalsts vai ģenerālsekretārs/Augstais pārstāvis sniedz šai komitejai informāciju par Eiropas drošības un aizsardzības politikas attīstību, ieskaitot slepenu informāciju, uz kuru attiecas 3.3. punkts. |
| --- | --- |

3.1.

Saskaņā ar šo iestāžu nolīgumu Eiropas Parlamenta priekšsēdētājs vai Ārlietu, cilvēktiesību, kopējās drošības un aizsardzības politikas komitejas priekšsēdētājs var lūgt, lai Padomes prezidentvalsts vai ģenerālsekretārs/Augstais pārstāvis sniedz šai komitejai informāciju par Eiropas drošības un aizsardzības politikas attīstību, ieskaitot slepenu informāciju, uz kuru attiecas 3.3. punkts.

| 3.2. | Krīzes gadījumā vai pēc Eiropas Parlamenta priekšsēdētāja, Ārlietu, cilvēktiesību, kopējās drošības un aizsardzības politikas komitejas priekšsēdētāja pieprasījuma šādu informāciju sniedz, cik vien ātri iespējams. |
| --- | --- |

3.2.

Krīzes gadījumā vai pēc Eiropas Parlamenta priekšsēdētāja, Ārlietu, cilvēktiesību, kopējās drošības un aizsardzības politikas komitejas priekšsēdētāja pieprasījuma šādu informāciju sniedz, cik vien ātri iespējams.

| 3.3. | Šajā sakarā Padomes prezidentvalsts vai ģenerālsekretārs/Augstais pārstāvis informē Eiropas Parlamenta priekšsēdētāju, kā arī īpašu komiteju, kuras priekšsēdētājs ir Ārlietu, cilvēktiesību, kopējās drošības un aizsardzības politikas komitejas priekšsēdētājs un kurā ietilpst četri Priekšsēdētāju konferences iecelti locekļi, par slepenās informācijas saturu, ja tā ir vajadzīga, lai Eiropas Parlaments varētu veikt ar ES līgumu tam piešķirtās pilnvaras jomā, uz kuru attiecas šis iestāžu nolīgums. Eiropas Parlamenta priekšsēdētājs un īpašā komiteja var lūgt atļauju iepazīties ar attiecīgajiem dokumentiem Padomes telpās.
  Ja tas ir vajadzīgs un iespējams, ņemot vērā attiecīgās informācijas vai dokumentu veidu un saturu, tos izsniedz Eiropas Parlamenta priekšsēdētājam, kas izvēlas vienu no šādām iespējām:






  a) | informācija ir domāta Ārlietu, cilvēktiesību, kopējās drošības un aizsardzības politikas komitejas priekšsēdētājam; |
| --- | --- | --- |

3.3.

Šajā sakarā Padomes prezidentvalsts vai ģenerālsekretārs/Augstais pārstāvis informē Eiropas Parlamenta priekšsēdētāju, kā arī īpašu komiteju, kuras priekšsēdētājs ir Ārlietu, cilvēktiesību, kopējās drošības un aizsardzības politikas komitejas priekšsēdētājs un kurā ietilpst četri Priekšsēdētāju konferences iecelti locekļi, par slepenās informācijas saturu, ja tā ir vajadzīga, lai Eiropas Parlaments varētu veikt ar ES līgumu tam piešķirtās pilnvaras jomā, uz kuru attiecas šis iestāžu nolīgums. Eiropas Parlamenta priekšsēdētājs un īpašā komiteja var lūgt atļauju iepazīties ar attiecīgajiem dokumentiem Padomes telpās.

Ja tas ir vajadzīgs un iespējams, ņemot vērā attiecīgās informācijas vai dokumentu veidu un saturu, tos izsniedz Eiropas Parlamenta priekšsēdētājam, kas izvēlas vienu no šādām iespējām:

a)

informācija ir domāta Ārlietu, cilvēktiesību, kopējās drošības un aizsardzības politikas komitejas priekšsēdētājam;

| b) | informācijai var piekļūt vienīgi Ārlietu, cilvēktiesību, kopējās drošības un aizsardzības politikas komiteju locekļi; |
| --- | --- |

b)

informācijai var piekļūt vienīgi Ārlietu, cilvēktiesību, kopējās drošības un aizsardzības politikas komiteju locekļi;

| c) | apspriešana Ārlietu, cilvēktiesību, kopējās drošības un aizsardzības politikas komitejā sanāksmē aiz slēgtām durvīm saskaņā ar noteikumiem, kuri var mainīties atkarībā no izskatāmās informācijas slepenības pakāpes; |
| --- | --- |

c)

apspriešana Ārlietu, cilvēktiesību, kopējās drošības un aizsardzības politikas komitejā sanāksmē aiz slēgtām durvīm saskaņā ar noteikumiem, kuri var mainīties atkarībā no izskatāmās informācijas slepenības pakāpes;

| d) | to dokumentu paziņošana, no kuriem slepenā informācija ir izņemta, ievērojot vajadzīgo konfidencialitātes pakāpi. |
| --- | --- |

d)

to dokumentu paziņošana, no kuriem slepenā informācija ir izņemta, ievērojot vajadzīgo konfidencialitātes pakāpi.

Šīs iespējas nevar izmantot, ja informācija ir klasificēta kā “TRÈS SECRET/TOP SECRET” (sevišķi slepena).

Attiecībā uz informāciju vai dokumentiem, kas klasificēti kā “SECRET” (slepeni) vai “CONFIDENTIEL” (konfidenciāli), Eiropas Parlamenta priekšsēdētājs, pirms izvēlas vienu no iepriekšminētajām iespējām, iepriekš vienojas ar Padomi.

Attiecīgo informāciju vai dokumentus nepublicē un nenosūta citiem adresātiem.

4.   Nobeiguma noteikumi

| 4.1. | Eiropas Parlaments un Padome katrs veic visus no tiem atkarīgos un vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu šā iestāžu nolīguma piemērošanu, ieskaitot pasākumus, kas vajadzīgi iesaistīto personu uzticamības pārbaudei. |
| --- | --- |

4.1.

Eiropas Parlaments un Padome katrs veic visus no tiem atkarīgos un vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu šā iestāžu nolīguma piemērošanu, ieskaitot pasākumus, kas vajadzīgi iesaistīto personu uzticamības pārbaudei.

| 4.2. | Abas iestādes ir gatavas apspriest līdzīgus iestāžu nolīgumus par klasificētu informāciju citās Padomes darbības jomās, vienojoties par to, ka šā iestāžu nolīguma noteikumi nerada precedentu citām Eiropas Savienības vai Kopienas darbības jomām un neiespaido citu iespējamo iestāžu nolīgumu saturu. |
| --- | --- |

4.2.

Abas iestādes ir gatavas apspriest līdzīgus iestāžu nolīgumus par klasificētu informāciju citās Padomes darbības jomās, vienojoties par to, ka šā iestāžu nolīguma noteikumi nerada precedentu citām Eiropas Savienības vai Kopienas darbības jomām un neiespaido citu iespējamo iestāžu nolīgumu saturu.

| 4.3. | Šo iestāžu nolīgumu pārskata pēc diviem gadiem, ja to prasa viena no iestādēm, ņemot vērā pieredzi, kas radusies, piemērojot šo nolīgumu. |
| --- | --- |

4.3.

Šo iestāžu nolīgumu pārskata pēc diviem gadiem, ja to prasa viena no iestādēm, ņemot vērā pieredzi, kas radusies, piemērojot šo nolīgumu.

PIELIKUMS

Šo iestāžu nolīgumu piemēro saskaņā ar attiecīgajiem spēkā esošajiem noteikumiem, it īpaši saskaņā ar principu, kas nosaka, ka 1.2. punktā minēto klasificēto informāciju var nosūtīt tikai tad, ja tam piekrīt informācijas avots.

Eiropas Parlamenta īpašās komitejas locekļi var iepazīties ar slepenajiem dokumentiem Padomes telpās istabā, kas ir speciāli aprīkota atbilstoši drošības prasībām.

Šis iestāžu nolīgums stājas spēkā pēc tam, kad Eiropas Parlaments ir pieņēmis iekšējos drošības noteikumus saskaņā ar 2.1. punktā izklāstītajiem principiem un kas salīdzināmi ar citu iestāžu drošības noteikumiem, lai garantētu vienādu aizsardzības līmeni attiecīgajai slepenajai informācijai.

C.   Iestāžu nolīguma īstenošana attiecībā uz Parlamenta piekļuvi slepenai informācijai drošības un aizsardzības politikas jomā

Iestāžu nolīguma īstenošana attiecībā uz Parlamenta piekļuvi slepenai informācijai drošības un aizsardzības politikas jomā

Eiropas Parlamenta 2002. gada 23. oktobra Lēmums par iestāžu nolīguma īstenošanu attiecībā uz Eiropas Parlamenta piekļuvi Padomes slepenajai informācijai drošības un aizsardzības politikas jomā (6)

6

EIROPAS PARLAMENTS,

ņemot vērā 9. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 30. maija Regulā (EK) Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem (7) un jo īpaši tā 6. un 7. punktu,

7

ņemot vērā Reglamenta VII pielikuma (8) A daļas 1. punktu,

8

ņemot vērā 20. pantu Prezidija 2001. gada 28. novembra lēmumā par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta dokumentiem (9),

9

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Iestāžu nolīgumu par Eiropas Parlamenta piekļuvi Padomes slepenajai informācijai drošības un aizsardzības politikas jomā,

ņemot vērā Prezidija priekšlikumu,

tā kā zināma daļa ļoti konfidenciālas informācijas drošības un aizsardzības politikas jomā ir specifiska un īpaši slepena,

tā kā Padomes pienākums ir sniegt Eiropas Parlamentam informāciju par slepeniem dokumentiem saskaņā ar noteikumiem, par ko iestādes ir vienojušās,

tā kā Eiropas Parlamenta deputātiem, kuri ir ar iestāžu nolīgumu izveidotās īpašās komitejas locekļi, jāsaņem atļauja, lai viņi varētu piekļūt slepenai informācijai, piemērojot principu “nepieciešamība zināt”,

tā kā ir jāizstrādā īpaši noteikumi par to, kā jāsaņem, jāizskata un jāglabā slepena informācija, ko sniegusi Padome, dalībvalstis, trešās valstis vai starptautiskas organizācijas,

IR PIEŅĒMIS ŠĀDU LĒMUMU.

1. pants

Šā lēmuma mērķis ir pieņemt papildu noteikumus, kas vajadzīgi, lai īstenotu Iestāžu nolīgumu par Eiropas Parlamenta piekļuvi Padomes slepenajai informācijai drošības un aizsardzības politikas jomā.

2. pants

Eiropas Parlamenta pieprasījumu piekļūt Padomes slepenajai informācijai Padome izskata, ievērojot savus noteikumus. Ja pieprasīto dokumentu ir sagatavojušas citas iestādes, dalībvalstis, trešās valstis vai starptautiskas organizācijas, tos izsniedz ar attiecīgās iestādes, valsts vai organizācijas piekrišanu.

3. pants

Eiropas Parlamenta priekšsēdētājs ir atbildīgs par iestāžu nolīguma īstenošanu šajā iestādē.

Šajā sakarā viņš veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu tās informācijas konfidenciālu izskatīšanu, kas saņemta tieši no Padomes priekšsēdētāja vai ģenerālsekretāra/Augstā pārstāvja vai kas ir iegūta, iepazīstoties ar slepeniem dokumentiem Padomes telpās.

4. pants

Kad Eiropas Parlamenta priekšsēdētājs vai Ārlietu, cilvēktiesību, kopējās drošības un aizsardzības politikas komitejas priekšsēdētājs lūdz Padomes prezidentvalsti vai ģenerālsekretāru/Augsto pārstāvi sniegt slepenu informāciju ar iestāžu nolīgumu izveidotajai īpašajai komitejai, šo informāciju sniedz cik vien iespējams drīz. Šim nolūkam Eiropas Parlaments iekārto īpašu telpu darbam ar slepenu informāciju. Izvēlas tādu telpu, kas ļauj nodrošināt aizsardzības līmeni, kāds šāda veida sanāksmēm ir noteikts Padomes 2001. gada 19. marta Lēmumā 2001/264/EK, ar ko pieņem Padomes drošības noteikumus (10).

10

5. pants

Informācijas sanāksme, ko vada Eiropas Parlamenta priekšsēdētājs vai minētās komitejas priekšsēdētājs, notiek aiz slēgtām durvīm.

Sanāksmes telpā ir atļauts ienākt četriem Priekšsēdētāju konferences ieceltiem deputātiem un tikai tiem ierēdņiem, kuri ir saņēmuši atļauju un kuriem saistībā ar viņu pienākumiem vai darba specifiku ir “nepieciešams zināt”.

6. pants

Piemērojot minētā iestāžu nolīguma 3.3. punktu, ja Eiropas Parlamenta priekšsēdētājs vai minētās komitejas priekšsēdētājs nolemj lūgt piekļuvi slepenu informāciju saturošiem dokumentiem, šos dokumentus izskata Padomes telpās.

Dokumentus izskata uz vietas tādā variantā(-os), kāds(-i) ir pieejams(-i).

7. pants

Eiropas Parlamenta deputātiem, kuri piedalīsies informācijas sanāksmēs vai iepazīsies ar slepeniem dokumentiem, piemēro atļaujas saņemšanas procedūru tāpat kā Padomes vai Komisijas locekļiem. Šajā nolūkā Eiropas Parlamenta priekšsēdētājs veic vajadzīgos pasākumus, sazinoties ar attiecīgo valstu kompetentajām iestādēm.

8. pants

Ierēdņiem, kuriem vajadzīga piekļuve slepenai informācijai, jāsaņem atļauja saskaņā ar noteikumiem, kas paredzēti attiecībā uz citām iestādēm. Ierēdņi, kas ir saņēmuši šādu atļauju, ja tiem “nepieciešams zināt”, uzaicina piedalīties minētajās informācijas sanāksmēs vai iepazīties ar dokumentu saturu. Pēc tam, kad ģenerālsekretārs ir saņēmis dalībvalstu kompetento iestāžu atzinumu, kas balstīts uz šo iestāžu veikto drošības pārbaudi, viņš piešķir drošības pielaidi.

9. pants

Informāciju, kas iegūta šo sanāksmju laikā vai iepazīstoties ar dokumentiem Padomes telpās, nedrīkst izpaust, izplatīt, daļēji vai pilnībā reproducēt neatkarīgi no datu pasniegšanas veida. Tāpat ir aizliegts ierakstīt Padomes izsniegto slepeno informāciju.

10. pants

Priekšsēdētāju konferences ieceltajiem Eiropas Parlamenta deputātiem, kuriem ir piekļuve slepenai informācijai, jāievēro konfidencialitāte. Deputātu, kas neievēro konfidencialitāti, īpašajā komitejā aizstāj ar citu Priekšsēdētāju konferences ieceltu deputātu. Priekšsēdētāju konference var sasaukt sanāksmi aiz slēgtām durvīm, lai pirms izslēgšanas no īpašās komitejas uzklausītu deputātu, kas nav ievērojis konfidencialitāti. Turklāt par informācijas noplūdi atbildīgo deputātu vajadzības gadījumā var iesūdzēt tiesā saskaņā ar spēkā esošajiem tiesību aktiem.

11. pants

Ierēdņi, kuri ir pienācīgā kārtā saņēmuši atļauju piekļūt slepenai informācijai, piemērojot principu “nepieciešamība zināt”, ievēro konfidencialitāti. Ikvienu šā noteikuma pārkāpumu izmeklē Eiropas Parlamenta priekšsēdētāja vadībā un vajadzības gadījumā ierosina disciplināro procedūru saskaņā ar Civildienesta noteikumiem. Ja uzsāk tiesas procesu, Parlamenta priekšsēdētājs veic visus vajadzīgos pasākumus, lai dalībvalsts kompetentās iestādes varētu piemērot atbilstošās procedūras.

12. pants

Prezidijs ir pilnvarots ierosināt šā lēmuma pārskatīšanu, grozīšanu vai interpretēšanu, ja tas vajadzīgs šā lēmuma piemērošanai.

13. pants

Šis lēmums ir pievienots Eiropas Parlamenta Reglamentam un stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

D.   Personiska rakstura interešu konflikti

Personiska rakstura interešu konflikti

Ar Prezidija piekrišanu, tam pieņemot pamatotu lēmumu, deputātam var aizliegt iepazīties ar Parlamenta dokumentu, ja tas pēc deputāta uzklausīšanas ir pārliecināts, ka šāda iepazīšanās ar dokumentu radītu nepieņemamu kaitējumu parlamenta institucionālajām interesēm vai sabiedrības interesēm un ka deputāts vēlas iepazīties ar dokumentu, privātu un personīgu motīvu vadīts. Deputāts var rakstiski iebilst pret šādu lēmumu viena mēneša laikā pēc tā saņemšanas, pamatojot to. Parlaments bez debatēm pieņem lēmumu attiecībā uz šādu iebildumu nākamajā sanāksmē pēc tā saņemšanas.

---

(1)  Pieņemta ar Parlamenta 1989. gada 15. februāra lēmumu un grozīta ar 2001. gada 13. novembra lēmumu.

1

(2)  OV C 298, 30.11.2002., 1. lpp.

2

(3)  OV L 145, 31.5.2001., 43. lpp.

3

(4)  OV L 113, 19.5.1995., 1. lpp.

4

(5)  OV C 172, 18.6.1999., 1. lpp.

5

(6)  OV C 298, 30.11.2002., 4. lpp.

6

(7)  OV L 145, 31.5.2001., 43. lpp.

7

(8)  Tagad VIII pielikums.

8

(9)  OV C 374, 29.12.2001., 1. lpp.

9

(10)  OV L 101, 11.4.2001., 1. lpp.

10

---

IX PIELIKUMS

SĪKI IZSTRĀDĀTI NOTEIKUMI ATTIECĪBĀ UZ EIROPAS PARLAMENTA IZMEKLĒŠANAS TIESĪBU IZMANTOŠANU

Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 1995. gada 19. aprīļa Lēmums par sīki izstrādātiem Eiropas Parlamenta izmeklēšanas tiesību izmantošanas noteikumiem (1)

EIROPAS PARLAMENTS, PADOME UN KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Ogļu un tērauda kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 20.b pantu,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 193. pantu,

ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 107.b pantu,

tā kā sīki izstrādāti noteikumi, kas reglamentē Eiropas Parlamenta izmeklēšanas tiesību izmantošanu, jāsagatavo, pienācīgi ņemot vērā Eiropas Kopienu dibināšanas līgumu noteikumus;

tā kā pagaidu izmeklēšanas komitejām jābūt līdzekļiem, kas vajadzīgi to funkciju pildīšanai; tā kā tādēļ ir būtiski, lai dalībvalstis un Eiropas Kopienu iestādes un struktūras veiktu visus pasākumus, lai atvieglotu minēto funkciju pildīšanu;

tā kā ir jāaizsargā pagaidu izmeklēšanas komiteju lietvedības slepenība un konfidencialitāte;

tā kā pēc vienas no trīs attiecīgo iestāžu lūguma izmeklēšanas tiesību izmantošanas noteikumus var pārskatīt pēc Eiropas Parlamenta pašreizējā pilnvaru laika, ņemot vērā gūto pieredzi,

SAVSTARPĒJI VIENOJOTIES, IR PIEŅĒMUŠI ŠĀDU LĒMUMU.

1. pants

Ar šo lēmumu nosaka sīki izstrādātus Eiropas Parlamenta izmeklēšanas tiesību izmantošanas noteikumus saskaņā ar Eiropas Ogļu un tērauda kopienas dibināšanas līguma 20.b pantu, Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 193. pantu un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 107.b pantu.

2. pants

1.   Ievērojot nosacījumus un ierobežojumus, kas noteikti 1. pantā minētajos Līgumos, un pildot tā funkcijas, Eiropas Parlaments pēc savu deputātu ceturtdaļas lūguma var izveidot pagaidu izmeklēšanas komiteju, lai izmeklētu gadījumus, kad ir aizdomas par to, ka, piemērojot Kopienas tiesības, ir noticis pārkāpums vai kļūda pārvaldē no Eiropas Kopienu iestādes vai struktūras puses, kādas dalībvalsts valsts pārvaldes iestādes puses vai personas, kuru Kopienas tiesības pilnvaro tās īstenot, puses.

Eiropas Parlaments nosaka pagaidu izmeklēšanas komiteju sastāvu un reglamentu.

Lēmumu izveidot pagaidu izmeklēšanas komiteju, kurā konkrēti precizēts tās mērķis un tās ziņojuma iesniegšanas termiņš, publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

2.   Pagaidu izmeklēšanas komiteja veic savas funkcijas saskaņā ar pilnvarām, ko Līgumi piešķir Eiropas Kopienu iestādēm un struktūrām.

Pagaidu izmeklēšanas komitejas locekļiem un jebkurām citām personām, kuru rīcībā, amatu pildot, ir nonākuši fakti, informācija, zināšanas, dokumenti vai priekšmeti, attiecībā uz kuriem jāievēro slepenība, ievērojot noteikumus, ko pieņēmusi dalībvalsts vai Kopienas iestāde, tie jātur slepenībā no jebkurām nepiederošām personām un no sabiedrības pat pēc viņu pienākumu izpildes beigām.

Lietas izskatīšana un liecību sniegšana ir atklāta. Komitejas sanāksmes notiek aiz slēgtām durvīm, ja to lūdz ceturtdaļa izmeklēšanas komitejas locekļu vai Kopienas vai valsts iestādes vai ja pagaidu izmeklēšanas komiteja izskata slepenu informāciju. Lieciniekiem un ekspertiem ir tiesības sniegt atzinumu vai liecību aiz slēgtām durvīm.

3.   Pagaidu izmeklēšanas komiteja nedrīkst izmeklēt lietas, kas ir strīda objekts kādā valsts vai Kopienas tiesā, līdz laikam, kamēr tiesvedība nav pabeigta.

Divu mēnešu laikā pēc publikācijas saskaņā ar 1. punktu vai pēc tam, kad Komisija ir informēta par aizdomām, kas izvirzītas pagaidu izmeklēšanas komitejā, par to, ka kāda dalībvalsts pārkāpusi Kopienas tiesības, Komisija var paziņot Eiropas Parlamentam, ka fakts, par ko interesējas pagaidu izmeklēšanas komiteja, ir pakļauts Kopienas pirmsstrīda procedūrai; šādos gadījumos pagaidu izmeklēšanas komiteja veic visus pasākumus, kas vajadzīgi, lai dotu Komisijai iespēju pilnībā īstenot pilnvaras, kas tai piešķirtas ar Līgumiem.

4.   Pagaidu izmeklēšanas komiteja beidz pastāvēt pēc tās ziņojuma iesniegšanas termiņā, kas tika noteikts, to izveidojot, vai vēlākais 12 mēnešus pēc tās izveidošanas dienas un jebkurā gadījumā Parlamenta pilnvaru laika beigās.

Ar pamatotu lēmumu Eiropas Parlaments var divreiz par trim mēnešiem pagarināt 12 mēnešu periodu. Tādu lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

5.   Pagaidu izmeklēšanas komiteju nedrīkst veidot vai atkārtoti veidot attiecībā uz lietām, par kurām kāda pagaidu izmeklēšanas komiteja jau ir veikusi izmeklēšanu, līdz nav pagājuši vismaz 12 mēneši pēc minētās izmeklēšanas ziņojuma iesniegšanas vai tās uzdevuma izpildes beigām un ja vien nav parādījušies jauni fakti.

3. pants

1.   Pagaidu izmeklēšanas komiteja veic izmeklēšanu, kas vajadzīga, lai pārbaudītu aizdomas par pārkāpumu vai par kļūdu pārvaldē, kas notikusi, piemērojot Kopienas tiesības, ievērojot zemāk izklāstītos nosacījumus.

2.   Pagaidu izmeklēšanas komiteja var uzaicināt Eiropas Kopienu iestādi vai struktūru vai kādas dalībvalsts valdību iecelt vienu no tās locekļiem, kas piedalītos komitejas sanāksmēs.

3.   Pēc pagaidu izmeklēšanas komitejas pamatota pieprasījuma attiecīgās dalībvalstis un Eiropas Kopienu iestādes vai struktūras ieceļ ierēdni vai darbinieku, kuru tās pilnvaro uzstāties pagaidu izmeklēšanas komitejā, ja vien saskaņā ar valsts vai Kopienas tiesību aktiem tas nav pretrunā ar slepenības prasībām vai valsts vai sabiedrības drošības apsvērumiem.

Minētie ierēdņi vai darbinieki runā savas valdības vai iestādes vārdā un saskaņā ar tās norādījumiem. Tos turpina saistīt pienākumi, kas rodas no noteikumiem, kuriem tie ir pakļauti.

4.   Dalībvalstu iestādes un Eiropas Kopienu iestādes un struktūras iesniedz pagaidu izmeklēšanas komitejai, ja tā tos lūdz vai pēc savas iniciatīvas, dokumentus, kas vajadzīgi tās funkciju izpildei, izņemot gadījumus, kad saskaņā ar valsts vai Kopienas tiesību aktiem slepenības prasības vai valsts vai sabiedrības drošības apsvērumi to aizliedz.

5.   Šā panta 3. un 4. punkts neierobežo jebkurus citus dalībvalstu noteikumus, kas aizliedz ierēdņiem uzstāties vai nosūtīt dokumentus.

Šķēršļus, kas rodas no slepenības, valsts vai sabiedrības drošības apsvērumiem vai no noteikumiem, kas minēti pirmajā daļā, Eiropas Parlamentam paziņo pārstāvis, kurš ir pilnvarots uzņemties saistības attiecīgās dalībvalsts valdības vai iestādes vārdā.

6.   Eiropas Kopienu iestādes vai struktūras neiesniedz pagaidu izmeklēšanas komitejai dokumentus, kuru izcelsme ir kādā dalībvalstī, iepriekš neinformējot attiecīgo dalībvalsti.

Tās nenodod pagaidu izmeklēšanas komitejai nekādus dokumentus, uz ko attiecas 5. punkts, vispirms nesaņemot attiecīgās dalībvalsts piekrišanu.

7.   Šā panta 3., 4. un 5. punktu piemēro fiziskām un juridiskām personām, kas ar Kopienas tiesībām ir pilnvarotas tās īstenot.

8.   Tiktāl, cik tas nepieciešams tās funkciju izpildei, pagaidu izmeklēšanas komiteja var lūgt jebkuru citu personu sniegt tai liecību. Pagaidu izmeklēšanas komiteja informē ikvienu personu, kas nosaukta izmeklēšanas laikā un kam tas var radīt kaitējumu; tā uzklausa tādu personu, ja minētā persona to lūdz.

4. pants

1.   Informāciju, ko ieguvusi pagaidu izmeklēšanas komiteja, izmanto vienīgi tās funkciju izpildei. Minēto informāciju nedrīkst publiskot, ja tajā ir slepena vai konfidenciāla rakstura materiāls vai personu vārdi.

Eiropas Parlaments veic administratīvus pasākumus un pieņem reglamentu, kas vajadzīgs, lai aizsargātu pagaidu izmeklēšanas komitejas darba slepenību un konfidencialitāti.

2.   Pagaidu izmeklēšanas komitejas ziņojumu iesniedz Eiropas Parlamentam, kas var nolemt to publiskot, ievērojot 1. punktā minētos noteikumus.

3.   Eiropas Parlaments var nosūtīt Eiropas Kopienu iestādēm vai struktūrām vai dalībvalstīm ieteikumus, ko tas ir pieņēmis, pamatojoties uz pagaidu izmeklēšanas komitejas ziņojumu. Tās no minētajiem ieteikumiem izdara slēdzienus, ko tās uzskata par atbilstošiem.

5. pants

Jebkurus paziņojumus dalībvalstu iestādēm šā lēmuma piemērošanai iesniedz to pastāvīgajām pārstāvniecībām Eiropas Savienībā.

6. pants

Pēc Eiropas Parlamenta, Padomes vai Komisijas lūguma iepriekš minētos noteikumus var pārskatīt pēc Eiropas Parlamenta pašreizējā pilnvaru laika beigām, ņemot vērā gūto pieredzi.

7. pants

Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

---

(1)  OV L 113, 19.5.1995., 1. lpp.

1

---

X PIELIKUMS

REGLAMENTA 9. PANTA 4. PUNKTA PIEMĒROŠANAS NOTEIKUMI – LOBĒŠANA EIROPAS PARLAMENTĀ

1. pants

Caurlaides

1.   Caurlaide ir plastikāta kartīte ar tās īpašnieka fotogrāfiju, vārdu un uzvārdu, kā arī tā uzņēmuma, organizācijas vai cilvēka vārdu, kura labā caurlaides īpašnieks strādā.

Parlamenta telpās caurlaide tās īpašniekam jānēsā visu laiku redzamā veidā. Ja šo noteikumu neievēro, caurlaidi var atņemt.

Caurlaides pēc formas un krāsas atšķiras no caurlaidēm, kuras izsniedz neregulāriem apmeklētājiem.

2.   Caurlaidi atjauno tikai tad, ja tās īpašnieks ir ievērojis Reglamenta 9. panta 4. punktā noteiktās prasības.

Ja deputāts apstrīd kāda pārstāvja vai lobista darbību, jautājumu nodod kvestoriem, kuri šo gadījumu izskata un lemj par caurlaides atstāšanu vai atņemšanu.

3.   Caurlaides nekādā gadījumā nedod tiesības to īpašniekiem piedalīties Parlamenta vai tā struktūrvienību sanāksmēs, izņemot tās, kuras ir atklātas, un šajā gadījumā uz viņiem bez izņēmuma attiecas tie paši noteikumi par pieeju Parlamentam, kas ir saistoši jebkuram Eiropas Savienības pilsonim.

2. pants

Palīgi

1.   Katra Parlamenta sasaukuma sākumā kvestori nosaka maksimālo palīgu skaitu, ko deputāts var reģistrēt.

Sākot veikt palīga pienākumus, reģistrētie deputātu palīgi iesniedz rakstisku deklarāciju, kurā norāda savu profesionālo darbību, kā arī jebkuru citu algotu amatu vai darbību.

2.   Palīgiem ir pieeja Parlamentam saskaņā ar tiem pašiem noteikumiem kā Ģenerālekretariāta darbiniekiem vai politiskajām grupām.

3.   Visām citām personām, tostarp tām, kuras strādā tieši ar deputātiem, ir pieeja Parlamentam saskaņā ar Reglamenta 9. panta 4. punkta nosacījumiem.

3. pants

Rīcības kodekss

1.   Personas, kas iekļautas 9. panta 4. punktā minētajā reģistrā, attiecībās ar Parlamentu:

| a) | ievēro Reglamenta 9. panta un šā pielikuma noteikumus; |
| --- | --- |

a)

ievēro Reglamenta 9. panta un šā pielikuma noteikumus;

| b) | dara zināmas intereses, kuras tās pārstāv, deputātiem, viņu nodarbinātajiem palīgiem vai iestādes ierēdņiem; |
| --- | --- |

b)

dara zināmas intereses, kuras tās pārstāv, deputātiem, viņu nodarbinātajiem palīgiem vai iestādes ierēdņiem;

| c) | atturas no jebkādām darbībām, kuru mērķis ir iegūt informāciju negodīgā ceļā; |
| --- | --- |

c)

atturas no jebkādām darbībām, kuru mērķis ir iegūt informāciju negodīgā ceļā;

| d) | jebkura veida kontaktos ar trešām personām neatsaucas uz oficiālām attiecībām ar Parlamentu; |
| --- | --- |

d)

jebkura veida kontaktos ar trešām personām neatsaucas uz oficiālām attiecībām ar Parlamentu;

| e) | peļņas nolūkos neizplata trešām personām Parlamentā iegūtu dokumentu kopijas; |
| --- | --- |

e)

peļņas nolūkos neizplata trešām personām Parlamentā iegūtu dokumentu kopijas;

| f) | stingri ievēro I pielikuma 2. panta otrās daļas noteikumus; |
| --- | --- |

f)

stingri ievēro I pielikuma 2. panta otrās daļas noteikumus;

| g) | pārliecinās, ka jebkura palīdzība, kas ir sniegta saskaņā ar I pielikuma 2. panta noteikumiem, ir deklarēta šim nolūkam paredzētā reģistrā; |
| --- | --- |

g)

pārliecinās, ka jebkura palīdzība, kas ir sniegta saskaņā ar I pielikuma 2. panta noteikumiem, ir deklarēta šim nolūkam paredzētā reģistrā;

| h) | ievēro Civildienesta noteikumus, pieņemot darbā iestāžu bijušos ierēdņus; |
| --- | --- |

h)

ievēro Civildienesta noteikumus, pieņemot darbā iestāžu bijušos ierēdņus;

| i) | ievēro visus Parlamenta pieņemtos noteikumus par bijušo deputātu tiesībām un pienākumiem; |
| --- | --- |

i)

ievēro visus Parlamenta pieņemtos noteikumus par bijušo deputātu tiesībām un pienākumiem;

| j) | lai izvairītos no iespējamiem interešu konfliktiem, saņem attiecīgā(-o) deputāta(-u) piekrišanu pirms līgumattiecību nodibināšanas ar palīgu vai pirms palīga pieņemšanas darbā un pēc tam pārliecinās, ka tas ir deklarēts Reglamenta 9. panta 4. punktā minētajā reģistrā. |
| --- | --- |

j)

lai izvairītos no iespējamiem interešu konfliktiem, saņem attiecīgā(-o) deputāta(-u) piekrišanu pirms līgumattiecību nodibināšanas ar palīgu vai pirms palīga pieņemšanas darbā un pēc tam pārliecinās, ka tas ir deklarēts Reglamenta 9. panta 4. punktā minētajā reģistrā.

2.   Ikviens šā rīcības kodeksa pārkāpums var būt par iemeslu caurlaides atņemšanai attiecīgajām personām vai attiecīgajā gadījumā uzņēmumam, kuru tās pārstāv.

---

XI PIELIKUMS

OMBUDA PIENĀKUMU PILDĪŠANA

A.   Eiropas Parlamenta Lēmums par statūtiem un vispārējiem nosacījumiem, kas reglamentē ombuda pienākumu izpildi
   (1)

EIROPAS PARLAMENTS,

ņemot vērā Eiropas Kopienu dibināšanas līgumus un jo īpaši Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 195. panta 4. punktu, Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 107.d panta 4. punktu,

ņemot vērā Komisijas atzinumu,

ņemot vērā Padomes apstiprinājumu,

tā kā saskaņā ar Eiropas Kopienu dibināšanas līgumu noteikumiem jāizstrādā statūti un jāparedz vispārēji nosacījumi, kas reglamentē ombuda pienākumu izpildi;

tā kā jāizstrādā nosacījumi, kurus ievērojot ombudam var iesniegt sūdzības, kā arī jānosaka attiecības starp ombuda pienākumu izpildi un lietas izskatīšanu tiesā vai administratīvu izskatīšanu;

tā kā ombudam, kas var darboties arī pēc savas iniciatīvas, ir jābūt pieejamām visām viņa pienākumu veikšanai vajadzīgajām sastāvdaļām; tā kā šajā nolūkā Kopienas iestādēm un struktūrām pēc ombuda pieprasījuma ir jāsniedz visa informācija, ko viņš tām lūdz, neskarot ombuda pienākumu neizpaust šādu informāciju; tā kā piekļuvei klasificētai informācijai vai dokumentiem, īpaši slepeniem dokumentiem Regulas (EK) Nr. 1049/2001 (2) 9. panta izpratnē, būtu jānotiek saskaņā ar attiecīgās Kopienas iestādes vai struktūras drošības noteikumiem; tā kā iestādēm vai struktūrām, kas sniedz piekļuvi klasificētai informācijai vai dokumentiem, kā minēts 3. panta 2. punkta pirmajā daļā, būtu jāinformē ombuds par to, ka šī informācija vai dokumenti ir klasificēti; tā kā, lai īstenotu 3. panta 2. punkta pirmās daļas noteikumus, ombudam iepriekš ir jāvienojas ar attiecīgo iestādi vai struktūru par noteikumiem, kas attiecas uz darbu ar slepenu informāciju un dokumentiem, un cita veida informāciju, uz kuru attiecas pienākums neizpaust dienesta noslēpumu; tā kā, ja ombuds konstatē, ka prasītā palīdzība netiek sniegta, viņš informē Eiropas Parlamentu, kas veic atbilstošus pasākumus;

tā kā jānosaka kārtība, kas jāievēro, ja ombuda veiktajā izmeklēšanā atklājas administratīvas kļūmes, tā kā jāparedz arī, ka ombuds Eiropas Parlamentam katras gadskārtējās sesijas beigās iesniedz pilnīgu ziņojumu;

tā kā ombudam un viņa dienesta darbiniekiem ir pienākums turēt slepenībā visu informāciju, ko viņi saņēmuši, pildot savus pienākumus; tā kā ombudam tomēr ir pienākums informēt kompetentās iestādes par faktiem, uz kuriem, pēc viņa domām, varētu attiekties krimināltiesības un kuri ir pievērsuši viņa uzmanību izmeklēšanas gaitā;

tā kā jāparedz sadarbības iespēja starp ombudu un tāda paša veida iestādēm atsevišķās dalībvalstīs saskaņā ar piemērojamiem valstu tiesību aktiem;

tā kā Eiropas Parlamentam ir jāieceļ ombuds savu pilnvaru laika sākumā un uz šo pilnvaru laiku, izvēloties ombudu no personām, kas ir Eiropas Savienības pilsoņi un sniedz visas vajadzīgās neatkarības un kompetences garantijas;

tā kā ir jāparedz nosacījumi, ar kādiem beidzas ombuda pienākumu izpilde;

tā kā ombudam ir jāpilda pienākumi pilnīgi neatkarīgi un, uzņemoties pienākumus, ir svinīgi jāsola Eiropas Kopienu Tiesas priekšā, ka viņš tā rīkosies; tā kā jānosaka ar ombuda pienākumiem nesavienojamas darbības, kā arī ombuda atalgojums, privilēģijas un neaizskaramība;

tā kā jāparedz noteikumi par ombuda sekretariāta, kas viņam palīdzēs, ierēdņiem un darbiniekiem un par sekretariāta budžetu; tā kā ombuda mītnei būtu jābūt Eiropas Parlamenta mītnei;

tā kā ombudam ir jāpieņem šā lēmuma īstenošanas noteikumi; tā kā turklāt jānosaka atsevišķi pārejas noteikumi pirmajam ombudam, kas jāieceļ pēc Līguma par Eiropas Savienību stāšanās spēkā,

IR PIEŅĒMIS ŠĀDU LĒMUMU.

1. pants

1.   Statūti un vispārīgi nosacījumi, kas reglamentē ombuda pienākumu izpildi, ir izklāstīti šajā lēmumā saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 195. panta 4. punktu un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 107.d panta 4. punktu.

2.   Ombuds pilda pienākumus saskaņā ar pilnvarām, ko Kopienas iestādēm un struktūrvienībām piešķir Līgumi.

3.   Ombuds nevar iejaukties lietās, ko izskata tiesas, vai apšaubīt tiesas nolēmumu pamatotību.

2. pants

1.   Saskaņā ar iepriekš minētajiem Līgumiem un tajos izklāstītajiem nosacījumiem ombuds palīdz atklāt administratīvas kļūmes Kopienas iestāžu un struktūrvienību darbībā, izņemot Tiesu un Pirmās instances tiesu, kas pilda tiesu iestādes funkcijas, un sniedz ieteikumus kļūdu novēršanai. Ombudam nevar iesniegt sūdzību par citu iestāžu vai personu darbību.

2.   Jebkurš Eiropas Savienības pilsonis vai fiziska persona, kura dzīvo kādā dalībvalstī, vai juridiska persona, kuras juridiskā adrese ir kādā dalībvalstī, var tieši vai ar Eiropas Parlamenta deputāta starpniecību iesniegt ombudam sūdzību par administratīvām kļūmēm Kopienas iestāžu vai struktūrvienību darbībā, izņemot Tiesu un Pirmās instances tiesu, kad tās pilda tiesu iestādes funkcijas. Ombuds informē attiecīgo iestādi vai struktūrvienību uzreiz pēc tam, kad sūdzība viņam iesniegta.

3.   Sūdzībai jābūt tādai, lai varētu identificēt sūdzības iesniedzēju un sūdzības priekšmetu; sūdzības iesniedzējs var prasīt, lai sūdzība netiktu izpausta.

4.   Sūdzību iesniedz divu gadu laikā no dienas, kad sūdzības iesniedzējs ir ievērojusi faktus, uz ko sūdzība pamatojas, un pirms sūdzības iesniegšanas ir atbilstīgi administratīvā veidā jāvēršas attiecīgajās iestādēs un struktūrvienībās.

5.   Ombuds var ieteikt sūdzības iesniedzējam ar to vērsties citā iestādē.

6.   Ombudam iesniegtās sūdzības neietekmē pārsūdzības termiņus administratīvās lietās vai tiesā.

7.   Ja ombuds attiecībā uz iesniegtajiem faktiem nepabeigtas vai pabeigtas tiesvedības dēļ deklarē, ka sūdzība nav pieņemama vai tās izskatīšana jāpārtrauc, tās izmeklēšanas rezultātu, kuru viņš līdz attiecīgajam brīdim ir veicis, reģistrē, neveicot tālākas darbības.

8.   Ombudam var iesniegt sūdzības, kas attiecas uz darba attiecībām starp Kopienas iestādēm un struktūrvienībām un to ierēdņiem un citiem darbiniekiem, tikai tad, ja attiecīgā persona ir izsmēlusi visas iespējas iesniegt iekšējus administratīvus pieprasījumus un sūdzības, jo īpaši Civildienesta noteikumu 90. panta 1. un 2. punktā minētās procedūras, un ja ir beigušies termiņi, kad iestādei, kurai tāds pieprasījums bija nodots, bija jāsniedz atbilde.

9.   Ombuds cik vien iespējams drīz informē sūdzības iesniedzēju par uzsāktajām darbībām sakarā ar sūdzību.

3. pants

1.   Ombuds, pēc savas iniciatīvas vai saņemot sūdzību, veic visas izmeklēšanas darbības, ko viņš uzskata par pamatotām, lai noskaidrotu iespējamas administratīvas kļūmes Kopienas iestāžu un struktūrvienību darbībā. Viņš par šādu rīcību informē attiecīgo iestādi vai struktūrvienību, kas viņam var sniegt noderīgus paskaidrojumus.

2.   Kopienas iestādēm un struktūrām ir pienākums sniegt ombudam visu informāciju, ko viņš tām pieprasa, kā arī ļaut tam piekļūt attiecīgajām lietām. Piekļuve klasificētai informācijai vai dokumentiem, īpaši slepeniem dokumentiem Regulas (EK) Nr. 1049/2001 9. panta izpratnē, notiek saskaņā ar attiecīgās Kopienas iestādes vai struktūras drošības noteikumiem.

Iestādes vai struktūras, kas sniedz piekļuvi slepenai informācijai vai dokumentiem, kā noteikts iepriekšējā daļā, informē ombudu par to, ka šī informācija vai dokumenti ir slepeni.

Lai īstenotu pirmās daļas noteikumus, ombuds iepriekš vienojas ar attiecīgo iestādi vai struktūru par noteikumiem, kas attiecas uz darbu ar slepenu informāciju vai dokumentiem un cita veida informāciju, uz kuru attiecas pienākums neizpaust dienesta noslēpumu.

Attiecīgās iestādes vai struktūras sniedz piekļuvi dalībvalstu izcelsmes dokumentiem, kuri ar likumu vai noteikumiem ir klasificēti kā slepeni, tikai tad, ja attiecīgā dalībvalsts tam ir iepriekš piekritusi.

Tās sniedz piekļuvi citiem dalībvalstu izcelsmes dokumentiem tikai pēc tam, kad par to informēta attiecīgā dalībvalsts.

Abos gadījumos ombuds saskaņā ar 4. pantu nedrīkst atklāt šādu dokumentu saturu.

Kopienas iestāžu un struktūru ierēdņiem un citiem darbiniekiem pēc ombuda pieprasījuma ir jāsniedz liecības; viņu pienākums aizvien ir ievērot attiecīgās Civildienesta noteikumu normas, proti, glabāt dienesta noslēpumu.

3.   Dalībvalstu iestādēm ar dalībvalstu pastāvīgo pārstāvniecību Eiropas Kopienās starpniecību ir jāsniedz ombudam, kad vien viņš to prasa, visa informācija, kas varētu palīdzēt noskaidrot administratīvas kļūmes Kopienas iestādēs vai struktūrvienībās, ja vien uz šādu informāciju neattiecas normatīvie akti vai noteikumi par slepenību, vai noteikumi, kas liedz izpaust informāciju. Tomēr gadījumā, ja pastāv noteikumi, kas liedz izpaust informāciju, attiecīgā dalībvalsts var ļaut ombudam saņemt šo informāciju ar nosacījumu, ka viņš apņemas to neizpaust.

4.   Ja ombuds prasīto palīdzību nesaņem, viņš informē Eiropas Parlamentu, kas veic atbilstīgus pasākumus.

5.   Cik iespējams, ombuds kopā ar attiecīgo iestādi vai struktūrvienību meklē risinājumu, lai administratīvas kļūmes novērstu un sūdzību apmierinātu.

6.   Ja ombuds konstatē, ka ir bijusi administratīva kļūme, viņš informē attiecīgo iestādi vai struktūrvienību, vajadzības gadījumā sagatavojot ieteikumu projektu. Šādi informētā iestāde vai struktūrvienība trīs mēnešu laikā nosūta ombudam sīki izstrādātu atzinumu.

7.   Pēc tam ombuds nosūta ziņojumu Eiropas Parlamentam un attiecīgai iestādei vai struktūrvienībai. Ziņojumā viņš var sniegt ieteikumus. Sūdzības iesniedzēju ombuds informē par izmeklēšanas rezultātu, par attiecīgās iestādes vai struktūrvienības izteikto atzinumu un par ombuda sniegtajiem ieteikumiem.

8.   Katras gadskārtējās sesijas beigās ombuds sniedz Eiropas Parlamentam ziņojumu par veikto izmeklēšanu iznākumu.

4. pants

1.   Ombudam un viņa darbiniekiem, kam piemēro Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 287. pantu un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 194. pantu, ir pienākums neizpaust informāciju vai dokumentus, ko viņi iegūst izmeklēšanas gaitā. Viņiem jo īpaši ir pienākums neizpaust nekādu slepenu informāciju vai jebkādu dokumentu, kas iesniegts ombudam, jo īpaši slepenus dokumentus Regulas (EK) Nr. 1049/2001 9. panta izpratnē, vai dokumentus, uz kuriem attiecas Kopienas tiesību akti par personas datu aizsardzību, kā arī jebkādu informāciju, kas varētu kaitēt sūdzības iesniedzējam vai kādai citai iesaistītai personai, neskarot 2. punktu.

2.   Ja izmeklēšanas gaitā ombuds uzzina faktus, uz kuriem pēc viņa domām varētu attiekties krimināllikums, viņš tūlīt ar dalībvalstu pastāvīgo pārstāvniecību Eiropas Kopienās starpniecību informē kompetentās valsts iestādes un, ciktāl lieta ietilpst kompetentās Kopienas iestādes kompetencē, – Kopienas iestādi, struktūru vai dienestu, kas ir atbildīgs par krāpšanas apkarošanu; vajadzības gadījumā ombuds informē arī Kopienas iestādi vai struktūru, kurai ir pakļauts attiecīgais ierēdnis vai darbinieks un kura var piemērot Protokola par Eiropas Kopienu privilēģijām un imunitāti 18. panta otro daļu. Ombuds var arī informēt attiecīgo Kopienas iestādi vai struktūru par faktiem, kas liek apšaubīt tās darbinieka rīcību no disciplinārā viedokļa.

4.a pants

Ombuds un viņa darbinieki pieprasījumus publiskai piekļuvei dokumentiem, kas nav 4. panta 1. punktā minētie dokumenti, izskata saskaņā ar Regulā (EK) Nr. 1049/2001 paredzētajiem noteikumiem un ierobežojumiem.

5. pants

1.   Ciktāl tas var palīdzēt padarīt izmeklēšanu efektīvāku un labāk aizsargāt to personu tiesības un intereses, kas ombudam iesniedz sūdzības, ombuds var sadarboties ar tāda paša veida iestādēm konkrētās dalībvalstīs ar nosacījumu, ka viņš ievēro piemērojamos valsts tiesību aktus. Ombuds tādā veidā nedrīkst pieprasīt piekļuvi dokumentiem, kas viņam nebūtu pieejami saskaņā ar 3. pantu.

2.   Pildot savus pienākumus, kas noteikti Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 195. pantā un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 107.d pantā, un izvairoties no citu iestāžu vai struktūru darbības dublēšanas, ombuds ar tādiem pašiem nosacījumiem var sadarboties ar dalībvalstu iestādēm un struktūrām, kas ir atbildīgas par pamattiesību ievērošanas veicināšanu un aizsardzību.

6. pants

1.   Ombudu ieceļ Eiropas Parlaments pēc katrām Eiropas Parlamenta vēlēšanām uz parlamenta pilnvaru laiku. Viņu var ievēlēt atkārtoti.

2.   Ombudu izvēlas no personām, kas ir Eiropas Savienības pilsoņi, kam ir pilnas pilsoņu un politiskās tiesības, kas piedāvā visas neatkarības garantijas un atbilst savas valsts augstāko juridisko iestāžu amatiem vajadzīgajiem nosacījumiem vai kam ir atzīta kompetence un pieredze, lai uzņemtos ombuda pienākumus.

7. pants

1.   Ombuds beidz pildīt pienākumus, beidzoties pilnvaru laikam, pēc atkāpšanās no amata vai pēc atlaišanas.

2.   Izņemot atlaišanas gadījumu, ombuds paliek amatā, līdz ir iecelts viņa amata pārņēmējs.

3.   Priekšlaicīgas pienākumu izbeigšanās gadījumā amata pārņēmēju uz atlikušo Parlamenta pilnvaru laiku ieceļ triju mēnešu laikā pēc amata vietas atbrīvošanās.

8. pants

Ombudu, kas vairs neatbilst nosacījumiem, kuri vajadzīgi pienākumu veikšanai, vai ir izdarījis smagu pārkāpumu, var atlaist Eiropas Kopienu Tiesa pēc Eiropas Parlamenta pieprasījuma.

9. pants

1.   Ombuds pilda pienākumus pilnīgi neatkarīgi Kopienas un Eiropas Savienības pilsoņu vispārējās interesēs. Pildot pienākumus, viņš nelūdz un nepieņem norādījumus no jebkādas valdības vai citas struktūrvienības. Viņš atturas veikt darbības, kas nav savienojamas ar viņa pienākumiem.

2.   Uzņemoties savus pienākumus, ombuds Eiropas Kopienu Tiesā dod svinīgu solījumu, ka viņš pildīs savus pienākumus pilnīgi neatkarīgi un objektīvi un ka pilnvaru laikā un pēc to izbeigšanās viņš ievēros pienākumus, kas no tām izriet, jo īpaši pienākumu pēc pilnvaru izbeigšanās izturēties godīgi un piesardzīgi attiecībā uz zināmu amatu vai priekšrocību pieņemšanu.

10. pants

1.   Pilnvaru laikā ombuds nedrīkst uzņemties citus politiskos vai administratīvos pienākumus vai citus amatus par atalgojumu vai bez tā.

2.   Darba samaksas, piemaksu un pensijas ziņā ombudu pielīdzina Eiropa Kopienu Tiesas tiesnesim.

3.   Ombudam un viņa sekretariāta ierēdņiem un darbiniekiem piemēro Protokola par Eiropas Kopienu privilēģijām un neaizskaramību 12. līdz 15. pantu un 18. pantu.

11. pants

1.   Ombudam palīdz sekretariāts, un viņš ieceļ tā galveno atbildīgo personu.

2.   Ombuda sekretariāta ierēdņiem un darbiniekiem piemēro tos pašus noteikumus, ko Eiropas Kopienu ierēdņiem un pārējiem darbiniekiem. To skaitu katru gadu apstiprina kā daļu no budžeta procedūras.

3.   Eiropas Kopienu un dalībvalstu ierēdņus, kas iecelti darbam ombuda sekretariātā, norīko dienesta interesēs un tiem garantē automātisku atjaunošanu amatā sākotnējā iestādē.

4.   Jautājumos, kas attiecas uz ombuda personālu, viņam ir tāds pats statuss kā iestādēm Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumu 1. panta nozīmē.

12. pants

(svītrots)

13. pants

Ombuda mītne ir Eiropas Parlamenta mītne.

14. pants

Ombuds pieņem šā lēmuma īstenošanas noteikumus.

15. pants

Pirmo ombudu, kas jāieceļ pēc Līguma par Eiropas Savienību stāšanās spēkā, ieceļ uz atlikušo Parlamenta pilnvaru laiku.

16. pants

(svītrots)

17. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Tas stājas spēkā tā publicēšanas dienā.

B.   Eiropas ombuda lēmums par īstenošanas noteikumu pieņemšanu
   (3)

1. pants

Definīcijas

Šajos īstenošanas noteikumos:

| a) | termins “attiecīgā iestāde” nozīmē Kopienas iestādi vai struktūru, par kuru iesniegta sūdzība vai par kuras darbību ombuds sāk izmeklēšanu pēc savas iniciatīvas; |
| --- | --- |

a)

termins “attiecīgā iestāde” nozīmē Kopienas iestādi vai struktūru, par kuru iesniegta sūdzība vai par kuras darbību ombuds sāk izmeklēšanu pēc savas iniciatīvas;

| b) | termins “statūti” nozīmē noteikumus un vispārējus nosacījumus, kas reglamentē ombuda pienākumu izpildi. |
| --- | --- |

b)

termins “statūti” nozīmē noteikumus un vispārējus nosacījumus, kas reglamentē ombuda pienākumu izpildi.

| c) | attiecībā uz dokumentiem un informāciju “konfidenciāls” nozīmē, ka tos/to “nedrīkst publiskot”. |
| --- | --- |

c)

attiecībā uz dokumentiem un informāciju “konfidenciāls” nozīmē, ka tos/to “nedrīkst publiskot”.

2. pants

Sūdzību pieņemšana

| 2.1. | Iesniegtās sūdzības identificē, reģistrē un numurē. |
| --- | --- |

2.1.

Iesniegtās sūdzības identificē, reģistrē un numurē.

| 2.2. | Sūdzības iesniedzējam nosūta izziņu par sūdzības saņemšanu, norādot reģistrēšanas numuru un jurista vārdu, kurš šo sūdzību izskata. |
| --- | --- |

2.2.

Sūdzības iesniedzējam nosūta izziņu par sūdzības saņemšanu, norādot reģistrēšanas numuru un jurista vārdu, kurš šo sūdzību izskata.

| 2.3. | Ja Eiropas Parlaments nosūta ombudam lūgumrakstu, tad ar lūgumraksta iesniedzēja piekrišanu to izskata kā sūdzību. |
| --- | --- |

2.3.

Ja Eiropas Parlaments nosūta ombudam lūgumrakstu, tad ar lūgumraksta iesniedzēja piekrišanu to izskata kā sūdzību.

| 2.4. | Vajadzības gadījumā ar sūdzības iesniedzēja piekrišanu ombuds var nosūtīt sūdzību uz Eiropas Parlamentu, lai to izskatītu kā lūgumrakstu. |
| --- | --- |

2.4.

Vajadzības gadījumā ar sūdzības iesniedzēja piekrišanu ombuds var nosūtīt sūdzību uz Eiropas Parlamentu, lai to izskatītu kā lūgumrakstu.

| 2.5. | Vajadzības gadījumā ar sūdzības iesniedzēja piekrišanu ombuds var nosūtīt sūdzību citai kompetentai iestādei. |
| --- | --- |

2.5.

Vajadzības gadījumā ar sūdzības iesniedzēja piekrišanu ombuds var nosūtīt sūdzību citai kompetentai iestādei.

3. pants

Sūdzību pieņemamība

| 3.1. | Pamatojoties uz Līgumā un statūtos noteiktajiem kritērijiem, ombuds nosaka, vai iesniegtās sūdzības izskatīšana ietilpst viņa pilnvarās un, ja ietilpst, – vai tā ir pieņemama; pirms lēmuma pieņemšanas ombuds var prasīt, lai sūdzības iesniedzējs sniedz papildu informāciju vai dokumentus. |
| --- | --- |

3.1.

Pamatojoties uz Līgumā un statūtos noteiktajiem kritērijiem, ombuds nosaka, vai iesniegtās sūdzības izskatīšana ietilpst viņa pilnvarās un, ja ietilpst, – vai tā ir pieņemama; pirms lēmuma pieņemšanas ombuds var prasīt, lai sūdzības iesniedzējs sniedz papildu informāciju vai dokumentus.

| 3.2. | Ja sūdzības izskatīšana neietilpst ombuda pilnvarās vai arī ja sūdzība nav pieņemama, ombuds attiecīgo lietu izbeidz. Viņš par to informē sūdzības iesniedzēju un savu lēmumu pamato. Ombuds var ieteikt sūdzības iesniedzējam vērsties citā iestādē. |
| --- | --- |

3.2.

Ja sūdzības izskatīšana neietilpst ombuda pilnvarās vai arī ja sūdzība nav pieņemama, ombuds attiecīgo lietu izbeidz. Viņš par to informē sūdzības iesniedzēju un savu lēmumu pamato. Ombuds var ieteikt sūdzības iesniedzējam vērsties citā iestādē.

4. pants

Izmeklēšana saistībā ar pieņemamajām sūdzībām

| 4.1. | Ombuds lemj, vai pieņemamā sūdzība ir pietiekami pamatota, lai sāktu izmeklēšanu. |
| --- | --- |

4.1.

Ombuds lemj, vai pieņemamā sūdzība ir pietiekami pamatota, lai sāktu izmeklēšanu.

| 4.2. | Ja ombuds uzskata, ka sūdzība nav pietiekami pamatota, lai sāktu izmeklēšanu, viņš attiecīgo lietu izbeidz un par to informē sūdzības iesniedzēju. Ombuds var informēt arī attiecīgās iestādes. |
| --- | --- |

4.2.

Ja ombuds uzskata, ka sūdzība nav pietiekami pamatota, lai sāktu izmeklēšanu, viņš attiecīgo lietu izbeidz un par to informē sūdzības iesniedzēju. Ombuds var informēt arī attiecīgās iestādes.

| 4.3. | Ja ombuds uzskata, ka sūdzība ir pietiekami pamatota, lai sāktu izmeklēšanu, viņš par to informē sūdzības iesniedzēju un attiecīgo iestādi. Viņš nosūta sūdzības kopiju attiecīgajai iestādei un prasa, lai tā sniedz atzinumu norādītajā termiņā, kas parasti nepārsniedz trīs mēnešus. Attiecīgajai iestādei adresētajā pieprasījumā var norādīt atsevišķus sūdzības aspektus vai atsevišķus jautājumus, par kuriem jāsniedz atzinums. |
| --- | --- |

4.3.

Ja ombuds uzskata, ka sūdzība ir pietiekami pamatota, lai sāktu izmeklēšanu, viņš par to informē sūdzības iesniedzēju un attiecīgo iestādi. Viņš nosūta sūdzības kopiju attiecīgajai iestādei un prasa, lai tā sniedz atzinumu norādītajā termiņā, kas parasti nepārsniedz trīs mēnešus. Attiecīgajai iestādei adresētajā pieprasījumā var norādīt atsevišķus sūdzības aspektus vai atsevišķus jautājumus, par kuriem jāsniedz atzinums.

| 4.4. | Atzinumā netiks iekļauta informācija vai dokumenti, kurus attiecīgā iestāde uzskata par konfidenciāliem. |
| --- | --- |

4.4.

Atzinumā netiks iekļauta informācija vai dokumenti, kurus attiecīgā iestāde uzskata par konfidenciāliem.

| 4.5. | Pēc atzinuma un, ja tādi ir, – apsvērumu izskatīšanas ombuds var pieņemt lēmumu lietu izbeigt ar pamatotu lēmumu vai izmeklēšanu turpināt. Viņš informē sūdzības iesniedzēju un attiecīgo iestādi. |
| --- | --- |

4.5.

Pēc atzinuma un, ja tādi ir, – apsvērumu izskatīšanas ombuds var pieņemt lēmumu lietu izbeigt ar pamatotu lēmumu vai izmeklēšanu turpināt. Viņš informē sūdzības iesniedzēju un attiecīgo iestādi.

| 4.6. | Ombuds nosūta attiecīgās iestādes atzinumu sūdzības iesniedzējam. Sūdzības iesniedzējam ir iespēja izteikt ombudam savus apsvērumus norādītajā termiņā, kas parasti nepārsniedz trīs mēnešus. |
| --- | --- |

4.6.

Ombuds nosūta attiecīgās iestādes atzinumu sūdzības iesniedzējam. Sūdzības iesniedzējam ir iespēja izteikt ombudam savus apsvērumus norādītajā termiņā, kas parasti nepārsniedz trīs mēnešus.

| 4.7. | Ombuds veic papildu izmeklēšanu, ja uzskata to par nepieciešamu. 4.3. līdz 4.6. punkts attiecas uz papildu izmeklēšanu ar nosacījumu, ka attiecīgā iestāde atbild laikā, kas parasti nepārsniedz vienu mēnesi. |
| --- | --- |

4.7.

Ombuds veic papildu izmeklēšanu, ja uzskata to par nepieciešamu. 4.3. līdz 4.6. punkts attiecas uz papildu izmeklēšanu ar nosacījumu, ka attiecīgā iestāde atbild laikā, kas parasti nepārsniedz vienu mēnesi.

| 4.8. | Ombuds var izmantot vienkāršotu procedūru nolūkā panākt ātru risinājumu, ja viņš uzskata to par nepieciešamu. |
| --- | --- |

4.8.

Ombuds var izmantot vienkāršotu procedūru nolūkā panākt ātru risinājumu, ja viņš uzskata to par nepieciešamu.

| 4.9. | Kad ombuds pabeidz izmeklēšanu, viņš lietu izbeidz ar pamatotu lēmumu un informē sūdzības iesniedzēju un attiecīgo iestādi. |
| --- | --- |

4.9.

Kad ombuds pabeidz izmeklēšanu, viņš lietu izbeidz ar pamatotu lēmumu un informē sūdzības iesniedzēju un attiecīgo iestādi.

5. pants

Izmeklēšanas pilnvaras

| 5.1. | Ievērojot statūtos izklāstītos nosacījumus, ombuds var prasīt Kopienas iestādēm un struktūrām, kā arī dalībvalstu iestādēm, lai tās saprātīgā termiņā sniedz ziņas vai dokumentus izmeklēšanas vajadzībām. Tām skaidri jānorāda jebkāda informācija vai dokumenti, ko tās uzskata par konfidenciāliem. |
| --- | --- |

5.1.

Ievērojot statūtos izklāstītos nosacījumus, ombuds var prasīt Kopienas iestādēm un struktūrām, kā arī dalībvalstu iestādēm, lai tās saprātīgā termiņā sniedz ziņas vai dokumentus izmeklēšanas vajadzībām. Tām skaidri jānorāda jebkāda informācija vai dokumenti, ko tās uzskata par konfidenciāliem.

| 5.2. | Ombuds var izmantot attiecīgās iestādes dokumentus. Attiecīgajai iestādei skaidri jānorāda lietas dokumenti, ko tā uzskata par konfidenciāliem. Ombuds var kopēt visus vai atsevišķus dokumentus. Ombuds informē sūdzības iesniedzēju, ka šādi dokumenti ir pārbaudīti. |
| --- | --- |

5.2.

Ombuds var izmantot attiecīgās iestādes dokumentus. Attiecīgajai iestādei skaidri jānorāda lietas dokumenti, ko tā uzskata par konfidenciāliem. Ombuds var kopēt visus vai atsevišķus dokumentus. Ombuds informē sūdzības iesniedzēju, ka šādi dokumenti ir pārbaudīti.

| 5.3. | Ombuds var lūgt ierēdņiem vai citiem Kopienas iestāžu vai struktūru darbiniekiem sniegt liecības saskaņā ar statūtos izklāstītajiem nosacījumiem. Ombuds var uzskatīt, ka personai, kas sniedz liecības, jāievēro konfidencialitātes princips. |
| --- | --- |

5.3.

Ombuds var lūgt ierēdņiem vai citiem Kopienas iestāžu vai struktūru darbiniekiem sniegt liecības saskaņā ar statūtos izklāstītajiem nosacījumiem. Ombuds var uzskatīt, ka personai, kas sniedz liecības, jāievēro konfidencialitātes princips.

| 5.4. | Ombuds var prasīt, lai Kopienas iestādes un struktūras veic pasākumus, kas viņam ļautu veikt izmeklēšanu uz vietas. |
| --- | --- |

5.4.

Ombuds var prasīt, lai Kopienas iestādes un struktūras veic pasākumus, kas viņam ļautu veikt izmeklēšanu uz vietas.

| 5.5. | Ombuds var norīkot izpētes un ekspertīzes, kuras viņš uzskata par vajadzīgu, lai izmeklēšanu pabeigtu. |
| --- | --- |

5.5.

Ombuds var norīkot izpētes un ekspertīzes, kuras viņš uzskata par vajadzīgu, lai izmeklēšanu pabeigtu.

6. pants

Mierizlīgums

| 6.1. | Ja ombuds atklāj administratīvu kļūmi, viņš cik vien iespējams sadarbojas ar attiecīgo iestādi, lai rastu mierizlīgumu ar nolūku kļūdu novērst un apmierināt sūdzības iesniedzēja prasību. |
| --- | --- |

6.1.

Ja ombuds atklāj administratīvu kļūmi, viņš cik vien iespējams sadarbojas ar attiecīgo iestādi, lai rastu mierizlīgumu ar nolūku kļūdu novērst un apmierināt sūdzības iesniedzēja prasību.

| 6.2. | Ja ombuds uzskata, ka šāda sadarbība ir bijusi veiksmīga, viņš lietu izbeidz ar pamatotu lēmumu. Par savu lēmumu viņš informē sūdzības iesniedzēju un attiecīgo iestādi. |
| --- | --- |

6.2.

Ja ombuds uzskata, ka šāda sadarbība ir bijusi veiksmīga, viņš lietu izbeidz ar pamatotu lēmumu. Par savu lēmumu viņš informē sūdzības iesniedzēju un attiecīgo iestādi.

| 6.3. | Ja ombuds uzskata, ka mierizlīgums nav iespējams vai tā meklējumi bijuši neauglīgi, viņš lietu izbeidz ar pamatotu lēmumu, kurā var iekļaut aizrādījumu, vai sagatavo ziņojumu ar ieteikumu projektu. |
| --- | --- |

6.3.

Ja ombuds uzskata, ka mierizlīgums nav iespējams vai tā meklējumi bijuši neauglīgi, viņš lietu izbeidz ar pamatotu lēmumu, kurā var iekļaut aizrādījumu, vai sagatavo ziņojumu ar ieteikumu projektu.

7. pants

Aizrādījumi

| 7.1. | Ombuds izsaka aizrādījumu, ja viņš uzskata, ka:






  a) | attiecīgā iestāde vairs nespēj novērst administratīvu kļūmi; un |
| --- | --- | --- |

7.1.

Ombuds izsaka aizrādījumu, ja viņš uzskata, ka:

a)

attiecīgā iestāde vairs nespēj novērst administratīvu kļūmi; un

| b) | administratīva kļūme nerada vispārējas sekas. |
| --- | --- |

b)

administratīva kļūme nerada vispārējas sekas.

| 7.2. | Ja ombuds lietu izbeidz, izsakot aizrādījumu, viņš informē sūdzības iesniedzēju un attiecīgo iestādi. |
| --- | --- |

7.2.

Ja ombuds lietu izbeidz, izsakot aizrādījumu, viņš informē sūdzības iesniedzēju un attiecīgo iestādi.

8. pants

Ziņojumi un ieteikumi

| 8.1. | Ombuds sagatavo ziņojumu ar ieteikumu projektu attiecīgai iestādei, ja viņš uzskata, ka:






  a) | attiecīgā iestāde spēj novērst kļūdu pārvaldē; vai |
| --- | --- | --- |

8.1.

Ombuds sagatavo ziņojumu ar ieteikumu projektu attiecīgai iestādei, ja viņš uzskata, ka:

a)

attiecīgā iestāde spēj novērst kļūdu pārvaldē; vai

| b) | kļūda pārvaldē rada vispārējas sekas. |
| --- | --- |

b)

kļūda pārvaldē rada vispārējas sekas.

| 8.2. | Attiecīgajai iestādei un sūdzības iesniedzējam ombuds nosūta vienu ziņojuma un ieteikumu projekta eksemplāru. |
| --- | --- |

8.2.

Attiecīgajai iestādei un sūdzības iesniedzējam ombuds nosūta vienu ziņojuma un ieteikumu projekta eksemplāru.

| 8.3. | Šādi informētā iestāde trīs mēnešu laikā nosūta ombudam sīki izstrādātu atzinumu. Sīki izstrādātais atzinums var ietvert piekrišanu ombuda pieņemtajam lēmumam un uzskaitīt pasākumus, kas ir veikti, lai ieteikumu projektu īstenotu. |
| --- | --- |

8.3.

Šādi informētā iestāde trīs mēnešu laikā nosūta ombudam sīki izstrādātu atzinumu. Sīki izstrādātais atzinums var ietvert piekrišanu ombuda pieņemtajam lēmumam un uzskaitīt pasākumus, kas ir veikti, lai ieteikumu projektu īstenotu.

| 8.4. | Ja ombuds uzskata, ka sīki izstrādātais atzinums nav apmierinošs, viņš var sagatavot un nosūtīt Eiropas Parlamentam īpašu ziņojumu par administratīvu kļūmi. Šajā ziņojumā var ietvert ieteikumus. Ombuds nosūta vienu ziņojuma eksemplāru attiecīgajai iestādei un sūdzības iesniedzējam. |
| --- | --- |

8.4.

Ja ombuds uzskata, ka sīki izstrādātais atzinums nav apmierinošs, viņš var sagatavot un nosūtīt Eiropas Parlamentam īpašu ziņojumu par administratīvu kļūmi. Šajā ziņojumā var ietvert ieteikumus. Ombuds nosūta vienu ziņojuma eksemplāru attiecīgajai iestādei un sūdzības iesniedzējam.

9. pants

Izmeklēšana pēc ombuda iniciatīvas

| 9.1. | Ombuds var pieņemt lēmumu veikt izmeklēšanu pēc savas iniciatīvas. |
| --- | --- |

9.1.

Ombuds var pieņemt lēmumu veikt izmeklēšanu pēc savas iniciatīvas.

| 9.2. | Veicot izmeklēšanu pēc savas iniciatīvas, ombuda pilnvaras ir tādas pašas, kā veicot izmeklēšanu saistībā ar iesniegtu sūdzību. |
| --- | --- |

9.2.

Veicot izmeklēšanu pēc savas iniciatīvas, ombuda pilnvaras ir tādas pašas, kā veicot izmeklēšanu saistībā ar iesniegtu sūdzību.

| 9.3. | Procedūru, kas jāpiemēro, veicot izmeklēšanu saistībā ar iesniegtu sūdzību, pēc analoģijas piemēro izmeklēšanai pēc ombuda iniciatīvas. |
| --- | --- |

9.3.

Procedūru, kas jāpiemēro, veicot izmeklēšanu saistībā ar iesniegtu sūdzību, pēc analoģijas piemēro izmeklēšanai pēc ombuda iniciatīvas.

10. pants

Procedūras jautājumi

| 10.1. | Pēc sūdzības iesniedzēja pieprasījuma ombuds sūdzību klasificē kā konfidenciālu. Ombuds var klasificēt sūdzību kā konfidenciālu pēc savas iniciatīvas, ja uzskata, ka tas vajadzīgs, lai aizstāvētu sūdzības iesniedzēja vai trešās personas intereses. |
| --- | --- |

10.1.

Pēc sūdzības iesniedzēja pieprasījuma ombuds sūdzību klasificē kā konfidenciālu. Ombuds var klasificēt sūdzību kā konfidenciālu pēc savas iniciatīvas, ja uzskata, ka tas vajadzīgs, lai aizstāvētu sūdzības iesniedzēja vai trešās personas intereses.

| 10.2. | Ja ombuds to uzskata par vajadzīgu, viņš var veikt pasākumus, lai kādu sūdzību izskatītu vispirms. |
| --- | --- |

10.2.

Ja ombuds to uzskata par vajadzīgu, viņš var veikt pasākumus, lai kādu sūdzību izskatītu vispirms.

| 10.3. | Ja ir uzsākta tiesvedība saistībā ar jautājumiem, kurus izskata ombuds, viņš lietu izbeidz. Ja ombuds ir uzsācis izmeklēšanu, tad izmeklēšanas rezultātus nevirza tālāk. |
| --- | --- |

10.3.

Ja ir uzsākta tiesvedība saistībā ar jautājumiem, kurus izskata ombuds, viņš lietu izbeidz. Ja ombuds ir uzsācis izmeklēšanu, tad izmeklēšanas rezultātus nevirza tālāk.

| 10.4. | Ombuds informē attiecīgās valsts kompetentās iestādes un vajadzības gadījumā Kopienas iestādi vai struktūru par faktiem, kurus viņš ir uzzinājis izmeklēšanas gaitā un uz kuriem attiecas krimināllikums. Ombuds var arī informēt Kopienas iestādi vai struktūru par faktiem, par kuriem, pēc viņa domām, būtu jāierosina disciplinārlieta. |
| --- | --- |

10.4.

Ombuds informē attiecīgās valsts kompetentās iestādes un vajadzības gadījumā Kopienas iestādi vai struktūru par faktiem, kurus viņš ir uzzinājis izmeklēšanas gaitā un uz kuriem attiecas krimināllikums. Ombuds var arī informēt Kopienas iestādi vai struktūru par faktiem, par kuriem, pēc viņa domām, būtu jāierosina disciplinārlieta.

11. pants

Ziņojumi Eiropas Parlamentam

| 11.1. | Ombuds iesniedz Eiropas Parlamentam gada ziņojumu par savu darbību, un jo īpaši par veikto izmeklēšanu rezultātiem. |
| --- | --- |

11.1.

Ombuds iesniedz Eiropas Parlamentam gada ziņojumu par savu darbību, un jo īpaši par veikto izmeklēšanu rezultātiem.

| 11.2. | Ombuds var iesniegt Eiropas Parlamentam ne tikai 8.4. pantā minētos īpašos ziņojumus, bet arī citus īpašus ziņojumus, ko uzskata par vajadzīgiem, lai varētu pildīt amata pilnvaras saskaņā ar Līgumiem un statūtiem. |
| --- | --- |

11.2.

Ombuds var iesniegt Eiropas Parlamentam ne tikai 8.4. pantā minētos īpašos ziņojumus, bet arī citus īpašus ziņojumus, ko uzskata par vajadzīgiem, lai varētu pildīt amata pilnvaras saskaņā ar Līgumiem un statūtiem.

| 11.3. | Ombuds gada ziņojumā un īpašajos ziņojumos var ietvert ieteikumus, kurus viņš uzskata par vajadzīgiem, lai varētu pildīt amata pilnvaras saskaņā ar Līgumiem un statūtiem. |
| --- | --- |

11.3.

Ombuds gada ziņojumā un īpašajos ziņojumos var ietvert ieteikumus, kurus viņš uzskata par vajadzīgiem, lai varētu pildīt amata pilnvaras saskaņā ar Līgumiem un statūtiem.

12. pants

Sadarbība ar dalībvalstu ombudiem un līdzīgām struktūrām

Ombuds var sadarboties ar dalībvalstu ombudiem un līdzīgām struktūrām, lai palielinātu paša un dalībvalstu ombudu un līdzīgu struktūru veikto izmeklēšanu efektivitāti un lai labāk aizsargātu tiesības un intereses saskaņā ar Eiropas Savienības un Eiropas Kopienas tiesībām.

13. pants

Sūdzības iesniedzēja tiesības iepazīties ar lietu

| 13.1. | Sūdzības iesniedzējs ir tiesīgs, ievērojot 13. panta 3. punkta noteikumus, iepazīties ar lietu, kuru ombuds ir sastādījis, balstoties uz iesniegto sūdzību. |
| --- | --- |

13.1.

Sūdzības iesniedzējs ir tiesīgs, ievērojot 13. panta 3. punkta noteikumus, iepazīties ar lietu, kuru ombuds ir sastādījis, balstoties uz iesniegto sūdzību.

| 13.2. | Sūdzības iesniedzējam ir tiesības iepazīties ar lietu uz vietas. Viņš var prasīt, lai ombuds izsniedz visas lietas vai tikai dažu tajā iekļauto dokumentu kopijas. |
| --- | --- |

13.2.

Sūdzības iesniedzējam ir tiesības iepazīties ar lietu uz vietas. Viņš var prasīt, lai ombuds izsniedz visas lietas vai tikai dažu tajā iekļauto dokumentu kopijas.

| 13.3. | Sūdzības iesniedzējs nevarēs piekļūt:






  a) | dokumentiem vai informācijai, kas iegūta saskaņā ar augstākminēto 5. panta 1. vai 2. punktu un ko ombudam raksturo kā konfidenciālu; |
| --- | --- | --- |

13.3.

Sūdzības iesniedzējs nevarēs piekļūt:

a)

dokumentiem vai informācijai, kas iegūta saskaņā ar augstākminēto 5. panta 1. vai 2. punktu un ko ombudam raksturo kā konfidenciālu;

| b) | pierādījumiem, kas sniegti, ievērojot konfidencialitātes principu, saskaņā ar augstākminēto 5. panta 3. punktu. |
| --- | --- |

b)

pierādījumiem, kas sniegti, ievērojot konfidencialitātes principu, saskaņā ar augstākminēto 5. panta 3. punktu.

14. pants

Ombuda rīcībā esošo dokumentu publiskums

| 14.1. | Ombuda rīcībā esošajiem dokumentiem, kas nav saistīti ar izmeklēšanu, ir publiska piekļuve, ievērojot tos pašus nosacījumus un ierobežojumus, kas noteikti Regulā (EK) Nr. 1049/2001 (4) par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem. |
| --- | --- |

14.1.

Ombuda rīcībā esošajiem dokumentiem, kas nav saistīti ar izmeklēšanu, ir publiska piekļuve, ievērojot tos pašus nosacījumus un ierobežojumus, kas noteikti Regulā (EK) Nr. 1049/2001 (4) par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem.

| 14.2. | Ombuda rīcībā esošajiem dokumentiem var pieprasīt publisku piekļuvi ar nosacījumu, ka sūdzības iesniedzējs vai ombuds nav klasificējis sūdzību kā konfidenciālu saskaņā ar augstākminēto 10. panta 1. punktu. Piekļuvi nevar piešķirt:






  a) | dokumentiem vai informācijai, kas iegūta saskaņā ar augstākminēto 5. panta 1. vai 2. punktu un ko ombudam raksturo kā konfidenciālu; |
| --- | --- | --- |

14.2.

Ombuda rīcībā esošajiem dokumentiem var pieprasīt publisku piekļuvi ar nosacījumu, ka sūdzības iesniedzējs vai ombuds nav klasificējis sūdzību kā konfidenciālu saskaņā ar augstākminēto 10. panta 1. punktu. Piekļuvi nevar piešķirt:

a)

dokumentiem vai informācijai, kas iegūta saskaņā ar augstākminēto 5. panta 1. vai 2. punktu un ko ombudam raksturo kā konfidenciālu;

| b) | pierādījumiem, kas sniegti, ievērojot konfidencialitātes principu, saskaņā ar augstākminēto 5. panta 3. punktu; |
| --- | --- |

b)

pierādījumiem, kas sniegti, ievērojot konfidencialitātes principu, saskaņā ar augstākminēto 5. panta 3. punktu;

| c) | atzinuma daļām vai atbildēm uz papildu izmeklēšanu, ko attiecīgā iestāde ir ierosinājusi saskaņā ar augstākminēto 4. panta 5. punktu un kurām var piekļūt vienīgi sūdzības iesniedzējs. Sūdzības iesniedzēju informēs par iemeslu vai iemesliem, kādēļ attiecīgā iestāde ir pieprasījusi piekļuvi; |
| --- | --- |

c)

atzinuma daļām vai atbildēm uz papildu izmeklēšanu, ko attiecīgā iestāde ir ierosinājusi saskaņā ar augstākminēto 4. panta 5. punktu un kurām var piekļūt vienīgi sūdzības iesniedzējs. Sūdzības iesniedzēju informēs par iemeslu vai iemesliem, kādēļ attiecīgā iestāde ir pieprasījusi piekļuvi;

| d) | dokumentam, kura publiskošana var radīt aizspriedumus par to, vai notiekoša izmeklēšana ir godīga. |
| --- | --- |

d)

dokumentam, kura publiskošana var radīt aizspriedumus par to, vai notiekoša izmeklēšana ir godīga.

| 14.3. | Pieteikumus piekļūt dokumentiem iesniedz rakstveidā (nosūtot tos pa pastu, faksu vai elektronisko pastu) un formulē pietiekami precīzi, lai prasītos dokumentus varētu identificēt. |
| --- | --- |

14.3.

Pieteikumus piekļūt dokumentiem iesniedz rakstveidā (nosūtot tos pa pastu, faksu vai elektronisko pastu) un formulē pietiekami precīzi, lai prasītos dokumentus varētu identificēt.

| 14.4. | Dokumenti ir pieejami uz vietas vai arī var izsniegt to kopiju. Ombuds var noteikt, ka kopijas izsniedz par samērīgu maksu. Maksas aprēķināšanas metodi izskaidro. |
| --- | --- |

14.4.

Dokumenti ir pieejami uz vietas vai arī var izsniegt to kopiju. Ombuds var noteikt, ka kopijas izsniedz par samērīgu maksu. Maksas aprēķināšanas metodi izskaidro.

| 14.5. | Lēmumus par pārējo dokumentu publiskošanu pieņem 15 darbdienu laikā no pieteikuma saņemšanas dienas. Izņēmuma gadījumos termiņu var pagarināt par 15 darbdienām; sūdzības iesniedzēju iepriekš informē par termiņa pagarinājumu un izsmeļoši paskaidro termiņa pagarinājuma iemeslus. |
| --- | --- |

14.5.

Lēmumus par pārējo dokumentu publiskošanu pieņem 15 darbdienu laikā no pieteikuma saņemšanas dienas. Izņēmuma gadījumos termiņu var pagarināt par 15 darbdienām; sūdzības iesniedzēju iepriekš informē par termiņa pagarinājumu un izsmeļoši paskaidro termiņa pagarinājuma iemeslus.

| 14.6. | Ja pieteikumu iepazīties ar dokumentiem noraida pilnībā vai daļēji, atteikumu pamato. |
| --- | --- |

14.6.

Ja pieteikumu iepazīties ar dokumentiem noraida pilnībā vai daļēji, atteikumu pamato.

15. pants

Valodu lietojums

| 15.1. | Ombudam var iesniegt sūdzību jebkurā no Līgumā paredzētajām valodām. Ombuds var neizskatīt sūdzības, kas iesniegtas citās valodās. |
| --- | --- |

15.1.

Ombudam var iesniegt sūdzību jebkurā no Līgumā paredzētajām valodām. Ombuds var neizskatīt sūdzības, kas iesniegtas citās valodās.

| 15.2. | Ombuda procedūras valoda ir viena no Līgumā paredzētajām valodām; sūdzību izskata valodā, kurā tā iesniegta. |
| --- | --- |

15.2.

Ombuda procedūras valoda ir viena no Līgumā paredzētajām valodām; sūdzību izskata valodā, kurā tā iesniegta.

| 15.3. | Ombuds nosaka, kuri dokumenti jāsagatavo procedūras valodā. |
| --- | --- |

15.3.

Ombuds nosaka, kuri dokumenti jāsagatavo procedūras valodā.

16. pants

Ziņojumu publicēšana

| 16.1. | Eiropas Savienības ombuds publicē Oficiālajā Vēstnesī paziņojumus par gada ziņojumu un īpašo ziņojumu pieņemšanu, norādot, kā interesenti var piekļūt pilnīgam šo dokumentu tekstam. |
| --- | --- |

16.1.

Eiropas Savienības ombuds publicē Oficiālajā Vēstnesī paziņojumus par gada ziņojumu un īpašo ziņojumu pieņemšanu, norādot, kā interesenti var piekļūt pilnīgam šo dokumentu tekstam.

| 16.2. | Ikvienu ombuda ziņojumu un lēmumu kopsavilkumu par kādu konfidenciālu sūdzību publicē tādā veidā, lai nevarētu identificēt sūdzības iesniedzēju. |
| --- | --- |

16.2.

Ikvienu ombuda ziņojumu un lēmumu kopsavilkumu par kādu konfidenciālu sūdzību publicē tādā veidā, lai nevarētu identificēt sūdzības iesniedzēju.

17. pants

Stāšanās spēkā

| 17.1. | Īstenošanas noteikumi, kas pieņemti 1997. gada 16. oktobrī, zaudē spēku. |
| --- | --- |

17.1.

Īstenošanas noteikumi, kas pieņemti 1997. gada 16. oktobrī, zaudē spēku.

| 17.2. | Šis lēmums stājas spēkā 2003. gada 1. janvārī. |
| --- | --- |

17.2.

Šis lēmums stājas spēkā 2003. gada 1. janvārī.

| 17.3. | Eiropas Parlamenta priekšsēdētāju informē par šā lēmuma pieņemšanu. Paziņojumu par to arī publicē Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

17.3.

Eiropas Parlamenta priekšsēdētāju informē par šā lēmuma pieņemšanu. Paziņojumu par to arī publicē Oficiālajā Vēstnesī.

---

(1)  Pieņemts 1994. gada 9. martā (OV L 113, 4.5.1994., 15. lpp.) un grozīts ar Parlamenta 2002. gada 14. marta lēmumu (OV L 92, 9.4.2002., 13. lpp.) un 2008. gada 18. jūnija lēmumu (OV L 189., 17.7.2008., 25. lpp.).

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 30. maija Regula (EK) Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem (OV L 145, 31.5.2001., 43. lpp.).

(3)  Pieņemts 2002. gada 8. jūlijā un grozīts ar ombuda 2004. gada 5. aprīļa un 2008. gada 3. decembra lēmumu.

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 30. maija Regula (EK) Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem (OJ L 145, 31.5.2001., 43. lpp.).

---

XII PIELIKUMS

IEKŠĒJĀ IZMEKLĒŠANA SAISTĪBĀ AR KRĀPŠANAS, KORUPCIJAS UN CITAS KOPIENAS INTERESĒM KAITĒJOŠAS PRETTIESISKAS DARBĪBAS NOVĒRŠANU

Eiropas Parlamenta Lēmums par iekšējās izmeklēšanas noteikumiem saistībā ar krāpšanas, korupcijas un citas Kopienas interesēm kaitējošas prettiesiskas darbības novēršanu (1)

EIROPAS PARLAMENTS,

ņemot vērā Eiropas Ogļu un tērauda kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 199. pantu,

ņemot vērā Eiropas Ogļu un tērauda kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 25. pantu,

ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 112. pantu,

ņemot vērā Reglamentu un jo īpaši tā 186. panta c) punktu (2),

tā kā

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1073/1999 (3), kā arī Padomes Regulā (Euratom) Nr. 1074/1999 (4) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai, ir noteikts, ka birojs ierosina un veic administratīvo izmeklēšanu iestādēs, struktūrvienībās un aģentūrās, kuras izveidotas ar EK līgumu un Euratom līgumu vai pamatojoties uz tiem;

tā kā Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai atbildība, kā to noteikusi Komisija, pārsniedz finansiālo interešu aizstāvību un attiecas uz visām darbībām kopumā, kas saistītas ar Kopienas interešu aizstāvēšanu pret pārkāpumiem, par kuriem var saukt pie administratīvās atbildības vai kriminālatbildības;

tā kā jāpastiprina un jāpadara efektīvāka cīņa pret krāpšanu, izmantojot administratīvajā izmeklēšanā gūto pieredzi;

tā kā tādējādi visas iestādes, struktūrvienības un aģentūras, pamatojoties uz to administratīvo autonomiju, uztic birojam veikt iekšēju administratīvo izmeklēšanu ar nolūku atklāt nopietnus pārkāpumus, kas saistīti ar to profesionālo darbību un Kopienu ierēdņu vai darbinieku to pienākumu nepildīšanu, kuri minēti Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumu 11. pantā, 12. panta otrajā un trešajā daļā, 13., 14., 16. pantā un 17. panta pirmajā daļā un Eiropas Kopienu pārējo darbinieku nodarbinātības nosacījumos (še turpmāk “Noteikumi”), un kas var kaitēt šo Kopienu interesēm un var būt par pamatu saukšanai pie disciplināratbildības un, vajadzības gadījumā, kriminālatbildības, vai smagu dienesta pārkāpumu, kas minēts Noteikumu 22. pantā, vai līdzīgu gadījumu, kad amata pienākumus nepilda deputāts vai Eiropas Parlamenta darbinieks, uz kuru neattiecas Noteikumi;

tā kā šī izmeklēšana jāveic, pilnībā ievērojot attiecīgos noteikumus Eiropas Kopienu dibināšanas līgumos, jo īpaši Protokolā par privilēģijām un imunitāti un dokumentos, kas pieņemti to īstenošanai, kā arī Noteikumos;

tā kā šī izmeklēšana jāveic vienādos apstākļos visās Kopienas iestādēs, struktūrvienībās un aģentūrās, lai šā uzdevuma uzticēšana birojam netraucētu iestāžu, struktūrvienību un aģentūru pienākumu pildīšanu un nekādā veidā nemazinātu attiecīgo personu tiesisko aizsardzību;

tā kā līdz Civildienesta noteikumu grozīšanai jāizstrādā noteikumi, saskaņā ar kuriem iestāžu un struktūrvienību locekļi, aģentūru vadītāji, kā arī to ierēdņi un darbinieki sadarbojas, lai veicinātu izmeklēšanas norisi,

IR PIEŅĒMIS ŠĀDU LĒMUMU.

1. pants

Pienākums sadarboties ar biroju

Eiropas Parlamenta ģenerālsekretāra, dienestu, kā arī jebkura ierēdņa vai darbinieka pienākums ir pilnībā sadarboties ar biroja darbiniekiem un sniegt visu izmeklēšanai vajadzīgo palīdzību. Šajā nolūkā tie sniedz biroja darbiniekiem visu noderīgo informāciju un paskaidrojumus.

Neskarot attiecīgos noteikumus Eiropas Kopienu dibināšanas līgumos, jo īpaši Protokolā par privilēģijām un imunitāti, kā arī dokumentos, kas pieņemti to īstenošanai, deputāti pilnīgi sadarbojas ar biroju.

2. pants

Pienākums sniegt informāciju

Ikviens Eiropas Parlamenta ierēdnis vai darbinieks, kura rīcībā nonāk informācija par faktiem, kas ļauj domāt, ka ir notikusi krāpšana vai korupcija vai kāda cita prettiesiska darbība, kas kaitē Kopienas interesēm, vai ka ir pieļauti nopietni pārkāpumi, kas saistīti ar profesionālo darbību un kas var izraisīt Kopienu ierēdņu vai darbinieku vai to darbinieku, uz kuriem Noteikumi neattiecas, pienākumu nepildīšanu un kas var būt par pamatu saukšanai pie disciplināratbildības un, ja vajadzīgs, kriminālatbildības, par to nekavējoties ziņo dienesta vadītājam vai ģenerāldirektoram vai, ja uzskata par vajadzīgu, ģenerālsekretāram vai tieši birojam, ja ir runa par ierēdni, darbinieku vai tādu darbinieku, uz kuru Noteikumi neattiecas, vai, ja ir runa par līdzīgiem pārkāpumiem no deputātu puses, – Eiropas Parlamenta priekšsēdētājam.

Parlamenta priekšsēdētājs, ģenerālsekretārs, ģenerāldirektori un Eiropas Parlamenta dienestu vadītāji nekavējoties nodod birojam visus tiem zināmos faktus, kas ļauj domāt, ka ir pieļauti pirmajā daļā minētie pārkāpumi.

Pret Eiropas Parlamenta ierēdņiem un darbiniekiem nedrīkst izturēties netaisnīgi vai diskriminējoši tāpēc, ka viņi ir darījuši zināmus pirmajā un otrajā daļā minētos faktus.

Deputāti, kuri ir uzzinājuši pirmajā daļā minētos faktus, par tiem informē Eiropas Parlamenta priekšsēdētāju vai, ja uzskata par vajadzīgu, tieši biroju.

Šā panta noteikumus piemēro, neskarot konfidencialitātes prasības, kas noteiktas tiesību aktos vai Eiropas Parlamenta Reglamentā.

3. pants

Drošības dienesta palīdzība

Pēc biroja direktora pieprasījuma Eiropas Parlamenta drošības dienests praktiski palīdz biroja darbiniekiem veikt izmeklēšanu.

4. pants

Imunitāte un tiesības nesniegt liecības

Noteikumi par deputātu imunitāti un deputātu tiesībām atteikties no liecību sniegšanas paliek negrozīti.

5. pants

Ieinteresētās puses informēšana

Gadījumā, ja iespējama deputāta, ierēdņa vai darbinieka personīga saistība, ieinteresētā persona par to īsā laikā jāinformē, ja tas nekaitē izmeklēšanas gaitai. Jebkurā gadījumā pēc izmeklēšanas nedrīkst izdarīt secinājumus par konkrētu Eiropas Parlamenta deputātu, ierēdni vai darbinieku, ja ieinteresētajai personai nav iespējas izteikties par visiem faktiem, kas uz viņu attiecas.

Ja izmeklēšanai vajadzīga pilnīga slepenības saglabāšana un kādas valsts tiesu iestāžu kompetencē esošu izmeklēšanas pasākumu izmantošana, pienākumu uzaicināt Eiropas Parlamenta deputātu, ierēdni vai darbinieku var atlikt uz vēlāku laiku, to saskaņojot ar Parlamenta priekšsēdētāju, ja lēmums attiecas uz deputātu, vai ar ģenerālsekretāru, ja tas attiecas uz ierēdni vai darbinieku.

6. pants

Informācija par lietas nevirzīšanu tālāk

Ja pēc iekšējās izmeklēšanas nav faktu, uz kuru pamata var izvirzīt apsūdzību pret Eiropas Parlamenta deputātu, ierēdni vai darbinieku, par attiecīgo personu veikto iekšējo izmeklēšanu izbeidz un lietu nevirza tālāk pēc biroja direktora lēmuma, kurš par to rakstiski informē ieinteresēto pusi.

7. pants

Imunitātes atņemšana

Visus valsts policijas vai tiesu iestādes pieprasījumus atcelt Eiropas Parlamenta ierēdnim vai darbiniekam imunitāti saistībā ar iespējamiem krāpšanas vai korupcijas gadījumiem vai jebkuru citu prettiesisku darbību nodod biroja direktoram atzinuma sniegšanai. Ja šāds pieprasījums attiecas uz Eiropas Parlamenta deputātu, par to informē biroju.

8. pants

Stāšanās spēkā

Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to pieņem Eiropas Parlaments.

---

(1)  Pieņemts 1999. gada 18. novembrī.

1

(2)  Tagad 215. panta c) punkts.

2

(3)  OV L 136, 31.5.1999., 1. lpp.

3

(4)  OV L 136, 31.5.1999., 8. lpp.

4

---

XIII PIELIKUMS

EIROPAS PARLAMENTA UN KOMISIJAS NOLĪGUMS PAR ĪSTENOŠANAS PROCEDŪRĀM PADOMES LĒMUMAM 1999/468/EK, KAS GROZĪTS AR LĒMUMU 2006/512/EK, AR KO NOSAKA KOMISIJAI PIEŠĶIRTO IEVIEŠANAS PILNVARU ĪSTENOŠANAS KĀRTĪBU

Informācija Eiropas Parlamentam

| 1. | Ievērojot Lēmuma 1999/468/EK (1) 7. panta 3. punktu, Komisijai regulāri jāinformē Eiropas Parlaments par komiteju (2) darbu saskaņā ar kārtību, kas nodrošina iesniegšanas sistēmas pārredzamību un efektivitāti un iesniegtās informācijas un dažādu procedūras posmu identificēšanu. Šajā sakarā tas vienlaicīgi ar komitejas locekļiem un saskaņā ar vienādiem noteikumiem saņem komiteju sanāksmju darba kārtības, saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru pieņemto pamataktu īstenošanas pasākumu projektus, kas iesniegti komitejās, balsošanas rezultātus, sanāksmju protokolu kopsavilkumus un to iestāžu sarakstus, no kurām dalībvalstis ir izraudzījušās savus pārstāvjus. |
| --- | --- |

1.

Ievērojot Lēmuma 1999/468/EK (1) 7. panta 3. punktu, Komisijai regulāri jāinformē Eiropas Parlaments par komiteju (2) darbu saskaņā ar kārtību, kas nodrošina iesniegšanas sistēmas pārredzamību un efektivitāti un iesniegtās informācijas un dažādu procedūras posmu identificēšanu. Šajā sakarā tas vienlaicīgi ar komitejas locekļiem un saskaņā ar vienādiem noteikumiem saņem komiteju sanāksmju darba kārtības, saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru pieņemto pamataktu īstenošanas pasākumu projektus, kas iesniegti komitejās, balsošanas rezultātus, sanāksmju protokolu kopsavilkumus un to iestāžu sarakstus, no kurām dalībvalstis ir izraudzījušās savus pārstāvjus.

Reģistrs

| 2. | Komisija izveidos visu Eiropas Parlamentam nosūtīto dokumentu reģistru (3). Eiropas Parlamentam būs tieša piekļuve šim reģistram. Saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 7. panta 5. punktu visu Eiropas Parlamentam nosūtīto dokumentu norādes būs publiski pieejamas. |
| --- | --- |

2.

Komisija izveidos visu Eiropas Parlamentam nosūtīto dokumentu reģistru (3). Eiropas Parlamentam būs tieša piekļuve šim reģistram. Saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 7. panta 5. punktu visu Eiropas Parlamentam nosūtīto dokumentu norādes būs publiski pieejamas.

| 3. | Saskaņā ar Komisijas saistībām tās paziņojumā par Lēmuma 1999/468/EK (4) 7. panta 3. punktu un pēc attiecīgu tehnisku pasākumu veikšanas 2. punktā minētais reģistrs sniegs iespēju it īpaši:






  — | katrā procedūras posmā skaidri identificēt dokumentus, uz kuriem attiecas tā pati procedūra un kuri attiecas uz izmaiņām īstenošanas pasākumā, |
| --- | --- | --- |

3.

Saskaņā ar Komisijas saistībām tās paziņojumā par Lēmuma 1999/468/EK (4) 7. panta 3. punktu un pēc attiecīgu tehnisku pasākumu veikšanas 2. punktā minētais reģistrs sniegs iespēju it īpaši:

—

katrā procedūras posmā skaidri identificēt dokumentus, uz kuriem attiecas tā pati procedūra un kuri attiecas uz izmaiņām īstenošanas pasākumā,

| — | norādi par procedūras posmu un grafiku, |
| --- | --- |

—

norādi par procedūras posmu un grafiku,

| — | skaidri nošķirt pasākumu projektus, ko Eiropas Parlaments saņem vienlaikus ar komitejas locekļiem saskaņā ar tiesībām uz informāciju, un galīgo projektu, ko pēc komitejas atzinuma nosūta Eiropas Parlamentam, |
| --- | --- |

—

skaidri nošķirt pasākumu projektus, ko Eiropas Parlaments saņem vienlaikus ar komitejas locekļiem saskaņā ar tiesībām uz informāciju, un galīgo projektu, ko pēc komitejas atzinuma nosūta Eiropas Parlamentam,

| — | skaidri identificēt visas izmaiņas salīdzinājumā ar dokumentiem, kas jau nosūtīti Eiropas Parlamentam. |
| --- | --- |

—

skaidri identificēt visas izmaiņas salīdzinājumā ar dokumentiem, kas jau nosūtīti Eiropas Parlamentam.

| 4. | Kad pēc pārejas laika, kas sākas ar šā nolīguma stāšanos spēkā, Eiropas Parlaments un Komisija secina, ka sistēma darbojas apmierinoši, Eiropas Parlamentam dokumentus nosūta ar elektronisku paziņojumu, kurā ir saite uz 2. punktā minēto reģistru. Šo lēmumu pieņem, abu iestāžu priekšsēdētājiem apmainoties ar vēstulēm. Pārejas laikā Eiropas Parlamentam dokumentus nosūta kā elektroniskā pasta pielikumus. |
| --- | --- |

4.

Kad pēc pārejas laika, kas sākas ar šā nolīguma stāšanos spēkā, Eiropas Parlaments un Komisija secina, ka sistēma darbojas apmierinoši, Eiropas Parlamentam dokumentus nosūta ar elektronisku paziņojumu, kurā ir saite uz 2. punktā minēto reģistru. Šo lēmumu pieņem, abu iestāžu priekšsēdētājiem apmainoties ar vēstulēm. Pārejas laikā Eiropas Parlamentam dokumentus nosūta kā elektroniskā pasta pielikumus.

| 5. | Turklāt Komisija piekrīt nosūtīt Eiropas Parlamentam pēc atbildīgās Parlamenta komitejas pieprasījuma informēšanas nolūkā noteiktus pasākumu projektus tādu pamataktu īstenošanai, kuri, lai gan nav pieņemti saskaņā Līguma 251. pantu, tomēr ir īpaši svarīgi Eiropas Parlamentam. Šādus pasākumus ievada 2. punktā minētajā reģistrā, un nosūta paziņojumu par to Eiropas Parlamentam. |
| --- | --- |

5.

Turklāt Komisija piekrīt nosūtīt Eiropas Parlamentam pēc atbildīgās Parlamenta komitejas pieprasījuma informēšanas nolūkā noteiktus pasākumu projektus tādu pamataktu īstenošanai, kuri, lai gan nav pieņemti saskaņā Līguma 251. pantu, tomēr ir īpaši svarīgi Eiropas Parlamentam. Šādus pasākumus ievada 2. punktā minētajā reģistrā, un nosūta paziņojumu par to Eiropas Parlamentam.

| 6. | Papildus 1. punktā minētajiem kopsavilkumiem Eiropas Parlaments var pieprasīt piekļuvi komitejas sanāksmju protokoliem (5). Komisija katru pieprasījumu izskata atsevišķi un saskaņā ar konfidencialitātes noteikumiem, kas noteikti Pamatnolīguma par Eiropas Parlamenta un Komisijas attiecībām (6) 1. pielikumā. |
| --- | --- |

6.

Papildus 1. punktā minētajiem kopsavilkumiem Eiropas Parlaments var pieprasīt piekļuvi komitejas sanāksmju protokoliem (5). Komisija katru pieprasījumu izskata atsevišķi un saskaņā ar konfidencialitātes noteikumiem, kas noteikti Pamatnolīguma par Eiropas Parlamenta un Komisijas attiecībām (6) 1. pielikumā.

Konfidenciāli dokumenti

| 7. | Konfidenciālus dokumentus apstrādā saskaņā ar katras iestādes iekšējām administratīvām procedūrām, lai nodrošinātu visas nepieciešamās garantijas. |
| --- | --- |

7.

Konfidenciālus dokumentus apstrādā saskaņā ar katras iestādes iekšējām administratīvām procedūrām, lai nodrošinātu visas nepieciešamās garantijas.

Eiropas Parlamenta rezolūcijas saistībā ar Lēmuma 1999/468/EK 8. pantu

| 8. | Atbilstoši Lēmuma 1999/468/EK 8. pantam, Eiropas Parlaments var norādīt rezolūcijā, kas nosaka pamatojumu, uz ko tā ir balstīta, ka pasākumu projekti saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru pieņemtu pamataktu īstenošanai pārsniedz šajā pamataktā paredzētās īstenošanas pilnvaras. |
| --- | --- |

8.

Atbilstoši Lēmuma 1999/468/EK 8. pantam, Eiropas Parlaments var norādīt rezolūcijā, kas nosaka pamatojumu, uz ko tā ir balstīta, ka pasākumu projekti saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru pieņemtu pamataktu īstenošanai pārsniedz šajā pamataktā paredzētās īstenošanas pilnvaras.

| 9. | Eiropas Parlaments šādas rezolūcijas pieņem saskaņā ar tā Reglamentu; tas jāpaveic viena mēneša laikā no dienas, kad saņemts īstenošanas pasākumu projekta galīgais projekts tajās valodās, kādās tas iesniegts attiecīgās komitejas locekļiem. |
| --- | --- |

9.

Eiropas Parlaments šādas rezolūcijas pieņem saskaņā ar tā Reglamentu; tas jāpaveic viena mēneša laikā no dienas, kad saņemts īstenošanas pasākumu projekta galīgais projekts tajās valodās, kādās tas iesniegts attiecīgās komitejas locekļiem.

| 10. | Eiropas Parlaments un Komisija vienojas, ka jānosaka pastāvīgs īsāks termiņš dažu veidu steidzamiem īstenošanas pasākumiem, par kuriem pareizas pārvaldības nolūkā lēmums jāpieņem ātrāk. Tas it īpaši attiecas uz dažu veidu pasākumiem saistībā ar ārējām darbībām, tostarp humāno un ārkārtas palīdzību, un ar veselības un nekaitīguma aizsardzību, transporta aizsardzību un drošību un publiskā iepirkuma noteikumu izņēmumiem. Attiecīgos pasākumu veidus un termiņus tiem noteiks Komisijas locekļa un atbildīgās Parlamenta komitejas priekšsēdētāja vienošanās. Šādu vienošanos jebkura no pusēm var atcelt jebkurā laikā. |
| --- | --- |

10.

Eiropas Parlaments un Komisija vienojas, ka jānosaka pastāvīgs īsāks termiņš dažu veidu steidzamiem īstenošanas pasākumiem, par kuriem pareizas pārvaldības nolūkā lēmums jāpieņem ātrāk. Tas it īpaši attiecas uz dažu veidu pasākumiem saistībā ar ārējām darbībām, tostarp humāno un ārkārtas palīdzību, un ar veselības un nekaitīguma aizsardzību, transporta aizsardzību un drošību un publiskā iepirkuma noteikumu izņēmumiem. Attiecīgos pasākumu veidus un termiņus tiem noteiks Komisijas locekļa un atbildīgās Parlamenta komitejas priekšsēdētāja vienošanās. Šādu vienošanos jebkura no pusēm var atcelt jebkurā laikā.

| 11. | Neierobežojot 10. punktā minētos gadījumus, steidzamos gadījumus un ja pasākumi saistīti ar ikdienas administratīvajiem jautājumiem un/vai tie ir spēkā ierobežotu laiku, termiņš būs īsāks. Šis termiņš var būt ļoti īss sevišķi steidzamos gadījumos, it īpaši saistībā ar sabiedrības veselību. Atbildīgais Komisijas loceklis nosaka piemērotu termiņu un sniedz pamatojumu šādam termiņam. Eiropas Parlaments šādos gadījumos var izmantot procedūru, kurā Lēmuma 1999/468/EK 8. panta īstenošanu uztic atbildīgajai Parlamenta komitejai, kura var nosūtīt Komisijai atbildi attiecīgā termiņā. |
| --- | --- |

11.

Neierobežojot 10. punktā minētos gadījumus, steidzamos gadījumus un ja pasākumi saistīti ar ikdienas administratīvajiem jautājumiem un/vai tie ir spēkā ierobežotu laiku, termiņš būs īsāks. Šis termiņš var būt ļoti īss sevišķi steidzamos gadījumos, it īpaši saistībā ar sabiedrības veselību. Atbildīgais Komisijas loceklis nosaka piemērotu termiņu un sniedz pamatojumu šādam termiņam. Eiropas Parlaments šādos gadījumos var izmantot procedūru, kurā Lēmuma 1999/468/EK 8. panta īstenošanu uztic atbildīgajai Parlamenta komitejai, kura var nosūtīt Komisijai atbildi attiecīgā termiņā.

| 12. | Tiklīdz Komisijas dienesti paredz, ka 10. un 11. punktā minētie pasākumu projekti varētu būt jāiesniedz komitejai, tie neoficiāli brīdinās attiecīgās Parlamenta komitejas sekretariātu vai atbildīgās komitejas. Tiklīdz sākotnējie pasākumu projekti ir iesniegti komitejas locekļiem, Komisijas dienesti informē Parlamenta komitejas sekretariātu vai atbildīgās komitejas par steidzamību un termiņiem, ko piemēros pēc galīgā projekta iesniegšanas. |
| --- | --- |

12.

Tiklīdz Komisijas dienesti paredz, ka 10. un 11. punktā minētie pasākumu projekti varētu būt jāiesniedz komitejai, tie neoficiāli brīdinās attiecīgās Parlamenta komitejas sekretariātu vai atbildīgās komitejas. Tiklīdz sākotnējie pasākumu projekti ir iesniegti komitejas locekļiem, Komisijas dienesti informē Parlamenta komitejas sekretariātu vai atbildīgās komitejas par steidzamību un termiņiem, ko piemēros pēc galīgā projekta iesniegšanas.

| 13. | Pēc 8. punktā minētās Eiropas Parlamenta rezolūcijas pieņemšanas vai pēc 11. punktā minētās atbildes atbildīgais Komisijas loceklis informē Eiropas Parlamentu vai attiecīgā gadījumā atbildīgo Parlamenta komiteju par darbību, ko Komisija šajā sakarā plāno veikt. |
| --- | --- |

13.

Pēc 8. punktā minētās Eiropas Parlamenta rezolūcijas pieņemšanas vai pēc 11. punktā minētās atbildes atbildīgais Komisijas loceklis informē Eiropas Parlamentu vai attiecīgā gadījumā atbildīgo Parlamenta komiteju par darbību, ko Komisija šajā sakarā plāno veikt.

| 14. | Ar 10. līdz 13. punktu saistītos datus ievada reģistrā. |
| --- | --- |

14.

Ar 10. līdz 13. punktu saistītos datus ievada reģistrā.

Regulatīvā kontroles procedūra

| 15. | Ja piemēro regulatīvo kontroles procedūru, pēc balsojuma komitejā Komisija informē Eiropas Parlamentu par piemērojamiem termiņiem. Ievērojot 16. punktu, šie termiņi sākas tikai tad, kad Eiropas Parlaments saņem visas valodu versijas. |
| --- | --- |

15.

Ja piemēro regulatīvo kontroles procedūru, pēc balsojuma komitejā Komisija informē Eiropas Parlamentu par piemērojamiem termiņiem. Ievērojot 16. punktu, šie termiņi sākas tikai tad, kad Eiropas Parlaments saņem visas valodu versijas.

| 16. | Ja piemēro īsākus termiņus (Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 5. punkta b) apakšpunkts) un steidzamos gadījumos (Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 6. punkts) termiņš sākas dienā, kad Eiropas Parlaments saņem īstenošanas pasākumu galīgo projektu valodu versijās, kas iesniegtas komitejas locekļiem, izņemot gadījumu, ja Parlamenta komitejas priekšsēdētājs iebilst. Jebkurā gadījumā Komisija cenšas nosūtīt Eiropas Parlamentam visas valodu versijas pēc iespējas ātrāk. Tiklīdz Komisijas dienesti paredz, ka 5.a panta 5. punkta b) apakšpunktā vai 5.a punkta 6. punktā minētie pasākumu projekti varētu būt jāiesniedz komitejai, tie neoficiāli brīdina attiecīgās atbildīgās Parlamenta komitejas sekretariātu. |
| --- | --- |

16.

Ja piemēro īsākus termiņus (Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 5. punkta b) apakšpunkts) un steidzamos gadījumos (Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 6. punkts) termiņš sākas dienā, kad Eiropas Parlaments saņem īstenošanas pasākumu galīgo projektu valodu versijās, kas iesniegtas komitejas locekļiem, izņemot gadījumu, ja Parlamenta komitejas priekšsēdētājs iebilst. Jebkurā gadījumā Komisija cenšas nosūtīt Eiropas Parlamentam visas valodu versijas pēc iespējas ātrāk. Tiklīdz Komisijas dienesti paredz, ka 5.a panta 5. punkta b) apakšpunktā vai 5.a punkta 6. punktā minētie pasākumu projekti varētu būt jāiesniedz komitejai, tie neoficiāli brīdina attiecīgās atbildīgās Parlamenta komitejas sekretariātu.

Finanšu pakalpojumi

| 17. | Ievērojot tās paziņojumu par Lēmuma 1999/468/EK 7. panta 3. punktu, attiecībā uz finanšu pakalpojumiem Komisija apņemas:






  — | nodrošināt, ka Komisijas amatpersona, kas vada komitejas sanāksmi, pēc Eiropas Parlamenta pieprasījuma pēc katras sanāksmes informē par visām diskusijām saistībā ar īstenošanas pasākumu projektiem, kas iesniegti šai komitejai, |
| --- | --- | --- |

17.

Ievērojot tās paziņojumu par Lēmuma 1999/468/EK 7. panta 3. punktu, attiecībā uz finanšu pakalpojumiem Komisija apņemas:

—

nodrošināt, ka Komisijas amatpersona, kas vada komitejas sanāksmi, pēc Eiropas Parlamenta pieprasījuma pēc katras sanāksmes informē par visām diskusijām saistībā ar īstenošanas pasākumu projektiem, kas iesniegti šai komitejai,

| — | sniedz mutisku vai rakstisku atbildi uz jautājumiem par diskusijām saistībā ar īstenošanas pasākumu projektiem, kas iesniegti šai komitejai. |
| --- | --- |

—

sniedz mutisku vai rakstisku atbildi uz jautājumiem par diskusijām saistībā ar īstenošanas pasākumu projektiem, kas iesniegti šai komitejai.

Visbeidzot, Komisija nodrošina, ka saistības, kuras tā uzņēmās Parlamenta 2002. gada 5. februāra plenārsēdē (7) un vēlreiz apliecināja 2004. gada 31. marta plenārsēdē (8), un saistības, kuras minētas 1. līdz 7. punktā komisāra F. Bolkesteina 2001. gada 2. oktobra vēstulē (9), kas adresēta Eiropas Parlamenta Ekonomikas un monetārās komitejas priekšsēdētājam, tiek ievērotas attiecībā uz visu finanšu pakalpojumu sektoru (ieskaitot vērtspapīrus, bankas, apdrošināšanu, pensijas un grāmatvedību).

Parlamenta darba kalendārs

| 18. | Izņemot gadījumus, ja piemēro īsākus termiņus, vai steidzamus gadījumus, Komisija, saskaņā ar šo nolīgumu nosūtot priekšlikumus īstenošanas pasākumiem, ņems vērā Eiropas Parlamenta darba pārtraukumus (ziemas brīvdienas, vasaras brīvdienas un Eiropas Parlamenta vēlēšanas), lai nodrošinātu Parlamenta prerogatīvu īstenošanu Padomes Lēmuma 1999/468/EK un šajā nolīgumā paredzēto termiņu ietvaros. |
| --- | --- |

18.

Izņemot gadījumus, ja piemēro īsākus termiņus, vai steidzamus gadījumus, Komisija, saskaņā ar šo nolīgumu nosūtot priekšlikumus īstenošanas pasākumiem, ņems vērā Eiropas Parlamenta darba pārtraukumus (ziemas brīvdienas, vasaras brīvdienas un Eiropas Parlamenta vēlēšanas), lai nodrošinātu Parlamenta prerogatīvu īstenošanu Padomes Lēmuma 1999/468/EK un šajā nolīgumā paredzēto termiņu ietvaros.

Eiropas Parlamenta un Komisijas sadarbība

| 19. | Abas iestādes pauž gatavību palīdzēt viena otrai, lai nodrošinātu pilnīgu sadarbību saistībā ar īpašajiem īstenošanas pasākumiem. Šajā sakarā nodibina attiecīgus sakarus administratīvajā līmenī. |
| --- | --- |

19.

Abas iestādes pauž gatavību palīdzēt viena otrai, lai nodrošinātu pilnīgu sadarbību saistībā ar īpašajiem īstenošanas pasākumiem. Šajā sakarā nodibina attiecīgus sakarus administratīvajā līmenī.

Iepriekšējie nolīgumi

| 20. | Ar šo aizstāj 2000. gada nolīgumu starp Eiropas Parlamentu un Komisiju par procedūrām, lai īstenotu Padomes Lēmumu 1999/468/EK (10). Eiropas Parlaments un Komisija uzskata šādus nolīgumus par aizstātiem un līdz ar to bez juridiska spēka: 1988. gada Plumb/Delors nolīgums, 1996. gada Samland/Williamson nolīgums un 1994. gada modus vivendi
   (11). |
| --- | --- |

20.

Ar šo aizstāj 2000. gada nolīgumu starp Eiropas Parlamentu un Komisiju par procedūrām, lai īstenotu Padomes Lēmumu 1999/468/EK (10). Eiropas Parlaments un Komisija uzskata šādus nolīgumus par aizstātiem un līdz ar to bez juridiska spēka: 1988. gada Plumb/Delors nolīgums, 1996. gada Samland/Williamson nolīgums un 1994. gada modus vivendi
   (11).

---

(1)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp. Lēmumā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2006/512/EK (OV L 200, 22.7.2006., 11. lpp.).

1

(2)  Visā šajā nolīgumā vārds “komiteja” attiecas uz komitejām, kas izveidotas saskaņā ar Lēmumu 1999/468/EK, izņemot gadījumus, ja ir norādīts, ka runa ir par kādu citu komiteju.

2

(3)  Reģistra izveides termiņš ir 2008. gada 31. marts.

3

(4)  OV C 171, 22.7.2006., 21. lpp.

4

(5)  Skatīt Eiropas Kopienu Pirmās instances tiesas 1999. gada 19. jūlija spriedumu lietā T-188/97, Rothmans pret Komisiju (1999), Eiropas Kopienu Tiesas prakses apkopojums II-2463.

5

Rothmans

(6)  OV C 117 E, 18.5.2006., 123. lpp.

6

(7)  OV C 284 E, 21.11.2002., 19. lpp.

7

(8)  OV C 103 E, 29.4.2004., 446. lpp., un Parlamenta 2004. gada 31. marta debašu stenogramma (CRE), sadaļa “Balsojums”.

8

CRE

(9)  OV C 284 E, 21.11.2002., 83. lpp.

9

(10)  OV L 256, 10.10.2000., 19. lpp.

10

(11)  OV C 102, 4.4.1996., 1. lpp.

11

---

XIV PIELIKUMS

PAMATNOLĪGUMS PAR EIROPAS PARLAMENTA UN EIROPAS KOMISIJAS ATTIECĪBĀM

EIROPAS PARLAMENTS (1) UN EIROPAS KOMISIJA (TURPMĀK – ABAS IESTĀDES),

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību (LES), Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD) un it īpaši tā 295. pantu un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu (turpmāk – Līgumi),

ņemot vērā iestāžu nolīgumus un dokumentus, kas nosaka abu iestāžu attiecības,

ņemot vērā Parlamenta Reglamentu (2) un it īpaši tā 105., 106. un 127. pantu, kā arī VIII un XIV pielikumu,

ņemot vērā politiskās vadlīnijas un ievēlētā Komisijas priekšsēdētāja attiecīgos paziņojumus 2009. gada 15. septembrī un 2010. gada 9. februārī un paziņojumus, ko katrs no Komisijas locekļa amata kandidātiem izteicis uzklausīšanās parlamentārajās komitejās,

| A. | tā kā Lisabonas līgums stiprina Savienības lēmumu pieņemšanas procesa demokrātisko leģitimitāti; |
| --- | --- |

A.

tā kā Lisabonas līgums stiprina Savienības lēmumu pieņemšanas procesa demokrātisko leģitimitāti;

| B. | tā kā abas iestādes piešķir vislielāko nozīmi Savienības tiesību aktu efektīvai transponēšanai un īstenošanai; |
| --- | --- |

B.

tā kā abas iestādes piešķir vislielāko nozīmi Savienības tiesību aktu efektīvai transponēšanai un īstenošanai;

| C. | tā kā šis pamatnolīgums neskar Parlamenta, Komisijas vai jebkuras citas Savienības iestādes vai struktūras pilnvaras un prerogatīvas, bet tā mērķis ir nodrošināt, lai šīs pilnvaras un prerogatīvas tiktu īstenotas cik vien iespējams efektīvi un pārredzami; |
| --- | --- |

C.

tā kā šis pamatnolīgums neskar Parlamenta, Komisijas vai jebkuras citas Savienības iestādes vai struktūras pilnvaras un prerogatīvas, bet tā mērķis ir nodrošināt, lai šīs pilnvaras un prerogatīvas tiktu īstenotas cik vien iespējams efektīvi un pārredzami;

| D. | tā kā šis pamatnolīgums būtu jāinterpretē saskaņā ar iestāžu sistēmu, kas noteikta Līgumos; |
| --- | --- |

D.

tā kā šis pamatnolīgums būtu jāinterpretē saskaņā ar iestāžu sistēmu, kas noteikta Līgumos;

| E. | tā kā Komisija pienācīgi ņems vērā Parlamentam un Padomei Līgumos attiecīgi piešķirtās lomas, it īpaši attiecībā uz vienādas attieksmes pamatprincipu, kas noteikts 9. punktā; |
| --- | --- |

E.

tā kā Komisija pienācīgi ņems vērā Parlamentam un Padomei Līgumos attiecīgi piešķirtās lomas, it īpaši attiecībā uz vienādas attieksmes pamatprincipu, kas noteikts 9. punktā;

| F. | tā kā ir lietderīgi atjaunināt 2005. gada maijā noslēgto pamatnolīgumu (3) un aizstāt to ar turpmāk iekļauto tekstu, |
| --- | --- |

F.

tā kā ir lietderīgi atjaunināt 2005. gada maijā noslēgto pamatnolīgumu (3) un aizstāt to ar turpmāk iekļauto tekstu,

IR NOSLĒGUŠI ŠĀDU PAMATNOLĪGUMU.

I.   DARBĪBAS JOMA

| 1. | Lai labāk atspoguļotu Parlamenta un Komisijas jaunās īpašās partnerattiecības, abas iestādes vienojas par šādiem pasākumiem, lai stiprinātu Komisijas politisko atbildību un leģitimitāti, paplašinātu konstruktīvu dialogu un uzlabotu informācijas apriti starp abām iestādēm, kā arī sadarbību attiecībā uz procedūrām un plānošanu.
  Tās arī vienojas par īpašiem noteikumiem:






  — | par Komisijas sanāksmēm ar valstu ekspertiem, kā izklāstīts 1. pielikumā, |
| --- | --- | --- |

1.

Lai labāk atspoguļotu Parlamenta un Komisijas jaunās īpašās partnerattiecības, abas iestādes vienojas par šādiem pasākumiem, lai stiprinātu Komisijas politisko atbildību un leģitimitāti, paplašinātu konstruktīvu dialogu un uzlabotu informācijas apriti starp abām iestādēm, kā arī sadarbību attiecībā uz procedūrām un plānošanu.

Tās arī vienojas par īpašiem noteikumiem:

—

par Komisijas sanāksmēm ar valstu ekspertiem, kā izklāstīts 1. pielikumā,

| — | par konfidenciālas informācijas nosūtīšanu Parlamentam, kā izklāstīts 2. pielikumā, |
| --- | --- |

—

par konfidenciālas informācijas nosūtīšanu Parlamentam, kā izklāstīts 2. pielikumā,

| — | par starptautisku nolīgumu apspriešanu un noslēgšanu, kā izklāstīts 3. pielikumā, un |
| --- | --- |

—

par starptautisku nolīgumu apspriešanu un noslēgšanu, kā izklāstīts 3. pielikumā, un

| — | par Komisijas darba programmas grafiku, kā izklāstīts 4. pielikumā. |
| --- | --- |

—

par Komisijas darba programmas grafiku, kā izklāstīts 4. pielikumā.

II.   POLITISKĀ ATBILDĪBA

| 2. | Komisijas priekšsēdētāja amata kandidāts pēc tam, kad viņa kandidatūru ir izvirzījusi Eiropadome, iesniegs Parlamentam sava pilnvaru termiņa politiskās vadlīnijas, lai pirms ievēlēšanas balsojuma varētu veikt viedokļu apmaiņu ar Parlamentu, pamatojoties uz pietiekamu informāciju. |
| --- | --- |

2.

Komisijas priekšsēdētāja amata kandidāts pēc tam, kad viņa kandidatūru ir izvirzījusi Eiropadome, iesniegs Parlamentam sava pilnvaru termiņa politiskās vadlīnijas, lai pirms ievēlēšanas balsojuma varētu veikt viedokļu apmaiņu ar Parlamentu, pamatojoties uz pietiekamu informāciju.

| 3. | Saskaņā ar Reglamenta 106. pantu Parlaments savlaicīgi sazinās ar ievēlēto Komisijas priekšsēdētāju pirms tiek uzsāktas procedūras, kas attiecas uz jaunās Komisijas apstiprināšanu Parlamentā. Parlaments ņem vērā ievēlētā priekšsēdētāja piezīmes.
  Komisijas locekļu kandidāti nodrošina pilnīgu atklātību par visu būtisko informāciju, kas saistīta ar pienākumu neatkarīgu pildīšanu, kā noteikts LESD 245. pantā.
  Procedūras izstrādā tā, lai nodrošinātu, ka visus Komisijas kandidātus izvērtē atklāti, godīgi un konsekventi. |
| --- | --- |

3.

Saskaņā ar Reglamenta 106. pantu Parlaments savlaicīgi sazinās ar ievēlēto Komisijas priekšsēdētāju pirms tiek uzsāktas procedūras, kas attiecas uz jaunās Komisijas apstiprināšanu Parlamentā. Parlaments ņem vērā ievēlētā priekšsēdētāja piezīmes.

Komisijas locekļu kandidāti nodrošina pilnīgu atklātību par visu būtisko informāciju, kas saistīta ar pienākumu neatkarīgu pildīšanu, kā noteikts LESD 245. pantā.

Procedūras izstrādā tā, lai nodrošinātu, ka visus Komisijas kandidātus izvērtē atklāti, godīgi un konsekventi.

| 4. | Neskarot Komisijas koleģialitātes principu, katrs Komisijas loceklis ir politiski atbildīgs par darbību tajā nozarē, kas viņam ir uzticēta.
  Komisijas priekšsēdētājs ir pilnībā atbildīgs par jebkāda tāda interešu konflikta noteikšanu, kas liedz kādam Komisijas loceklim pildīt tā pienākumus.
  Komisijas priekšsēdētājs ir atbildīgs arī par turpmāko rīcību, kas šādos apstākļos jāveic, un nekavējoties rakstiski informē par to Parlamenta priekšsēdētāju.
  Komisijas locekļu piedalīšanos vēlēšanu kampaņās regulē Komisāru rīcības kodekss.
  Komisijas locekļiem, kuri aktīvi piedalās vēlēšanu kampaņās kā kandidāti Eiropas Parlamenta vēlēšanās, no dienas, kad beidzas pēdējā sesija pirms vēlēšanām, ir jādodas neapmaksātā vēlēšanu atvaļinājumā.
  Komisijas priekšsēdētājs laicīgi informē Parlamentu par savu lēmumu piešķirt šādu atvaļinājumu un par to, kurš Komisijas loceklis pārņems attiecīgos pienākumus šāda atvaļinājuma laikā. |
| --- | --- |

4.

Neskarot Komisijas koleģialitātes principu, katrs Komisijas loceklis ir politiski atbildīgs par darbību tajā nozarē, kas viņam ir uzticēta.

Komisijas priekšsēdētājs ir pilnībā atbildīgs par jebkāda tāda interešu konflikta noteikšanu, kas liedz kādam Komisijas loceklim pildīt tā pienākumus.

Komisijas priekšsēdētājs ir atbildīgs arī par turpmāko rīcību, kas šādos apstākļos jāveic, un nekavējoties rakstiski informē par to Parlamenta priekšsēdētāju.

Komisijas locekļu piedalīšanos vēlēšanu kampaņās regulē Komisāru rīcības kodekss.

Komisijas locekļiem, kuri aktīvi piedalās vēlēšanu kampaņās kā kandidāti Eiropas Parlamenta vēlēšanās, no dienas, kad beidzas pēdējā sesija pirms vēlēšanām, ir jādodas neapmaksātā vēlēšanu atvaļinājumā.

Komisijas priekšsēdētājs laicīgi informē Parlamentu par savu lēmumu piešķirt šādu atvaļinājumu un par to, kurš Komisijas loceklis pārņems attiecīgos pienākumus šāda atvaļinājuma laikā.

| 5. | Ja Parlaments prasa Komisijas priekšsēdētāju izteikt neuzticību kādam Komisijas loceklim, priekšsēdētājs rūpīgi apsver, vai viņam vajadzētu pieprasīt šā Komisijas locekļa atkāpšanos no amata saskaņā ar LES 17. panta 6. punktu. Priekšsēdētājs vai nu pieprasa šā Komisijas locekļa atkāpšanos, vai arī nākamajā sesijā paskaidro Parlamentam savu atteikumu to darīt. |
| --- | --- |

5.

Ja Parlaments prasa Komisijas priekšsēdētāju izteikt neuzticību kādam Komisijas loceklim, priekšsēdētājs rūpīgi apsver, vai viņam vajadzētu pieprasīt šā Komisijas locekļa atkāpšanos no amata saskaņā ar LES 17. panta 6. punktu. Priekšsēdētājs vai nu pieprasa šā Komisijas locekļa atkāpšanos, vai arī nākamajā sesijā paskaidro Parlamentam savu atteikumu to darīt.

| 6. | Ja savu pilnvaru termiņa laikā nepieciešams nomainīt kādu Komisijas locekli saskaņā ar LESD 246. panta otro daļu, Komisijas priekšsēdētājs pirms piekrišanas Padomes lēmumam nopietni apsver apspriedēs ar Parlamentu gūto rezultātu.
  Parlaments nodrošina attiecīgo procedūru īstenošanu pietiekami ātri, lai ļautu Komisijas priekšsēdētājam nopietni apsvērt Parlamenta viedokli pirms jaunā Komisijas locekļa iecelšanas amatā.
  Tāpat arī saskaņā ar LESD 246. panta trešo daļu, ja atlikušais Komisijas pilnvaru termiņš ir īss, Komisijas priekšsēdētājs nopietni apsvērs Parlamenta nostāju. |
| --- | --- |

6.

Ja savu pilnvaru termiņa laikā nepieciešams nomainīt kādu Komisijas locekli saskaņā ar LESD 246. panta otro daļu, Komisijas priekšsēdētājs pirms piekrišanas Padomes lēmumam nopietni apsver apspriedēs ar Parlamentu gūto rezultātu.

Parlaments nodrošina attiecīgo procedūru īstenošanu pietiekami ātri, lai ļautu Komisijas priekšsēdētājam nopietni apsvērt Parlamenta viedokli pirms jaunā Komisijas locekļa iecelšanas amatā.

Tāpat arī saskaņā ar LESD 246. panta trešo daļu, ja atlikušais Komisijas pilnvaru termiņš ir īss, Komisijas priekšsēdētājs nopietni apsvērs Parlamenta nostāju.

| 7. | Ja Komisijas priekšsēdētājs Komisijas pilnvaru laikā plāno mainīt Komisijas locekļu pienākumu sadalījumu saskaņā ar LESD 248. pantu, viņš/viņa laicīgi informē Parlamentu, lai varētu apspriesties ar Parlamentu par šīm izmaiņām. Priekšsēdētāja lēmums par amata pienākumu sadalījuma maiņu var stāties spēkā nekavējoties. |
| --- | --- |

7.

Ja Komisijas priekšsēdētājs Komisijas pilnvaru laikā plāno mainīt Komisijas locekļu pienākumu sadalījumu saskaņā ar LESD 248. pantu, viņš/viņa laicīgi informē Parlamentu, lai varētu apspriesties ar Parlamentu par šīm izmaiņām. Priekšsēdētāja lēmums par amata pienākumu sadalījuma maiņu var stāties spēkā nekavējoties.

| 8. | Ja Komisija ierosina pārskatīt Komisāru rīcības kodeksu attiecībā uz interešu konfliktu vai rīcības ētiskumu, tā noskaidros Parlamenta viedokli. |
| --- | --- |

8.

Ja Komisija ierosina pārskatīt Komisāru rīcības kodeksu attiecībā uz interešu konfliktu vai rīcības ētiskumu, tā noskaidros Parlamenta viedokli.

III.   KONSTRUKTĪVS DIALOGS UN INFORMĀCIJAS PLŪSMA

i)   Vispārīgi noteikumi

| 9. | Komisija garantē, ka ievēros vienlīdzīgas attieksmes pamatprincipu attiecībā uz Parlamentu un Padomi, jo īpaši attiecībā uz piedalīšanos sanāksmēs un nodrošināšanu ar tekstiem vai citu informāciju, it sevišķi likumdošanas un budžeta jautājumos. |
| --- | --- |

9.

Komisija garantē, ka ievēros vienlīdzīgas attieksmes pamatprincipu attiecībā uz Parlamentu un Padomi, jo īpaši attiecībā uz piedalīšanos sanāksmēs un nodrošināšanu ar tekstiem vai citu informāciju, it sevišķi likumdošanas un budžeta jautājumos.

| 10. | Savas kompetences ietvaros Komisija veic pasākumus, lai labāk iesaistītu Parlamentu, cik vien iespējams ņemot vērā Parlamenta viedokli kopējās ārpolitikas un drošības politikas jomā. |
| --- | --- |

10.

Savas kompetences ietvaros Komisija veic pasākumus, lai labāk iesaistītu Parlamentu, cik vien iespējams ņemot vērā Parlamenta viedokli kopējās ārpolitikas un drošības politikas jomā.

| 11. | Lai īstenotu Parlamenta un Komisijas īpašās partnerattiecības, tiek veikti vairāki šādi pasākumi, kā izklāstīts turpmāk:






  — | Komisijas priekšsēdētājs vismaz divreiz gadā pēc Parlamenta uzaicinājuma apmeklē Priekšsēdētāju konferences sanāksmes, lai apspriestu jautājumus, kas skar kopējas intereses, |
| --- | --- | --- |

11.

Lai īstenotu Parlamenta un Komisijas īpašās partnerattiecības, tiek veikti vairāki šādi pasākumi, kā izklāstīts turpmāk:

—

Komisijas priekšsēdētājs vismaz divreiz gadā pēc Parlamenta uzaicinājuma apmeklē Priekšsēdētāju konferences sanāksmes, lai apspriestu jautājumus, kas skar kopējas intereses,

| — | Komisijas priekšsēdētājs uztur pastāvīgu dialogu ar Parlamenta priekšsēdētāju par svarīgākajiem horizontālajiem jautājumiem un būtiskiem likumdošanas priekšlikumiem. Šajā dialogā būtu jāiekļauj arī uzaicinājumi Parlamenta priekšsēdētājam apmeklēt Komisāru kolēģijas sanāksmes, |
| --- | --- |

—

Komisijas priekšsēdētājs uztur pastāvīgu dialogu ar Parlamenta priekšsēdētāju par svarīgākajiem horizontālajiem jautājumiem un būtiskiem likumdošanas priekšlikumiem. Šajā dialogā būtu jāiekļauj arī uzaicinājumi Parlamenta priekšsēdētājam apmeklēt Komisāru kolēģijas sanāksmes,

| — | Komisijas priekšsēdētāju vai par starpiestāžu attiecībām atbildīgo priekšsēdētāja vietnieku uzaicina apmeklēt Priekšsēdētāju konferences un Komiteju priekšsēdētāju konferences sanāksmes, kad paredzēts apspriest konkrētus jautājumus saistībā ar plenārsēdes darba kārtības noteikšanu, Parlamenta un Komisijas attiecībām un likumdošanas un budžeta jautājumiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas priekšsēdētāju vai par starpiestāžu attiecībām atbildīgo priekšsēdētāja vietnieku uzaicina apmeklēt Priekšsēdētāju konferences un Komiteju priekšsēdētāju konferences sanāksmes, kad paredzēts apspriest konkrētus jautājumus saistībā ar plenārsēdes darba kārtības noteikšanu, Parlamenta un Komisijas attiecībām un likumdošanas un budžeta jautājumiem,

| — | katru gadu notiek Priekšsēdētāju konferences, Komiteju priekšsēdētāju konferences un Komisāru kolēģijas sanāksme, lai apspriestu būtiskus jautājumus, tostarp Komisijas darba programmas sagatavošanu un īstenošanu, |
| --- | --- |

—

katru gadu notiek Priekšsēdētāju konferences, Komiteju priekšsēdētāju konferences un Komisāru kolēģijas sanāksme, lai apspriestu būtiskus jautājumus, tostarp Komisijas darba programmas sagatavošanu un īstenošanu,

| — | Priekšsēdētāju konference un Komiteju priekšsēdētāju konference laicīgi informē Komisiju par tādu savu diskusiju rezultātiem, kas skar starpiestāžu jautājumus. Arī Parlaments pilnībā un regulāri informē Komisiju par sanāksmju rezultātiem saistībā ar sesiju sagatavošanu, ņemot vērā Komisijas viedokli. Tas neskar 45. punktu, |
| --- | --- |

—

Priekšsēdētāju konference un Komiteju priekšsēdētāju konference laicīgi informē Komisiju par tādu savu diskusiju rezultātiem, kas skar starpiestāžu jautājumus. Arī Parlaments pilnībā un regulāri informē Komisiju par sanāksmju rezultātiem saistībā ar sesiju sagatavošanu, ņemot vērā Komisijas viedokli. Tas neskar 45. punktu,

| — | Parlamenta ģenerālsekretārs un Komisijas ģenerālsekretārs regulāri tiekas, lai nodrošinātu pastāvīgu būtiskas informācijas plūsmu starp abām iestādēm. |
| --- | --- |

—

Parlamenta ģenerālsekretārs un Komisijas ģenerālsekretārs regulāri tiekas, lai nodrošinātu pastāvīgu būtiskas informācijas plūsmu starp abām iestādēm.

| 12. | Katrs Komisijas loceklis nodrošina regulāru un nepastarpinātu informācijas apmaiņu starp Komisijas locekli un attiecīgās parlamentārās komitejas priekšsēdētāju. |
| --- | --- |

12.

Katrs Komisijas loceklis nodrošina regulāru un nepastarpinātu informācijas apmaiņu starp Komisijas locekli un attiecīgās parlamentārās komitejas priekšsēdētāju.

| 13. | Komisija jebkuru likumdošanas priekšlikumu un nozīmīgu iniciatīvu vai lēmumu publisko tikai pēc tam, kad par to ir rakstiski paziņojusi Parlamentam.
  Pamatojoties uz Komisijas darba programmu un savstarpēji vienojoties, abas iestādes iepriekš nosaka svarīgākās iniciatīvas, ko iesniegs izskatīšanai plenārsēdē. Parasti Komisija šādas iniciatīvas vispirms iesniegs plenārsēdē un tikai pēc tam darīs publiski pieejamas sabiedrībai.
  Līdzīgi tās nosaka tos priekšlikumus un iniciatīvas, par kurām informēs Priekšsēdētāju konferenci vai, piemērotā veidā informējot, attiecīgo parlamentāro komiteju vai tās priekšsēdētāju.
  Šos lēmumus pieņem abu iestāžu regulārā dialogā, kas paredzēts 11. punktā, un tos regulāri atjaunina, pienācīgi ņemot vērā jebkādas politiskās norises. |
| --- | --- |

13.

Komisija jebkuru likumdošanas priekšlikumu un nozīmīgu iniciatīvu vai lēmumu publisko tikai pēc tam, kad par to ir rakstiski paziņojusi Parlamentam.

Pamatojoties uz Komisijas darba programmu un savstarpēji vienojoties, abas iestādes iepriekš nosaka svarīgākās iniciatīvas, ko iesniegs izskatīšanai plenārsēdē. Parasti Komisija šādas iniciatīvas vispirms iesniegs plenārsēdē un tikai pēc tam darīs publiski pieejamas sabiedrībai.

Līdzīgi tās nosaka tos priekšlikumus un iniciatīvas, par kurām informēs Priekšsēdētāju konferenci vai, piemērotā veidā informējot, attiecīgo parlamentāro komiteju vai tās priekšsēdētāju.

Šos lēmumus pieņem abu iestāžu regulārā dialogā, kas paredzēts 11. punktā, un tos regulāri atjaunina, pienācīgi ņemot vērā jebkādas politiskās norises.

| 14. | Ja ārpus iestādēm izplata kādu iekšēju Komisijas dokumentu, par ko Parlaments nav bijis informēts saskaņā ar šo pamatnolīgumu, Parlamenta priekšsēdētājs var pieprasīt šā dokumenta tūlītēju nosūtīšanu Parlamentam, lai ar to iepazīstinātu Parlamenta deputātus pēc viņu pieprasījuma. |
| --- | --- |

14.

Ja ārpus iestādēm izplata kādu iekšēju Komisijas dokumentu, par ko Parlaments nav bijis informēts saskaņā ar šo pamatnolīgumu, Parlamenta priekšsēdētājs var pieprasīt šā dokumenta tūlītēju nosūtīšanu Parlamentam, lai ar to iepazīstinātu Parlamenta deputātus pēc viņu pieprasījuma.

| 15. | Komisija sniegs pilnīgu informāciju un dokumentāciju par tās sanāksmēm ar valstu ekspertiem saistībā ar Savienības tiesību aktu sagatavošanu un īstenošanu, tostarp attiecībā uz ieteikuma tiesību aktiem un deleģētiem aktiem. Ja to pieprasa Parlaments, Komisija uz šīm sanāksmēm var uzaicināt arī Parlamenta ekspertus.
  Attiecīgie noteikumi ir noteikti 1. pielikumā. |
| --- | --- |

15.

Komisija sniegs pilnīgu informāciju un dokumentāciju par tās sanāksmēm ar valstu ekspertiem saistībā ar Savienības tiesību aktu sagatavošanu un īstenošanu, tostarp attiecībā uz ieteikuma tiesību aktiem un deleģētiem aktiem. Ja to pieprasa Parlaments, Komisija uz šīm sanāksmēm var uzaicināt arī Parlamenta ekspertus.

Attiecīgie noteikumi ir noteikti 1. pielikumā.

| 16. | Trīs mēnešu laikā pēc Parlamenta rezolūcijas pieņemšanas Komisija sniedz Parlamentam rakstisku informāciju par darbībām, ko tā veikusi pēc īpašiem pieprasījumiem, kas tai izteikti Parlamenta rezolūcijās, ieskaitot informāciju par gadījumiem, kad tā nav varējusi ņemt vērā Parlamenta viedokli. Šo termiņu var saīsināt, ja pieprasījums ir steidzams. To var pagarināt par vienu mēnesi, ja pieprasījums saistīts ar apjomīgāku darbu un ja tas ir pietiekami pamatoti. Parlaments nodrošina, ka šī informācija iestādē tiek plaši izplatīta.
  Parlaments centīsies izvairīties uzdot mutiskus vai rakstiskus jautājumus par tādiem tematiem, par kuriem Komisija jau ir turpmākā rakstiskā saziņā informējusi Parlamentu par savu nostāju.
  Komisija apņemas ziņot par konkrētiem pasākumiem saistībā ar pieprasījumu iesniegt priekšlikumu saskaņā ar LESD 225. pantu (likumdošanas iniciatīvas ziņojums) trīs mēnešu laikā pēc attiecīgās rezolūcijas pieņemšanas plenārsēdē. Komisija nāk klajā ar likumdošanas priekšlikumu ne vēlāk kā viena gada laikā vai iekļauj priekšlikumu tās nākamā gada darba programmā. Ja Komisija neiesniedz priekšlikumu, tā detalizēti informē Parlamentu par iemesliem.
  Komisija apņemas arī pievērsties ciešai Komisijas sadarbībai ar Parlamentu agrīnā posmā attiecībā uz likumdošanas iniciatīvas pieprasījumiem, kuri izriet no pilsoņu iniciatīvām.
  Attiecībā uz budžeta izpildes apstiprināšanas procedūru piemēro šā pamatnolīguma 31. punktā paredzētos īpašos noteikumus. |
| --- | --- |

16.

Trīs mēnešu laikā pēc Parlamenta rezolūcijas pieņemšanas Komisija sniedz Parlamentam rakstisku informāciju par darbībām, ko tā veikusi pēc īpašiem pieprasījumiem, kas tai izteikti Parlamenta rezolūcijās, ieskaitot informāciju par gadījumiem, kad tā nav varējusi ņemt vērā Parlamenta viedokli. Šo termiņu var saīsināt, ja pieprasījums ir steidzams. To var pagarināt par vienu mēnesi, ja pieprasījums saistīts ar apjomīgāku darbu un ja tas ir pietiekami pamatoti. Parlaments nodrošina, ka šī informācija iestādē tiek plaši izplatīta.

Parlaments centīsies izvairīties uzdot mutiskus vai rakstiskus jautājumus par tādiem tematiem, par kuriem Komisija jau ir turpmākā rakstiskā saziņā informējusi Parlamentu par savu nostāju.

Komisija apņemas ziņot par konkrētiem pasākumiem saistībā ar pieprasījumu iesniegt priekšlikumu saskaņā ar LESD 225. pantu (likumdošanas iniciatīvas ziņojums) trīs mēnešu laikā pēc attiecīgās rezolūcijas pieņemšanas plenārsēdē. Komisija nāk klajā ar likumdošanas priekšlikumu ne vēlāk kā viena gada laikā vai iekļauj priekšlikumu tās nākamā gada darba programmā. Ja Komisija neiesniedz priekšlikumu, tā detalizēti informē Parlamentu par iemesliem.

Komisija apņemas arī pievērsties ciešai Komisijas sadarbībai ar Parlamentu agrīnā posmā attiecībā uz likumdošanas iniciatīvas pieprasījumiem, kuri izriet no pilsoņu iniciatīvām.

Attiecībā uz budžeta izpildes apstiprināšanas procedūru piemēro šā pamatnolīguma 31. punktā paredzētos īpašos noteikumus.

| 17. | Ja iniciatīvas, ieteikumi vai lūgumi ir iesniegti saskaņā ar LESD 289. panta 4. punktu, Komisija pēc pieprasījuma informē Parlamentu attiecīgās parlamentārās komitejas sēdē par savu nostāju attiecībā uz minētajiem priekšlikumiem. |
| --- | --- |

17.

Ja iniciatīvas, ieteikumi vai lūgumi ir iesniegti saskaņā ar LESD 289. panta 4. punktu, Komisija pēc pieprasījuma informē Parlamentu attiecīgās parlamentārās komitejas sēdē par savu nostāju attiecībā uz minētajiem priekšlikumiem.

| 18. | Abas iestādes vienojas sadarboties jomā, kas saistīta ar attiecībām ar valstu parlamentiem.
  Parlaments un Komisija sadarbojas, lai īstenotu LESD 2. protokolu par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu. Šāda sadarbība ietver pasākumus saistībā ar valstu parlamentu iesniegto pamatoto atzinumu nepieciešamo tulkošanu.
  Ja ir izpildīti LESD 2. protokola 7. pantā minētie nosacījumi, Komisija iesniedz visu valstu parlamentu sniegto pamatoto atzinumu tulkojumus kopā ar savu nostāju šajā jautājumā. |
| --- | --- |

18.

Abas iestādes vienojas sadarboties jomā, kas saistīta ar attiecībām ar valstu parlamentiem.

Parlaments un Komisija sadarbojas, lai īstenotu LESD 2. protokolu par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu. Šāda sadarbība ietver pasākumus saistībā ar valstu parlamentu iesniegto pamatoto atzinumu nepieciešamo tulkošanu.

Ja ir izpildīti LESD 2. protokola 7. pantā minētie nosacījumi, Komisija iesniedz visu valstu parlamentu sniegto pamatoto atzinumu tulkojumus kopā ar savu nostāju šajā jautājumā.

| 19. | Komisija informē Parlamentu par savu ekspertu grupu sarakstu, kuras izveidotas, lai palīdzētu Komisijai īstenot tās iniciatīvas tiesības. Šo sarakstu regulāri precizē, un tas ir publiski pieejams.
  Saskaņā ar šo pamatnolīgumu un pēc attiecīgās parlamentārās komitejas priekšsēdētāja īpaša un pamatota pieprasījuma Komisija atbilstošā veidā šo komiteju informē par šādu grupu darbību un to sastāvu. |
| --- | --- |

19.

Komisija informē Parlamentu par savu ekspertu grupu sarakstu, kuras izveidotas, lai palīdzētu Komisijai īstenot tās iniciatīvas tiesības. Šo sarakstu regulāri precizē, un tas ir publiski pieejams.

Saskaņā ar šo pamatnolīgumu un pēc attiecīgās parlamentārās komitejas priekšsēdētāja īpaša un pamatota pieprasījuma Komisija atbilstošā veidā šo komiteju informē par šādu grupu darbību un to sastāvu.

| 20. | Abas iestādes ar atbilstošiem mehānismiem uztur konstruktīvu dialogu par svarīgiem administratīviem jautājumiem, jo īpaši tādiem, kas tieši ietekmē Parlamenta administrāciju. |
| --- | --- |

20.

Abas iestādes ar atbilstošiem mehānismiem uztur konstruktīvu dialogu par svarīgiem administratīviem jautājumiem, jo īpaši tādiem, kas tieši ietekmē Parlamenta administrāciju.

| 21. | Parlaments noskaidro Komisijas viedokli, ja tiek ierosināts pārskatīt Parlamenta Reglamentu jautājumā par attiecībām ar Komisiju. |
| --- | --- |

21.

Parlaments noskaidro Komisijas viedokli, ja tiek ierosināts pārskatīt Parlamenta Reglamentu jautājumā par attiecībām ar Komisiju.

| 22. | Ja uz informāciju, kas tiek nodota saskaņā ar šo pamatnolīgumu, attiecas konfidencialitāte, piemēro noteikumus, kas paredzēti 2. pielikumā. |
| --- | --- |

22.

Ja uz informāciju, kas tiek nodota saskaņā ar šo pamatnolīgumu, attiecas konfidencialitāte, piemēro noteikumus, kas paredzēti 2. pielikumā.

ii)   Starptautiskie nolīgumi un paplašināšanās

| 23. | Parlamentu nekavējoties un pilnībā informē par visiem starptautisku nolīgumu sarunu posmiem un to noslēgšanu, tostarp par sarunu norāžu definēšanu. Komisija rīkojas tā, lai pilnībā izpildītu LESD 218. pantā minētos pienākumus, vienlaikus ievērojot katras iestādes lomu saskaņā ar LES 13. panta 2. punktu.
  Komisija ievēro 3. pielikumā minētos noteikumus. |
| --- | --- |

23.

Parlamentu nekavējoties un pilnībā informē par visiem starptautisku nolīgumu sarunu posmiem un to noslēgšanu, tostarp par sarunu norāžu definēšanu. Komisija rīkojas tā, lai pilnībā izpildītu LESD 218. pantā minētos pienākumus, vienlaikus ievērojot katras iestādes lomu saskaņā ar LES 13. panta 2. punktu.

Komisija ievēro 3. pielikumā minētos noteikumus.

| 24. | Informāciju, kas minēta 23. punktā, Parlamentam sniedz savlaicīgi, lai tam vajadzības gadījumā būtu iespēja paust savu viedokli un Komisija pēc iespējas varētu ņemt vērā Parlamenta viedokli. Šo informāciju parasti Parlamentam sniedz ar atbildīgās parlamentārās komitejas starpniecību un, ja nepieciešams, arī plenārsēdē. Attiecīgi pamatotos gadījumos to sniedz vairāk nekā vienai parlamentārajai komitejai.
  Parlaments un Komisija apņemas izstrādāt atbilstīgas procedūras un drošības pasākumus konfidenciālas informācijas nosūtīšanai no Komisijas Parlamentam saskaņā ar 2. pielikuma noteikumiem. |
| --- | --- |

24.

Informāciju, kas minēta 23. punktā, Parlamentam sniedz savlaicīgi, lai tam vajadzības gadījumā būtu iespēja paust savu viedokli un Komisija pēc iespējas varētu ņemt vērā Parlamenta viedokli. Šo informāciju parasti Parlamentam sniedz ar atbildīgās parlamentārās komitejas starpniecību un, ja nepieciešams, arī plenārsēdē. Attiecīgi pamatotos gadījumos to sniedz vairāk nekā vienai parlamentārajai komitejai.

Parlaments un Komisija apņemas izstrādāt atbilstīgas procedūras un drošības pasākumus konfidenciālas informācijas nosūtīšanai no Komisijas Parlamentam saskaņā ar 2. pielikuma noteikumiem.

| 25. | Ņemot vērā iestāžu atšķirīgās institucionālās lomas, abas iestādes atzīst, ka Komisijai jāpārstāv Eiropas Savienība starptautiskās sarunās, izņemot sarunas, kas attiecas uz kopējo ārpolitiku un drošības politiku un citus Līgumos paredzētos gadījumus.
  Gadījumos, kad Komisija pārstāv Savienību starptautiskās konferencēs, tā pēc Parlamenta pieprasījuma veicina Eiropas Parlamenta deputātu delegācijas iekļaušanu novērotāju statusā Savienības delegācijās, lai tas gūtu tūlītēju un pilnīgu informāciju par konferences darba gaitu. Komisija apņemas attiecīgā gadījumā sistemātiski informēt Parlamenta delegāciju par sarunu rezultātiem.
  Eiropas Parlamenta deputāti nedrīkst tieši piedalīties šādās sarunās. Atkarībā no juridiskajām, tehniskajām un diplomātiskajām iespējām Komisija viņiem var piešķirt novērotāja statusu. Atteikuma gadījumā Komisija informē Parlamentu par atteikuma iemesliem.
  Turklāt Komisija atbalsta Eiropas Parlamenta deputātu dalību novērotāju statusā visās attiecīgās sanāksmēs savā atbildības jomā pirms un pēc sarunu kārtām. |
| --- | --- |

25.

Ņemot vērā iestāžu atšķirīgās institucionālās lomas, abas iestādes atzīst, ka Komisijai jāpārstāv Eiropas Savienība starptautiskās sarunās, izņemot sarunas, kas attiecas uz kopējo ārpolitiku un drošības politiku un citus Līgumos paredzētos gadījumus.

Gadījumos, kad Komisija pārstāv Savienību starptautiskās konferencēs, tā pēc Parlamenta pieprasījuma veicina Eiropas Parlamenta deputātu delegācijas iekļaušanu novērotāju statusā Savienības delegācijās, lai tas gūtu tūlītēju un pilnīgu informāciju par konferences darba gaitu. Komisija apņemas attiecīgā gadījumā sistemātiski informēt Parlamenta delegāciju par sarunu rezultātiem.

Eiropas Parlamenta deputāti nedrīkst tieši piedalīties šādās sarunās. Atkarībā no juridiskajām, tehniskajām un diplomātiskajām iespējām Komisija viņiem var piešķirt novērotāja statusu. Atteikuma gadījumā Komisija informē Parlamentu par atteikuma iemesliem.

Turklāt Komisija atbalsta Eiropas Parlamenta deputātu dalību novērotāju statusā visās attiecīgās sanāksmēs savā atbildības jomā pirms un pēc sarunu kārtām.

| 26. | Saskaņā ar tādiem pašiem nosacījumiem Komisija sistemātiski informē Parlamentu un atbalsta Eiropas Parlamenta deputātu dalību novērotāju statusā Savienības delegāciju sastāvā tādu struktūru sanāksmēs, kas izveidotas ar daudzpusējiem starptautiskiem nolīgumiem, kuros piedalās Savienība, kad šādām struktūrām jāpieņem lēmumi, kuriem nepieciešama Parlamenta piekrišana vai kuru īstenošanai var būt vajadzīgi ar parasto likumdošanas procedūru pieņemti tiesību akti. |
| --- | --- |

26.

Saskaņā ar tādiem pašiem nosacījumiem Komisija sistemātiski informē Parlamentu un atbalsta Eiropas Parlamenta deputātu dalību novērotāju statusā Savienības delegāciju sastāvā tādu struktūru sanāksmēs, kas izveidotas ar daudzpusējiem starptautiskiem nolīgumiem, kuros piedalās Savienība, kad šādām struktūrām jāpieņem lēmumi, kuriem nepieciešama Parlamenta piekrišana vai kuru īstenošanai var būt vajadzīgi ar parasto likumdošanas procedūru pieņemti tiesību akti.

| 27. | Komisija šajos gadījumos arī sniedz Parlamenta delegācijai, kas iekļauta Savienības delegācijā starptautiskā konferencē, iespēju izmantot visu Savienības delegācijas aprīkojumu saskaņā ar vispārējo principu par labu sadarbību starp iestādēm un ņemot vērā pieejamās loģistikas iespējas.
  Parlamenta priekšsēdētājs nosūta Komisijas priekšsēdētājam priekšlikumu par Parlamenta delegācijas iekļaušanu Savienības delegācijā ne vēlāk kā četras nedēļas pirms konferences sākuma, norādot Parlamenta delegācijas vadītāju un to Eiropas Parlamenta deputātu skaitu, kuri jāiekļauj. Attiecīgi pamatotos gadījumos šo termiņu izņēmuma kārtā var saīsināt.
  Parlamenta delegācijā iekļauto Eiropas Parlamenta deputātu un palīgpersonāla skaits ir proporcionāls Savienības delegācijas kopējam lielumam. |
| --- | --- |

27.

Komisija šajos gadījumos arī sniedz Parlamenta delegācijai, kas iekļauta Savienības delegācijā starptautiskā konferencē, iespēju izmantot visu Savienības delegācijas aprīkojumu saskaņā ar vispārējo principu par labu sadarbību starp iestādēm un ņemot vērā pieejamās loģistikas iespējas.

Parlamenta priekšsēdētājs nosūta Komisijas priekšsēdētājam priekšlikumu par Parlamenta delegācijas iekļaušanu Savienības delegācijā ne vēlāk kā četras nedēļas pirms konferences sākuma, norādot Parlamenta delegācijas vadītāju un to Eiropas Parlamenta deputātu skaitu, kuri jāiekļauj. Attiecīgi pamatotos gadījumos šo termiņu izņēmuma kārtā var saīsināt.

Parlamenta delegācijā iekļauto Eiropas Parlamenta deputātu un palīgpersonāla skaits ir proporcionāls Savienības delegācijas kopējam lielumam.

| 28. | Komisija pilnīgi informē Parlamentu par pievienošanās sarunu norisi, un it īpaši par galvenajiem aspektiem un notikumiem, lai tas savlaicīgi varētu formulēt savu viedokli saskaņā ar attiecīgajām Parlamenta procedūrām. |
| --- | --- |

28.

Komisija pilnīgi informē Parlamentu par pievienošanās sarunu norisi, un it īpaši par galvenajiem aspektiem un notikumiem, lai tas savlaicīgi varētu formulēt savu viedokli saskaņā ar attiecīgajām Parlamenta procedūrām.

| 29. | Ja Parlaments pieņem ieteikumu par 28. punktā minētajiem jautājumiem saskaņā ar Reglamenta 90. panta 4. punktu un ja svarīgu iemeslu dēļ Komisija nolemj, ka tā šo ieteikumu nevar atbalstīt, tad tā izklāsta iemeslus Parlamenta plenārsēdē vai nākamajā attiecīgās parlamentārās komitejas sēdē. |
| --- | --- |

29.

Ja Parlaments pieņem ieteikumu par 28. punktā minētajiem jautājumiem saskaņā ar Reglamenta 90. panta 4. punktu un ja svarīgu iemeslu dēļ Komisija nolemj, ka tā šo ieteikumu nevar atbalstīt, tad tā izklāsta iemeslus Parlamenta plenārsēdē vai nākamajā attiecīgās parlamentārās komitejas sēdē.

iii)   Budžeta īstenošana

| 30. | Pirms līdzekļu devēju konferencēs izteikt finansiālus solījumus, kas nozīmē jaunas finanšu saistības un kam vajadzīga budžeta lēmējinstitūcijas piekrišana, Komisija informē budžeta lēmējinstitūciju un iepazīstas ar tās piezīmēm. |
| --- | --- |

30.

Pirms līdzekļu devēju konferencēs izteikt finansiālus solījumus, kas nozīmē jaunas finanšu saistības un kam vajadzīga budžeta lēmējinstitūcijas piekrišana, Komisija informē budžeta lēmējinstitūciju un iepazīstas ar tās piezīmēm.

| 31. | Saistībā ar LESD 319. pantā noteikto ikgadējo budžeta izpildes apstiprināšanu Komisija nosūta attiecīgā gada budžeta kontrolei vajadzīgo informāciju, ko šajā nolūkā tai prasa tās parlamentārās komitejas priekšsēdētājs, kura ir atbildīga par budžeta izpildes apstiprināšanas kārtību saskaņā ar Parlamenta Reglamenta VII pielikumu.
  Ja parādās jauni fakti attiecībā uz iepriekšējiem gadiem, kuru budžeta izpilde jau ir apstiprināta, Komisija iesniedz visu ar to saistīto vajadzīgo informāciju, lai varētu rast abām pusēm pieņemamu risinājumu. |
| --- | --- |

31.

Saistībā ar LESD 319. pantā noteikto ikgadējo budžeta izpildes apstiprināšanu Komisija nosūta attiecīgā gada budžeta kontrolei vajadzīgo informāciju, ko šajā nolūkā tai prasa tās parlamentārās komitejas priekšsēdētājs, kura ir atbildīga par budžeta izpildes apstiprināšanas kārtību saskaņā ar Parlamenta Reglamenta VII pielikumu.

Ja parādās jauni fakti attiecībā uz iepriekšējiem gadiem, kuru budžeta izpilde jau ir apstiprināta, Komisija iesniedz visu ar to saistīto vajadzīgo informāciju, lai varētu rast abām pusēm pieņemamu risinājumu.

iv)   Attiecības ar regulatīvajām aģentūrām

| 32. | Kandidātiem, kas izvirzīti regulatīvo aģentūru izpilddirektora amatam, jāierodas uz uzklausīšanām parlamentārajās komitejās.
  Turklāt, ņemot vērā 2009. gada martā izveidotās starpiestāžu darba grupas par aģentūrām diskusijas, Komisija un Parlaments centīsies rast kopēju pieeju attiecībā uz decentralizēto aģentūru lomu un vietu Savienības institucionālajā vidē un kopējām vadlīnijām par šādu aģentūru izveidi, struktūru un darbību, kā arī attiecībā uz finansējuma, budžeta, uzraudzības un pārvaldības jautājumiem. |
| --- | --- |

32.

Kandidātiem, kas izvirzīti regulatīvo aģentūru izpilddirektora amatam, jāierodas uz uzklausīšanām parlamentārajās komitejās.

Turklāt, ņemot vērā 2009. gada martā izveidotās starpiestāžu darba grupas par aģentūrām diskusijas, Komisija un Parlaments centīsies rast kopēju pieeju attiecībā uz decentralizēto aģentūru lomu un vietu Savienības institucionālajā vidē un kopējām vadlīnijām par šādu aģentūru izveidi, struktūru un darbību, kā arī attiecībā uz finansējuma, budžeta, uzraudzības un pārvaldības jautājumiem.

IV.   SADARBĪBA ATTIECĪBĀ UZ LIKUMDOŠANAS PROCEDŪRĀM UN PLĀNOŠANU

i)   Komisijas darba programmas un Eiropas Savienības programmas izstrāde

| 33. | Komisija ierosina Savienības gada un daudzgadu programmu izstrādi, lai panāktu iestāžu savstarpējas vienošanās. |
| --- | --- |

33.

Komisija ierosina Savienības gada un daudzgadu programmu izstrādi, lai panāktu iestāžu savstarpējas vienošanās.

| 34. | Katru gadu Komisija iepazīstina ar savu darba programmu. |
| --- | --- |

34.

Katru gadu Komisija iepazīstina ar savu darba programmu.

| 35. | Abas iestādes sadarbojas saskaņā ar 4. pielikumā sniegto grafiku.
  Komisija ņem vērā Parlamenta paustās prioritātes.
  Komisija sniedz pietiekami detalizētu informāciju attiecībā uz to, kas paredzēts tās darba programmas katrā punktā. |
| --- | --- |

35.

Abas iestādes sadarbojas saskaņā ar 4. pielikumā sniegto grafiku.

Komisija ņem vērā Parlamenta paustās prioritātes.

Komisija sniedz pietiekami detalizētu informāciju attiecībā uz to, kas paredzēts tās darba programmas katrā punktā.

| 36. | Komisija sniedz paskaidrojumus, ja tā nevar iesniegt atsevišķus priekšlikumus, kas paredzēti attiecīgā gada darba programmā, vai ja tā atkāpjas no programmas. Komisijas priekšsēdētāja vietnieks, kas atbild par starpiestāžu attiecībām, apņemas regulāri ziņot Komiteju priekšsēdētāju konferencei par Komisijas darba programmas politiskās piemērošanas galvenajiem virzieniem attiecīgajā gadā. |
| --- | --- |

36.

Komisija sniedz paskaidrojumus, ja tā nevar iesniegt atsevišķus priekšlikumus, kas paredzēti attiecīgā gada darba programmā, vai ja tā atkāpjas no programmas. Komisijas priekšsēdētāja vietnieks, kas atbild par starpiestāžu attiecībām, apņemas regulāri ziņot Komiteju priekšsēdētāju konferencei par Komisijas darba programmas politiskās piemērošanas galvenajiem virzieniem attiecīgajā gadā.

ii)   Aktu pieņemšanas procedūras

| 37. | Komisija apņemas rūpīgi iepazīties ar Parlamenta pieņemtajiem grozījumiem Komisijas likumdošanas priekšlikumos, lai tos ņemtu vērā jebkurā grozītajā priekšlikumā.
  Komisija, saskaņā ar LESD 294. pantu sniedzot atzinumu par Parlamenta veiktajiem grozījumiem, apņemas maksimāli ņemt vērā otrajā lasījumā pieņemtos grozījumus; ja svarīgu iemeslu dēļ un pēc tam, kad tos izskatījusi kolēģija, Komisija nolemj nepieņemt vai neatbalstīt šos grozījumus, tā paskaidro savu lēmumu Parlamentam un jebkurā gadījumā paskaidro to savā atzinumā par Parlamenta grozījumiem saskaņā ar LESD 294. panta 7. punkta c) apakšpunktu. |
| --- | --- |

37.

Komisija apņemas rūpīgi iepazīties ar Parlamenta pieņemtajiem grozījumiem Komisijas likumdošanas priekšlikumos, lai tos ņemtu vērā jebkurā grozītajā priekšlikumā.

Komisija, saskaņā ar LESD 294. pantu sniedzot atzinumu par Parlamenta veiktajiem grozījumiem, apņemas maksimāli ņemt vērā otrajā lasījumā pieņemtos grozījumus; ja svarīgu iemeslu dēļ un pēc tam, kad tos izskatījusi kolēģija, Komisija nolemj nepieņemt vai neatbalstīt šos grozījumus, tā paskaidro savu lēmumu Parlamentam un jebkurā gadījumā paskaidro to savā atzinumā par Parlamenta grozījumiem saskaņā ar LESD 294. panta 7. punkta c) apakšpunktu.

| 38. | Izskatot iniciatīvu, ko saskaņā ar LESD 76. pantu iesniegusi vismaz ceturtā daļa dalībvalstu, Parlaments apņemas attiecīgajā komitejā nepieņemt ziņojumu, kamēr nav saņemts Komisijas atzinums par šo iniciatīvu.
  Komisija apņemas sniegt atzinumu par šādu iniciatīvu ne vēlāk kā 10 nedēļas pēc tā iesniegšanas. |
| --- | --- |

38.

Izskatot iniciatīvu, ko saskaņā ar LESD 76. pantu iesniegusi vismaz ceturtā daļa dalībvalstu, Parlaments apņemas attiecīgajā komitejā nepieņemt ziņojumu, kamēr nav saņemts Komisijas atzinums par šo iniciatīvu.

Komisija apņemas sniegt atzinumu par šādu iniciatīvu ne vēlāk kā 10 nedēļas pēc tā iesniegšanas.

| 39. | Pirms atsaukt priekšlikumu, par ko Parlaments jau ir paudis nostāju pirmajā lasījumā, Komisija pienācīgā laikā sniedz detalizētu paskaidrojumu.
  Komisija sava pilnvaru termiņa sākumā izskata visus vēl nepieņemtos priekšlikumus, lai politiski apstiprinātu vai atsauktu tos, pienācīgi ņemot vērā Parlamenta viedokli. |
| --- | --- |

39.

Pirms atsaukt priekšlikumu, par ko Parlaments jau ir paudis nostāju pirmajā lasījumā, Komisija pienācīgā laikā sniedz detalizētu paskaidrojumu.

Komisija sava pilnvaru termiņa sākumā izskata visus vēl nepieņemtos priekšlikumus, lai politiski apstiprinātu vai atsauktu tos, pienācīgi ņemot vērā Parlamenta viedokli.

| 40. | Saistībā ar īpašajām likumdošanas procedūrām, kad ir jāapspriežas ar Parlamentu, un citām procedūrām, piemēram, LESD 148. pantā norādītajām, Komisija:






  i) | veic pasākumus, lai labāk iesaistītu Parlamentu, cik vien iespējams ņemot vērā Parlamenta viedokli, it īpaši nodrošinot Parlamentam pietiekamu laiku Komisijas priekšlikuma izskatīšanai; |
| --- | --- | --- |

40.

Saistībā ar īpašajām likumdošanas procedūrām, kad ir jāapspriežas ar Parlamentu, un citām procedūrām, piemēram, LESD 148. pantā norādītajām, Komisija:

i)

veic pasākumus, lai labāk iesaistītu Parlamentu, cik vien iespējams ņemot vērā Parlamenta viedokli, it īpaši nodrošinot Parlamentam pietiekamu laiku Komisijas priekšlikuma izskatīšanai;

| ii) | nodrošina, lai Padomes struktūrām savlaicīgi atgādina, ka tās nedrīkst pieņemt politisku vienošanos par priekšlikumiem, kamēr Parlaments nav pieņēmis savu atzinumu. Komisija pieprasa pārrunas ministru līmenī pēc tam, kad Padomes locekļi pieņemamā termiņā izskatījuši Parlamenta atzinumu; |
| --- | --- |

ii)

nodrošina, lai Padomes struktūrām savlaicīgi atgādina, ka tās nedrīkst pieņemt politisku vienošanos par priekšlikumiem, kamēr Parlaments nav pieņēmis savu atzinumu. Komisija pieprasa pārrunas ministru līmenī pēc tam, kad Padomes locekļi pieņemamā termiņā izskatījuši Parlamenta atzinumu;

| iii) | nodrošina, lai Padome ievēro Eiropas Savienības Tiesas noteiktos principus attiecībā uz atkārtotu apspriešanos ar Parlamentu gadījumos, kad Padome būtiski groza Komisijas priekšlikumu. Komisija informē Parlamentu par jebkuru atgādinājumu Padomei atkārtoti apspriesties; |
| --- | --- |

iii)

nodrošina, lai Padome ievēro Eiropas Savienības Tiesas noteiktos principus attiecībā uz atkārtotu apspriešanos ar Parlamentu gadījumos, kad Padome būtiski groza Komisijas priekšlikumu. Komisija informē Parlamentu par jebkuru atgādinājumu Padomei atkārtoti apspriesties;

| iv) | apņemas vajadzības gadījumā atsaukt Parlamenta noraidīto likumdošanas priekšlikumu. Ja svarīgu iemeslu dēļ un pēc izskatīšanas Kolēģijā Komisija nolemj savu priekšlikumu uzturēt, tā sniedz argumentētu skaidrojumu Parlamentam. |
| --- | --- |

iv)

apņemas vajadzības gadījumā atsaukt Parlamenta noraidīto likumdošanas priekšlikumu. Ja svarīgu iemeslu dēļ un pēc izskatīšanas Kolēģijā Komisija nolemj savu priekšlikumu uzturēt, tā sniedz argumentētu skaidrojumu Parlamentam.

| 41. | Savukārt Parlaments, lai pilnveidotu likumdošanas plānošanu, apņemas:






  i) | plānot darba kārtības likumdošanas iedaļas, ievērojot Komisijas darba programmu un rezolūcijas, ko tas ir pieņēmis par šo programmu, it īpaši ņemot vērā prioritāro debašu uzlaboto plānošanu; |
| --- | --- | --- |

41.

Savukārt Parlaments, lai pilnveidotu likumdošanas plānošanu, apņemas:

i)

plānot darba kārtības likumdošanas iedaļas, ievērojot Komisijas darba programmu un rezolūcijas, ko tas ir pieņēmis par šo programmu, it īpaši ņemot vērā prioritāro debašu uzlaboto plānošanu;

| ii) | ievērot samērīgus termiņus, ciktāl tas ir lietderīgi procedūrai, pieņemot savu nostāju pirmajā lasījumā saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru vai savu atzinumu saskaņā ar apspriežu procedūru; |
| --- | --- |

ii)

ievērot samērīgus termiņus, ciktāl tas ir lietderīgi procedūrai, pieņemot savu nostāju pirmajā lasījumā saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru vai savu atzinumu saskaņā ar apspriežu procedūru;

| iii) | referentus nākamajiem priekšlikumiem pēc iespējas iecelt uzreiz pēc Komisijas darba programmas pieņemšanas; |
| --- | --- |

iii)

referentus nākamajiem priekšlikumiem pēc iespējas iecelt uzreiz pēc Komisijas darba programmas pieņemšanas;

| iv) | vispirms izskatīt atkārtotas apspriešanās pieprasījumus, ja ir saņemta visa vajadzīgā informācija. |
| --- | --- |

iv)

vispirms izskatīt atkārtotas apspriešanās pieprasījumus, ja ir saņemta visa vajadzīgā informācija.

iii)   Ar labāku likumdošanu saistīti jautājumi

| 42. | Komisija nodrošina uzraudzību pār ietekmes novērtējumiem un to, ka tos veic, izmantojot pārredzamu procedūru, kas garantē neatkarīgu novērtējumu. Ietekmes novērtējumus publicē pienācīgā laikā, izskatot vairākus atšķirīgus scenārijus, tostarp variantu “nekas nav jādara”, un ar tiem parasti iepazīstina attiecīgo parlamentāro komiteju, kamēr tiek sniegta informācija dalībvalstu parlamentiem saskaņā ar LESD 1. un 2. protokolu. |
| --- | --- |

42.

Komisija nodrošina uzraudzību pār ietekmes novērtējumiem un to, ka tos veic, izmantojot pārredzamu procedūru, kas garantē neatkarīgu novērtējumu. Ietekmes novērtējumus publicē pienācīgā laikā, izskatot vairākus atšķirīgus scenārijus, tostarp variantu “nekas nav jādara”, un ar tiem parasti iepazīstina attiecīgo parlamentāro komiteju, kamēr tiek sniegta informācija dalībvalstu parlamentiem saskaņā ar LESD 1. un 2. protokolu.

| 43. | Jomās, kurās Parlaments parasti ir iesaistīts likumdošanas procesā, Komisija attiecīgos un pienācīgi pamatotos gadījumos un pēc tam, kad Parlamentam ir dota iespēja paust viedokli, izmanto ieteikuma tiesību aktus. Pieņemot priekšlikumu, Komisija sniedz detalizētu paskaidrojumu Parlamentam par to, kā tā viedoklis ir ņemts vērā. |
| --- | --- |

43.

Jomās, kurās Parlaments parasti ir iesaistīts likumdošanas procesā, Komisija attiecīgos un pienācīgi pamatotos gadījumos un pēc tam, kad Parlamentam ir dota iespēja paust viedokli, izmanto ieteikuma tiesību aktus. Pieņemot priekšlikumu, Komisija sniedz detalizētu paskaidrojumu Parlamentam par to, kā tā viedoklis ir ņemts vērā.

| 44. | Lai nodrošinātu labāku pārraudzību pār Savienības tiesību transponēšanu un piemērošanu, Komisija un Parlaments cenšas iekļaut obligātas atbilstības tabulas un saistošu termiņu transponēšanai, kam direktīvu gadījumā parasti nevajadzētu pārsniegt divus gadus.
  Papildus īpašiem ziņojumiem un gada ziņojumam par Savienības tiesību piemērošanu Komisija dara pieejamu Parlamentam informācijas kopsavilkumu par visām pārkāpumu procedūrām, sākot no oficiālas paziņojuma vēstules, tostarp, ja to pieprasa Parlaments, par katru gadījumu atsevišķi un ievērojot konfidencialitātes noteikumus, jo īpaši tos, ko atzinusi Eiropas Savienības Tiesa, par jautājumiem, uz kuriem attiecas pārkāpuma procedūra. |
| --- | --- |

44.

Lai nodrošinātu labāku pārraudzību pār Savienības tiesību transponēšanu un piemērošanu, Komisija un Parlaments cenšas iekļaut obligātas atbilstības tabulas un saistošu termiņu transponēšanai, kam direktīvu gadījumā parasti nevajadzētu pārsniegt divus gadus.

Papildus īpašiem ziņojumiem un gada ziņojumam par Savienības tiesību piemērošanu Komisija dara pieejamu Parlamentam informācijas kopsavilkumu par visām pārkāpumu procedūrām, sākot no oficiālas paziņojuma vēstules, tostarp, ja to pieprasa Parlaments, par katru gadījumu atsevišķi un ievērojot konfidencialitātes noteikumus, jo īpaši tos, ko atzinusi Eiropas Savienības Tiesa, par jautājumiem, uz kuriem attiecas pārkāpuma procedūra.

V.   KOMISIJAS LĪDZDALĪBA PARLAMENTA PROCEDŪRĀS

| 45. | Komisija dalībai plenārsēdēs vai citu Parlamenta struktūrvienību sanāksmēs, ja tāda ir pieprasīta, piešķir prioritāti attiecībā pret citiem pasākumiem vai uzaicinājumiem tajā laikā.
  It īpaši Komisija nodrošina, lai parastos apstākļos ikreiz, kad to pieprasa Parlaments, atbildīgie Komisijas locekļi piedalītos plenārsēdēs, kad apspriež darba kārtības jautājumus, kas attiecas uz viņa darbības jomu. Tas attiecas uz provizoriskajiem darba kārtības projektiem, ko Priekšsēdētāju konference apstiprina iepriekšējās sesijas laikā.
  Parlaments parasti cenšas nodrošināt, lai sesijas darba kārtības jautājumi, kas ir viena Komisijas locekļa atbildības jomā, tiktu sagrupēti vienkopus. |
| --- | --- |

45.

Komisija dalībai plenārsēdēs vai citu Parlamenta struktūrvienību sanāksmēs, ja tāda ir pieprasīta, piešķir prioritāti attiecībā pret citiem pasākumiem vai uzaicinājumiem tajā laikā.

It īpaši Komisija nodrošina, lai parastos apstākļos ikreiz, kad to pieprasa Parlaments, atbildīgie Komisijas locekļi piedalītos plenārsēdēs, kad apspriež darba kārtības jautājumus, kas attiecas uz viņa darbības jomu. Tas attiecas uz provizoriskajiem darba kārtības projektiem, ko Priekšsēdētāju konference apstiprina iepriekšējās sesijas laikā.

Parlaments parasti cenšas nodrošināt, lai sesijas darba kārtības jautājumi, kas ir viena Komisijas locekļa atbildības jomā, tiktu sagrupēti vienkopus.

| 46. | Pēc Parlamenta pieprasījuma paredz regulāru jautājumu stundu ar Komisijas priekšsēdētāju. Šī jautājumu stunda sastāv no divām daļām: pirmā daļa ar politisko grupu vadītājiem vai viņu pārstāvjiem, un tā notiek pilnīgi spontāni; otrā daļa ir veltīta politiskai tēmai, par ko vienojas iepriekš, ne vēlāk kā ceturtdienā pirms attiecīgās sesijas, bet bez sagatavotiem jautājumiem.
  Turklāt, lai reformētu esošo jautājumu laiku, ievieš jautājumu stundu ar Komisijas locekļiem, ieskaitot priekšsēdētāja vietnieku ārējo attiecību jautājumos/Savienības Augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos un rīkojoties pēc modeļa, kāds ir esošajai jautājumu stundai ar Komisijas priekšsēdētāju. Jautājumu stunda ir saistīta ar attiecīgo Komisijas locekļu atbildības jomām. |
| --- | --- |

46.

Pēc Parlamenta pieprasījuma paredz regulāru jautājumu stundu ar Komisijas priekšsēdētāju. Šī jautājumu stunda sastāv no divām daļām: pirmā daļa ar politisko grupu vadītājiem vai viņu pārstāvjiem, un tā notiek pilnīgi spontāni; otrā daļa ir veltīta politiskai tēmai, par ko vienojas iepriekš, ne vēlāk kā ceturtdienā pirms attiecīgās sesijas, bet bez sagatavotiem jautājumiem.

Turklāt, lai reformētu esošo jautājumu laiku, ievieš jautājumu stundu ar Komisijas locekļiem, ieskaitot priekšsēdētāja vietnieku ārējo attiecību jautājumos/Savienības Augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos un rīkojoties pēc modeļa, kāds ir esošajai jautājumu stundai ar Komisijas priekšsēdētāju. Jautājumu stunda ir saistīta ar attiecīgo Komisijas locekļu atbildības jomām.

| 47. | Komisijas locekļus uzklausa pēc viņu pieprasījuma.
  Neskarot LESD 230. pantu, abas iestādes vienojas par vispārīgiem noteikumiem attiecībā uz uzstāšanās laika sadali starp iestādēm.
  Iestādes vienojas par to, ka paredzētais uzstāšanās laika sadalījums ir jāievēro. |
| --- | --- |

47.

Komisijas locekļus uzklausa pēc viņu pieprasījuma.

Neskarot LESD 230. pantu, abas iestādes vienojas par vispārīgiem noteikumiem attiecībā uz uzstāšanās laika sadali starp iestādēm.

Iestādes vienojas par to, ka paredzētais uzstāšanās laika sadalījums ir jāievēro.

| 48. | Nolūkā nodrošināt Komisijas locekļa klātbūtni Parlaments apņemas darīt visu iespējamo, lai ievērotu galīgos darba kārtības projektus.
  Ja Parlaments groza savu galīgo darba kārtības projektu vai maina sesijas darba kārtības jautājumu secību, tas nekavējoties par to informē Komisiju. Komisija dara visu iespējamo, lai nodrošinātu atbildīgā Komisijas locekļa klātbūtni. |
| --- | --- |

48.

Nolūkā nodrošināt Komisijas locekļa klātbūtni Parlaments apņemas darīt visu iespējamo, lai ievērotu galīgos darba kārtības projektus.

Ja Parlaments groza savu galīgo darba kārtības projektu vai maina sesijas darba kārtības jautājumu secību, tas nekavējoties par to informē Komisiju. Komisija dara visu iespējamo, lai nodrošinātu atbildīgā Komisijas locekļa klātbūtni.

| 49. | Komisija var ierosināt jautājumu iekļaušanu darba kārtībā vēlākais tajā Priekšsēdētāju konferences sanāksmē, kuras laikā apstiprina sesijas galīgo darba kārtības projektu. Parlaments pilnīgi ņem vērā šos priekšlikumus. |
| --- | --- |

49.

Komisija var ierosināt jautājumu iekļaušanu darba kārtībā vēlākais tajā Priekšsēdētāju konferences sanāksmē, kuras laikā apstiprina sesijas galīgo darba kārtības projektu. Parlaments pilnīgi ņem vērā šos priekšlikumus.

| 50. | Parlamentārās komitejas mēģina uzturēt to darba kārtības projektu un darba kārtību.
  Ikreiz, kad parlamentārā komiteja groza savu darba kārtības projektu vai darba kārtību, tā nekavējoties informē Komisiju. Parlamentārās komitejas it īpaši cenšas ievērot saprātīgus termiņus, lai Komisijas locekļi varētu piedalīties to sanāksmēs.
  Ja nav nepārprotama pieprasījuma, lai parlamentārās komitejas sanāksmē piedalītos kāds Komisijas loceklis, tad Komisija nodrošina, lai to pārstāvētu kāds kompetents attiecīga līmeņa ierēdnis.
  Parlamentārās komitejas cenšas koordinēt savu darbu, tostarp izvairīties no vienlaicīgām sanāksmēm par vienu un to pašu jautājumu, un cenšas nenovirzīties no darba kārtības projekta, lai Komisija varētu nodrošināt pienācīga līmeņa pārstāvību.
  Ja komitejas sanāksmē, kurā izskata Komisijas priekšlikumu, ir pieprasīta augsta līmeņa amatpersonas (ģenerāldirektora vai direktora) klātbūtne, Komisijas pārstāvim ir tiesības uzstāties. |
| --- | --- |

50.

Parlamentārās komitejas mēģina uzturēt to darba kārtības projektu un darba kārtību.

Ikreiz, kad parlamentārā komiteja groza savu darba kārtības projektu vai darba kārtību, tā nekavējoties informē Komisiju. Parlamentārās komitejas it īpaši cenšas ievērot saprātīgus termiņus, lai Komisijas locekļi varētu piedalīties to sanāksmēs.

Ja nav nepārprotama pieprasījuma, lai parlamentārās komitejas sanāksmē piedalītos kāds Komisijas loceklis, tad Komisija nodrošina, lai to pārstāvētu kāds kompetents attiecīga līmeņa ierēdnis.

Parlamentārās komitejas cenšas koordinēt savu darbu, tostarp izvairīties no vienlaicīgām sanāksmēm par vienu un to pašu jautājumu, un cenšas nenovirzīties no darba kārtības projekta, lai Komisija varētu nodrošināt pienācīga līmeņa pārstāvību.

Ja komitejas sanāksmē, kurā izskata Komisijas priekšlikumu, ir pieprasīta augsta līmeņa amatpersonas (ģenerāldirektora vai direktora) klātbūtne, Komisijas pārstāvim ir tiesības uzstāties.

VI.   NOBEIGUMA NOTEIKUMI

| 51. | Komisija apstiprina savu apņemšanos pēc iespējas ātrāk izskatīt leģislatīvos aktus, kuri netika pielāgoti regulatīvajai kontroles procedūrai pirms Lisabonas līguma spēkā stāšanās, lai novērtētu, vai šie instrumenti ir jāpielāgo deleģēto aktu režīmam, ko ieviesa ar LESD 290. pantu.
  Pakāpeniski izvērtējot pašlaik regulatīvajā kontroles procedūrā izskatāmo pasākumu raksturu un saturu, lai tos pienācīgā termiņā pielāgotu LESD 290. pantā noteiktajam režīmam, ir galu galā jāpanāk saskanīga deleģēto un īstenošanas aktu sistēma, kura pilnībā atbilstu Līgumam. |
| --- | --- |

51.

Komisija apstiprina savu apņemšanos pēc iespējas ātrāk izskatīt leģislatīvos aktus, kuri netika pielāgoti regulatīvajai kontroles procedūrai pirms Lisabonas līguma spēkā stāšanās, lai novērtētu, vai šie instrumenti ir jāpielāgo deleģēto aktu režīmam, ko ieviesa ar LESD 290. pantu.

Pakāpeniski izvērtējot pašlaik regulatīvajā kontroles procedūrā izskatāmo pasākumu raksturu un saturu, lai tos pienācīgā termiņā pielāgotu LESD 290. pantā noteiktajam režīmam, ir galu galā jāpanāk saskanīga deleģēto un īstenošanas aktu sistēma, kura pilnībā atbilstu Līgumam.

| 52. | Ar šā pamatnolīguma normām papildina Iestāžu nolīgumu par labāku likumdošanas procesu (4), bet neietekmē šā nolīguma saturu un neskar jebkādas turpmākas izmaiņas tajā. Abas iestādes apņemas vienoties par galvenajām izmaiņām, kas ir jāizdara saistībā ar gatavošanos turpmākajām sarunām par Iestāžu nolīguma par labāku likumdošanas procesu pielāgošanu jaunajiem noteikumiem, kurus ieviesa Lisabonas līgums, ņemot vērā pašreizējo praksi un šo pamatnolīgumu un neietekmējot nākotnē paredzētās sarunas starp Parlamentu, Komisiju un Padomi.
  Tās vienojas arī par vajadzību uzlabot pastāvošo iestāžu saziņas mehānismu politiskā un tehniskā līmenī attiecībā uz labāku likumdošanas procesu, lai nodrošinātu efektīvu savstarpējo sadarbību starp Parlamentu, Komisiju un Padomi. |
| --- | --- |

52.

Ar šā pamatnolīguma normām papildina Iestāžu nolīgumu par labāku likumdošanas procesu (4), bet neietekmē šā nolīguma saturu un neskar jebkādas turpmākas izmaiņas tajā. Abas iestādes apņemas vienoties par galvenajām izmaiņām, kas ir jāizdara saistībā ar gatavošanos turpmākajām sarunām par Iestāžu nolīguma par labāku likumdošanas procesu pielāgošanu jaunajiem noteikumiem, kurus ieviesa Lisabonas līgums, ņemot vērā pašreizējo praksi un šo pamatnolīgumu un neietekmējot nākotnē paredzētās sarunas starp Parlamentu, Komisiju un Padomi.

Tās vienojas arī par vajadzību uzlabot pastāvošo iestāžu saziņas mehānismu politiskā un tehniskā līmenī attiecībā uz labāku likumdošanas procesu, lai nodrošinātu efektīvu savstarpējo sadarbību starp Parlamentu, Komisiju un Padomi.

| 53. | Komisija apņemas ātri ierosināt Savienības gada un daudzgadu programmu izstrādi, lai panāktu iestāžu nolīgumu noslēgšanu saskaņā ar LES 17. pantu.
  Komisijas darba programma ir Komisijas ieguldījums Savienības gada un daudzgadu programmu izstrādē. Pēc tam, kad Komisija ir pieņēmusi darba programmu, ir jānotiek trialogam starp Parlamentu, Padomi un Komisiju, lai noslēgtu nolīgumu par Savienības programmu izstrādi.
  Šajā sakarā, tiklīdz Parlamentam, Padomei un Komisijai būs kopēja nostāja par Savienības programmu izstrādi, abas iestādes pārskata šā pamatnolīguma normas, kurās ir reglamentēta programmu izstrāde.
  Parlaments un Komisija aicina Padomi pēc iespējas ātrāk iesaistīties diskusijās par Savienības programmu izstrādi, kā tas ir noteikts LES 17. pantā. |
| --- | --- |

53.

Komisija apņemas ātri ierosināt Savienības gada un daudzgadu programmu izstrādi, lai panāktu iestāžu nolīgumu noslēgšanu saskaņā ar LES 17. pantu.

Komisijas darba programma ir Komisijas ieguldījums Savienības gada un daudzgadu programmu izstrādē. Pēc tam, kad Komisija ir pieņēmusi darba programmu, ir jānotiek trialogam starp Parlamentu, Padomi un Komisiju, lai noslēgtu nolīgumu par Savienības programmu izstrādi.

Šajā sakarā, tiklīdz Parlamentam, Padomei un Komisijai būs kopēja nostāja par Savienības programmu izstrādi, abas iestādes pārskata šā pamatnolīguma normas, kurās ir reglamentēta programmu izstrāde.

Parlaments un Komisija aicina Padomi pēc iespējas ātrāk iesaistīties diskusijās par Savienības programmu izstrādi, kā tas ir noteikts LES 17. pantā.

| 54. | Abas iestādes regulāri izvērtē, kā šo pamatnolīgumu un tā pielikumus īsteno praksē. Līdz 2011. gada beigām nolīgumu pārskata, ņemot vērā praktisko pieredzi. |
| --- | --- |

54.

Abas iestādes regulāri izvērtē, kā šo pamatnolīgumu un tā pielikumus īsteno praksē. Līdz 2011. gada beigām nolīgumu pārskata, ņemot vērā praktisko pieredzi.

1. PIELIKUMS

KOMISIJAS SANĀKSMES AR VALSTU EKSPERTIEM

Šajā pielikumā ir noteikta pamatnolīguma 15. punkta īstenošanas kārtība.

1.   Piemērošanas joma

Pamatnolīguma 15. punkta noteikumi attiecas uz šādām sanāksmēm:

| 1) | Komisijas sanāksmēm, kas notiek Komisijas izveidoto ekspertu grupu ietvaros, kurās piedalīties ir aicinātas valstu iestādes no visām dalībvalstīm, ja to darbs attiecas uz Savienības tiesību aktu izstrādi un īstenošanu, ieskaitot ieteikuma tiesību aktu un deleģēto aktu izstrādi un īstenošanu; |
| --- | --- |

1)

Komisijas sanāksmēm, kas notiek Komisijas izveidoto ekspertu grupu ietvaros, kurās piedalīties ir aicinātas valstu iestādes no visām dalībvalstīm, ja to darbs attiecas uz Savienības tiesību aktu izstrādi un īstenošanu, ieskaitot ieteikuma tiesību aktu un deleģēto aktu izstrādi un īstenošanu;

| 2) | ad hoc Komisijas sanāksmēm, kurās piedalīties ir aicināti valstu eksperti no visām dalībvalstīm, ja to darbs attiecas uz Savienības tiesību aktu izstrādi un īstenošanu, ieskaitot ieteikuma tiesību aktu un deleģēto aktu izstrādi un īstenošanu. |
| --- | --- |

2)

ad hoc Komisijas sanāksmēm, kurās piedalīties ir aicināti valstu eksperti no visām dalībvalstīm, ja to darbs attiecas uz Savienības tiesību aktu izstrādi un īstenošanu, ieskaitot ieteikuma tiesību aktu un deleģēto aktu izstrādi un īstenošanu.

Iepriekšminētie noteikumi neattiecas uz komitoloģijas komiteju sanāksmēm, neskarot spēkā esošos un turpmākos īpašos noteikumus attiecībā uz Parlamenta informēšanu par to, kā Komisija īsteno ieviešanas pilnvaras (5).

2.   Parlamentam nododamā informācija

Komisija apņemas Parlamentam nosūtīt tos pašus dokumentus, ko tā nosūta valstu iestādēm attiecībā uz iepriekšminētajām sanāksmēm. Komisija nosūtīs šos dokumentus, tostarp darba kārtības, izmantojot funkcionējošu Parlamenta pasta adresi tajā pašā laikā, kad tie tiek nosūtīti valstu ekspertiem.

3.   Parlamenta ekspertu uzaicināšana

Pēc Parlamenta pieprasījuma Komisija var pieņemt lēmumu uzaicināt Parlamentu nosūtīt Parlamenta ekspertus uz 1. punktā minētajām Komisijas sanāksmēm ar valstu ekspertiem.

2. PIELIKUMS

KONFIDENCIĀLAS INFORMĀCIJAS NODOŠANA PARLAMENTAM

1.   Piemērošanas joma

| 1.1. | Šis pielikums regulē Komisijas tādas konfidenciālās informācijas nodošanu Parlamentam un rīcību ar to, kas ir noteikta 1.2. punktā, īstenojot Parlamenta prerogatīvas un kompetenci. Abas iestādes darbojas, ievērojot savstarpējo lojālas sadarbības pienākumu pilnīgas savstarpējas uzticēšanās gaisotnē un strikti ievērojot Līguma attiecīgos noteikumus. |
| --- | --- |

1.1.

Šis pielikums regulē Komisijas tādas konfidenciālās informācijas nodošanu Parlamentam un rīcību ar to, kas ir noteikta 1.2. punktā, īstenojot Parlamenta prerogatīvas un kompetenci. Abas iestādes darbojas, ievērojot savstarpējo lojālas sadarbības pienākumu pilnīgas savstarpējas uzticēšanās gaisotnē un strikti ievērojot Līguma attiecīgos noteikumus.

| 1.2. | “Informācija” ir jebkura rakstiska vai mutiska informācija neatkarīgi no tās pasniegšanas veida un sagatavotāja. |
| --- | --- |

1.2.

“Informācija” ir jebkura rakstiska vai mutiska informācija neatkarīgi no tās pasniegšanas veida un sagatavotāja.

| 1.2.1. | “Konfidenciāla informācija” ir “ES klasificēta informācija” (EUCI) un neklasificēta “cita konfidenciāla informācija”. |
| --- | --- |

1.2.1.

“Konfidenciāla informācija” ir “ES klasificēta informācija” (EUCI) un neklasificēta “cita konfidenciāla informācija”.

| 1.2.2. | “ES klasificēta informācija” (EUCI) ir visu veidu informācija un materiāli, kas ir klasificēti kā “TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET”, “SECRET UE”, “CONFIDENTIEL UE” vai “RESTREINT UE” vai kuriem ir līdzvērtīgas valstu vai starptautiskās klasifikācijas atzīmes un kuru neatļauta publiskošana varētu radīt dažādas pakāpes kaitējumu Savienības vai vienas vai vairāku dalībvalstu interesēm neatkarīgi no tā, vai šāda informācija ir radusies Savienībā vai tā ir saņemta no dalībvalstīm, trešām valstīm vai starptautiskajām organizācijām.
  a)   Très secret ue/eu top secret– šo klasifikāciju piemēro tikai informācijai un materiāliem, kuru neatļauta publiskošana varētu nodarīt īpaši smagu kaitējumu Savienības vai vienas vai vairāku dalībvalstu būtiskām interesēm;
  b)   Secret ue– šo klasifikāciju piemēro tikai informācijai un materiāliem, kuru neatļauta publiskošana varētu radīt nopietnu kaitējumu Savienības vai vienas vai vairāku dalībvalstu būtiskām interesēm;
  c)   Confidentiel ue– šo klasifikāciju piemēro tikai informācijai un materiāliem, kuru neatļauta publiskošana varētu kaitēt Savienības vai vienas vai vairāku dalībvalstu būtiskām interesēm;
  d)   Restreint ue– šo klasifikāciju piemēro tikai informācijai un materiāliem, kuru neatļauta publiskošana varētu būt neizdevīga Savienības vai vienas vai vairāku dalībvalstu interesēm. |
| --- | --- |

1.2.2.

“ES klasificēta informācija” (EUCI) ir visu veidu informācija un materiāli, kas ir klasificēti kā “TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET”, “SECRET UE”, “CONFIDENTIEL UE” vai “RESTREINT UE” vai kuriem ir līdzvērtīgas valstu vai starptautiskās klasifikācijas atzīmes un kuru neatļauta publiskošana varētu radīt dažādas pakāpes kaitējumu Savienības vai vienas vai vairāku dalībvalstu interesēm neatkarīgi no tā, vai šāda informācija ir radusies Savienībā vai tā ir saņemta no dalībvalstīm, trešām valstīm vai starptautiskajām organizācijām.

a)   Très secret ue/eu top secret– šo klasifikāciju piemēro tikai informācijai un materiāliem, kuru neatļauta publiskošana varētu nodarīt īpaši smagu kaitējumu Savienības vai vienas vai vairāku dalībvalstu būtiskām interesēm;

b)   Secret ue– šo klasifikāciju piemēro tikai informācijai un materiāliem, kuru neatļauta publiskošana varētu radīt nopietnu kaitējumu Savienības vai vienas vai vairāku dalībvalstu būtiskām interesēm;

c)   Confidentiel ue– šo klasifikāciju piemēro tikai informācijai un materiāliem, kuru neatļauta publiskošana varētu kaitēt Savienības vai vienas vai vairāku dalībvalstu būtiskām interesēm;

d)   Restreint ue– šo klasifikāciju piemēro tikai informācijai un materiāliem, kuru neatļauta publiskošana varētu būt neizdevīga Savienības vai vienas vai vairāku dalībvalstu interesēm.

| 1.2.3. | “Cita konfidenciāla informācija” ir jebkura cita konfidenciāla informācija, tostarp informācija, uz kuru attiecas profesionālā noslēpuma pienākums, ko ir pieprasījis Parlaments un/vai ko ir nosūtījusi Komisija. |
| --- | --- |

1.2.3.

“Cita konfidenciāla informācija” ir jebkura cita konfidenciāla informācija, tostarp informācija, uz kuru attiecas profesionālā noslēpuma pienākums, ko ir pieprasījis Parlaments un/vai ko ir nosūtījusi Komisija.

| 1.3. | Komisija nodrošina Parlamentam pieeju konfidenciālai informācijai saskaņā ar šī pielikuma noteikumiem, kad tā saņem pieprasījumu par konfidenciālas informācijas nodošanu no kādas 1.4. punktā minētās Parlamenta struktūras vai amatpersonas. Turklāt Komisija var jebkāda veida konfidenciālu informāciju nodot Parlamentam pēc savas iniciatīvas saskaņā ar šā pielikuma noteikumiem. |
| --- | --- |

1.3.

Komisija nodrošina Parlamentam pieeju konfidenciālai informācijai saskaņā ar šī pielikuma noteikumiem, kad tā saņem pieprasījumu par konfidenciālas informācijas nodošanu no kādas 1.4. punktā minētās Parlamenta struktūras vai amatpersonas. Turklāt Komisija var jebkāda veida konfidenciālu informāciju nodot Parlamentam pēc savas iniciatīvas saskaņā ar šā pielikuma noteikumiem.

| 1.4. | Saistībā ar šo pielikumu konfidenciālas informācijas nodošanu Komisijai var pieprasīt:






  — | Parlamenta priekšsēdētājs, |
| --- | --- | --- |

1.4.

Saistībā ar šo pielikumu konfidenciālas informācijas nodošanu Komisijai var pieprasīt:

—

Parlamenta priekšsēdētājs,

| — | attiecīgo parlamentāro komiteju priekšsēdētāji, |
| --- | --- |

—

attiecīgo parlamentāro komiteju priekšsēdētāji,

| — | Prezidijs un Priekšsēdētāju konference un |
| --- | --- |

—

Prezidijs un Priekšsēdētāju konference un

| — | tās Parlamenta delegācijas priekšsēdētājs, kas ir iekļauta Savienības delegācijā kādā starptautiskā konferencē. |
| --- | --- |

—

tās Parlamenta delegācijas priekšsēdētājs, kas ir iekļauta Savienības delegācijā kādā starptautiskā konferencē.

| 1.5. | Šā pielikuma piemērošanas joma neattiecas uz informāciju par pārkāpumu izskatīšanas procedūrām un konkurences procedūrām, ja datumā, kad no kādas no 1.4. punktā minētajām Parlamenta struktūrām/amatpersonām saņemts pieprasījums, par tām vēl nav saņemts Komisijas galīgais lēmums vai Eiropas Savienības Tiesas spriedums, kā arī uz informāciju par Savienības finanšu interešu aizsardzību. Iepriekšminētais neskar pamatnolīguma 44. punktu un Parlamenta tiesības kontrolēt budžetu. |
| --- | --- |

1.5.

Šā pielikuma piemērošanas joma neattiecas uz informāciju par pārkāpumu izskatīšanas procedūrām un konkurences procedūrām, ja datumā, kad no kādas no 1.4. punktā minētajām Parlamenta struktūrām/amatpersonām saņemts pieprasījums, par tām vēl nav saņemts Komisijas galīgais lēmums vai Eiropas Savienības Tiesas spriedums, kā arī uz informāciju par Savienības finanšu interešu aizsardzību. Iepriekšminētais neskar pamatnolīguma 44. punktu un Parlamenta tiesības kontrolēt budžetu.

| 1.6. | Šos noteikumus piemēro, neskarot Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 1995. gada 19. aprīļa Lēmumu 95/167/EK, Euratom, EOTK par sīki izstrādātiem noteikumiem attiecībā uz Parlamenta izmeklēšanas tiesību izmantošanu (6) un attiecīgos noteikumus Komisijas 1999. gada 28. aprīļa Lēmumā 1999/352/EK, EOTK, Euratom, ar ko izveido Eiropas Biroju krāpšanas apkarošanai (OLAF) (7). |
| --- | --- |

1.6.

Šos noteikumus piemēro, neskarot Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 1995. gada 19. aprīļa Lēmumu 95/167/EK, Euratom, EOTK par sīki izstrādātiem noteikumiem attiecībā uz Parlamenta izmeklēšanas tiesību izmantošanu (6) un attiecīgos noteikumus Komisijas 1999. gada 28. aprīļa Lēmumā 1999/352/EK, EOTK, Euratom, ar ko izveido Eiropas Biroju krāpšanas apkarošanai (OLAF) (7).

2.   Vispārīgi noteikumi

| 2.1. | Pēc 1.4. punktā minēto Parlamenta struktūru/amatpersonu pieprasījuma Komisija pēc iespējas ātri nodod šai Parlamenta struktūrai/amatpersonai konfidenciālo informāciju, kas ir vajadzīga, lai Parlaments varētu īstenot savas prerogatīvas un kompetenci. Abas iestādes saskaņā ar savām pilnvarām un pienākumiem ievēro:






  — | cilvēku pamattiesības, tostarp tiesības uz taisnīgu tiesu un privātās dzīves neaizskaramību, |
| --- | --- | --- |

2.1.

Pēc 1.4. punktā minēto Parlamenta struktūru/amatpersonu pieprasījuma Komisija pēc iespējas ātri nodod šai Parlamenta struktūrai/amatpersonai konfidenciālo informāciju, kas ir vajadzīga, lai Parlaments varētu īstenot savas prerogatīvas un kompetenci. Abas iestādes saskaņā ar savām pilnvarām un pienākumiem ievēro:

—

cilvēku pamattiesības, tostarp tiesības uz taisnīgu tiesu un privātās dzīves neaizskaramību,

| — | noteikumus, kas reglamentē tiesas un disciplinārās procedūras, |
| --- | --- |

—

noteikumus, kas reglamentē tiesas un disciplinārās procedūras,

| — | komercnoslēpumu un darījumu attiecību noslēpumu aizsardzību, |
| --- | --- |

—

komercnoslēpumu un darījumu attiecību noslēpumu aizsardzību,

| — | Savienības interešu aizsardzību, it īpaši to, kas attiecas uz sabiedrības drošību, aizsardzību, starptautiskajām attiecībām, monetāro stabilitāti un finanšu interesēm. |
| --- | --- |

—

Savienības interešu aizsardzību, it īpaši to, kas attiecas uz sabiedrības drošību, aizsardzību, starptautiskajām attiecībām, monetāro stabilitāti un finanšu interesēm.

Ja rodas domstarpības, tad ar tām iepazīstina abu iestāžu priekšsēdētājus, lai viņi varētu tās atrisināt.

Konfidenciālu informāciju, kas nākusi no kādas valsts, iestādes vai starptautiskas organizācijas, nodod vienīgi ar šīs valsts, iestādes vai organizācijas piekrišanu.

| 2.2. | EUCI nodod Parlamentam, un Parlaments ar to rīkojas un aizsargā to saskaņā ar kopējiem minimālajiem drošības standartiem, kurus piemēro citas Savienības iestādes, it īpaši Komisija.
  Komisija, klasificējot informāciju, kuras autors ir tā pati, nodrošinās, ka tiek noteikti attiecīgie klasifikācijas līmeņi, kas atbilst starptautiskajiem standartiem un definīcijām, un Komisijas iekšējiem noteikumiem, vienlaikus pienācīgi ņemot vērā Parlamenta vajadzību iepazīties ar klasificētajiem dokumentiem, lai varētu efektīvi īstenot savu kompetenci un prerogatīvas. |
| --- | --- |

2.2.

EUCI nodod Parlamentam, un Parlaments ar to rīkojas un aizsargā to saskaņā ar kopējiem minimālajiem drošības standartiem, kurus piemēro citas Savienības iestādes, it īpaši Komisija.

Komisija, klasificējot informāciju, kuras autors ir tā pati, nodrošinās, ka tiek noteikti attiecīgie klasifikācijas līmeņi, kas atbilst starptautiskajiem standartiem un definīcijām, un Komisijas iekšējiem noteikumiem, vienlaikus pienācīgi ņemot vērā Parlamenta vajadzību iepazīties ar klasificētajiem dokumentiem, lai varētu efektīvi īstenot savu kompetenci un prerogatīvas.

| 2.3. | Ja rodas šaubas par kādas informācijas konfidencialitāti vai tās klasifikācijas līmeņa atbilstību vai arī ir jāizstrādā atbilstīgi noteikumi tās izsniegšanai saskaņā ar 3.2. punktā minētajām iespējām, abas iestādes nekavējoties un pirms attiecīgā dokumenta nodošanas apspriežas. Šajās apspriedēs Parlamentu pārstāv attiecīgās parlamentārās struktūras priekšsēdētājs, vajadzības gadījumā kopā ar referentu vai amatpersonu, kas ir iesniegusi pieprasījumu. Komisiju pārstāv par attiecīgo jomu atbildīgais Komisijas loceklis pēc tam, kad ir apspriedies ar Komisijas locekli, kas atbild par drošības jautājumiem. Ja rodas domstarpības, tad ar tām iepazīstina abu iestāžu priekšsēdētājus, lai viņi varētu tās atrisināt. |
| --- | --- |

2.3.

Ja rodas šaubas par kādas informācijas konfidencialitāti vai tās klasifikācijas līmeņa atbilstību vai arī ir jāizstrādā atbilstīgi noteikumi tās izsniegšanai saskaņā ar 3.2. punktā minētajām iespējām, abas iestādes nekavējoties un pirms attiecīgā dokumenta nodošanas apspriežas. Šajās apspriedēs Parlamentu pārstāv attiecīgās parlamentārās struktūras priekšsēdētājs, vajadzības gadījumā kopā ar referentu vai amatpersonu, kas ir iesniegusi pieprasījumu. Komisiju pārstāv par attiecīgo jomu atbildīgais Komisijas loceklis pēc tam, kad ir apspriedies ar Komisijas locekli, kas atbild par drošības jautājumiem. Ja rodas domstarpības, tad ar tām iepazīstina abu iestāžu priekšsēdētājus, lai viņi varētu tās atrisināt.

| 2.4. | Ja pēc 2.3. punktā noteiktās procedūras piemērošanas domstarpības nav atrisinātas, tad Parlamenta priekšsēdētājs pēc atbildīgās parlamentārās struktūras/amatpersonas, kas ir iesniegusi pieprasījumu, argumentēta pieprasījuma aicina Komisiju pienācīgi norādītā termiņā nodot minēto konfidenciālo informāciju, izmantojot kādu no šā pielikuma 3.2. punktā minētajām iespējām. Pirms šā termiņa beigām Komisija rakstiski informē Parlamentu par tās galīgo nostāju, ko vajadzības gadījumā Parlaments var pārsūdzēt. |
| --- | --- |

2.4.

Ja pēc 2.3. punktā noteiktās procedūras piemērošanas domstarpības nav atrisinātas, tad Parlamenta priekšsēdētājs pēc atbildīgās parlamentārās struktūras/amatpersonas, kas ir iesniegusi pieprasījumu, argumentēta pieprasījuma aicina Komisiju pienācīgi norādītā termiņā nodot minēto konfidenciālo informāciju, izmantojot kādu no šā pielikuma 3.2. punktā minētajām iespējām. Pirms šā termiņa beigām Komisija rakstiski informē Parlamentu par tās galīgo nostāju, ko vajadzības gadījumā Parlaments var pārsūdzēt.

| 2.5. | Tiesības iepazīties ar EUCI piešķir saskaņā ar noteikumiem, kurus piemēro personiskās drošības pielaidēm. |
| --- | --- |

2.5.

Tiesības iepazīties ar EUCI piešķir saskaņā ar noteikumiem, kurus piemēro personiskās drošības pielaidēm.

| 2.5.1. | Tiesības iepazīties ar “TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET”, “SECRET UE” un “CONFIDENTIEL UE” klasificētu informāciju var piešķirt tikai Parlamenta amatpersonām un tiem Parlamenta darbiniekiem, kas strādā politisko grupu uzdevumā un kam šāda informācija patiešām ir nepieciešama, un kurus parlamentārā struktūra/amatpersona iepriekš noteikusi kā personas, kam ir vajadzīga informācija un kam ir piešķirta atbilstoša drošības pielaide. |
| --- | --- |

2.5.1.

Tiesības iepazīties ar “TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET”, “SECRET UE” un “CONFIDENTIEL UE” klasificētu informāciju var piešķirt tikai Parlamenta amatpersonām un tiem Parlamenta darbiniekiem, kas strādā politisko grupu uzdevumā un kam šāda informācija patiešām ir nepieciešama, un kurus parlamentārā struktūra/amatpersona iepriekš noteikusi kā personas, kam ir vajadzīga informācija un kam ir piešķirta atbilstoša drošības pielaide.

| 2.5.2. | Ņemot vērā Parlamenta prerogatīvas un kompetenci, tiem deputātiem, kuriem nav piešķirtas personiskās drošības pielaides, piešķir tiesības iepazīties ar “CONFIDENTIEL UE” dokumentiem saskaņā ar praktisko kopēji pieņemto kārtību, tostarp liekot svinīgi parakstīties par šo dokumentu satura neizpaušanu nevienai trešai personai.
  Tiesības iepazīties ar “SECRET UE” dokumentiem piešķir deputātiem, kuriem ir piešķirta atbilstoša personiskā drošības pielaide. |
| --- | --- |

2.5.2.

Ņemot vērā Parlamenta prerogatīvas un kompetenci, tiem deputātiem, kuriem nav piešķirtas personiskās drošības pielaides, piešķir tiesības iepazīties ar “CONFIDENTIEL UE” dokumentiem saskaņā ar praktisko kopēji pieņemto kārtību, tostarp liekot svinīgi parakstīties par šo dokumentu satura neizpaušanu nevienai trešai personai.

Tiesības iepazīties ar “SECRET UE” dokumentiem piešķir deputātiem, kuriem ir piešķirta atbilstoša personiskā drošības pielaide.

| 2.5.3. | Ar Komisijas atbalstu tiek izstrādāti noteikumi, lai nodrošinātu, ka Parlaments pēc iespējas ātrāk saņem valstu iestāžu palīdzību, kas nepieciešama saistībā ar pielaides procedūru.
  Ziņas par to personu kategoriju vai kategorijām, kurām ir jāiepazīstas ar konfidenciālu informāciju, paziņo vienlaikus ar pieprasījumu.
  Pirms ļaut iepazīties ar šādu informāciju, katru personu informē par šīs informācijas konfidencialitātes līmeni un no tā izrietošām drošības saistībām.
  Pārskatot šo pielikumu un 4.1. un 4.2. punktā minētos turpmākos drošības noteikumus, drošības pielaides jautājumu izskatīs vēlreiz. |
| --- | --- |

2.5.3.

Ar Komisijas atbalstu tiek izstrādāti noteikumi, lai nodrošinātu, ka Parlaments pēc iespējas ātrāk saņem valstu iestāžu palīdzību, kas nepieciešama saistībā ar pielaides procedūru.

Ziņas par to personu kategoriju vai kategorijām, kurām ir jāiepazīstas ar konfidenciālu informāciju, paziņo vienlaikus ar pieprasījumu.

Pirms ļaut iepazīties ar šādu informāciju, katru personu informē par šīs informācijas konfidencialitātes līmeni un no tā izrietošām drošības saistībām.

Pārskatot šo pielikumu un 4.1. un 4.2. punktā minētos turpmākos drošības noteikumus, drošības pielaides jautājumu izskatīs vēlreiz.

3.   Noteikumi par konfidenciālas informācijas izsniegšanu un rīcību ar to

| 3.1. | Komisijas priekšsēdētājs vai Komisijas loceklis uz savu atbildību dara pieejamu konfidenciālo informāciju saskaņā ar 2.3. punktā vai attiecīgajā gadījumā saskaņā ar 2.4. punktā noteikto procedūru tai Parlamenta struktūrai/amatpersonai, kas to ir pieprasījusi, ievērojot šādus nosacījumus: | Parlaments un Komisija nodrošina konfidenciālas informācijas reģistrāciju un izsekojamību. |
| --- | --- | --- |

3.1.

Komisijas priekšsēdētājs vai Komisijas loceklis uz savu atbildību dara pieejamu konfidenciālo informāciju saskaņā ar 2.3. punktā vai attiecīgajā gadījumā saskaņā ar 2.4. punktā noteikto procedūru tai Parlamenta struktūrai/amatpersonai, kas to ir pieprasījusi, ievērojot šādus nosacījumus:

Parlaments un Komisija nodrošina konfidenciālas informācijas reģistrāciju un izsekojamību.

| | Tas nozīmē, ka EUCI, kas ir klasificēta kā “CONFIDENTIEL UE” un “SECRET UE” informācija, Komisijas Ģenerālsekretariāta centrālais reģistrs nosūta atbilstošajam Parlamenta kompetentajam dienestam, kurš saskaņā ar kopīgi pieņemtajiem noteikumiem nodrošinās tā pieejamību parlamentārajai struktūrai/amatpersonai, kas iesniedza pieprasījumu. |
| --- | --- |

Tas nozīmē, ka EUCI, kas ir klasificēta kā “CONFIDENTIEL UE” un “SECRET UE” informācija, Komisijas Ģenerālsekretariāta centrālais reģistrs nosūta atbilstošajam Parlamenta kompetentajam dienestam, kurš saskaņā ar kopīgi pieņemtajiem noteikumiem nodrošinās tā pieejamību parlamentārajai struktūrai/amatpersonai, kas iesniedza pieprasījumu.

| | Tās EUCI nodošanu, kas ir klasificēta kā “TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET” informācija, reglamentē citi noteikumi, par kuriem ir vienojusies Komisija un parlamentārā struktūra/amatpersona, kas iesniedza pieprasījumu, lai nodrošinātu drošības līmeni, kas atbilst šai klasifikācijai. |
| --- | --- |

Tās EUCI nodošanu, kas ir klasificēta kā “TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET” informācija, reglamentē citi noteikumi, par kuriem ir vienojusies Komisija un parlamentārā struktūra/amatpersona, kas iesniedza pieprasījumu, lai nodrošinātu drošības līmeni, kas atbilst šai klasifikācijai.

| 3.2. | Neskarot iepriekšminētos 2.2. un 2.4. punkta noteikumus un 4.1. punktā minētos turpmākos drošības noteikumus, piekļuvi konfidenciālai informācijai un noteikumus par tās konfidencialitātes saglabāšanu, savstarpēji vienojoties, nosaka pirms informācijas nodošanas. Šī vienošanās starp Komisijas locekli, kurš ir atbildīgs par atbilstošo politikas jomu, un attiecīgo parlamentāro struktūru (ko pārstāv tās priekšsēdētājs)/amatpersonu, kas iesniedza pieprasījumu, paredz vienu no 3.2.1. un 3.2.2. punktā minētajām iespējām, lai nodrošinātu atbilstīgu konfidencialitātes līmeni. |
| --- | --- |

3.2.

Neskarot iepriekšminētos 2.2. un 2.4. punkta noteikumus un 4.1. punktā minētos turpmākos drošības noteikumus, piekļuvi konfidenciālai informācijai un noteikumus par tās konfidencialitātes saglabāšanu, savstarpēji vienojoties, nosaka pirms informācijas nodošanas. Šī vienošanās starp Komisijas locekli, kurš ir atbildīgs par atbilstošo politikas jomu, un attiecīgo parlamentāro struktūru (ko pārstāv tās priekšsēdētājs)/amatpersonu, kas iesniedza pieprasījumu, paredz vienu no 3.2.1. un 3.2.2. punktā minētajām iespējām, lai nodrošinātu atbilstīgu konfidencialitātes līmeni.

| 3.2.1. | Attiecībā uz konfidenciālās informācijas adresātiem jāparedz viena no šīm iespējām:






  — | informāciju izsniedz tikai Parlamenta priekšsēdētājam īpašos atbilstīgi pamatotos izņēmuma gadījumos, |
| --- | --- | --- |

3.2.1.

Attiecībā uz konfidenciālās informācijas adresātiem jāparedz viena no šīm iespējām:

—

informāciju izsniedz tikai Parlamenta priekšsēdētājam īpašos atbilstīgi pamatotos izņēmuma gadījumos,

| — | Prezidijs un/vai Priekšsēdētāju konference, |
| --- | --- |

—

Prezidijs un/vai Priekšsēdētāju konference,

| — | attiecīgās parlamentārās komitejas priekšsēdētājs un referents, |
| --- | --- |

—

attiecīgās parlamentārās komitejas priekšsēdētājs un referents,

| — | visi attiecīgās parlamentārās komitejas locekļi (pilntiesīgie locekļi un viņu aizstājēji), |
| --- | --- |

—

visi attiecīgās parlamentārās komitejas locekļi (pilntiesīgie locekļi un viņu aizstājēji),

| — | visi Eiropas Parlamenta deputāti. |
| --- | --- |

—

visi Eiropas Parlamenta deputāti.

Minēto konfidenciālo informāciju ir aizliegts publiskot vai nodot citam adresātam bez Komisijas piekrišanas.

| 3.2.2. | Attiecībā uz rīcību ar konfidenciālu informāciju reglamentējošiem noteikumiem ir jāparedz šādas iespējas:






  a) | dokumentu izskatīšana drošā lasītavā gadījumos, ja informācija ir klasificēta “CONFIDENTIEL UE” un ar lielāku konfidencialitātes pakāpi; |
| --- | --- | --- |

3.2.2.

Attiecībā uz rīcību ar konfidenciālu informāciju reglamentējošiem noteikumiem ir jāparedz šādas iespējas:

a)

dokumentu izskatīšana drošā lasītavā gadījumos, ja informācija ir klasificēta “CONFIDENTIEL UE” un ar lielāku konfidencialitātes pakāpi;

| b) | slēgtā sanāksmē, kurās piedalās tikai Prezidija, Priekšsēdētāju konferences locekļi vai pilntiesīgie un viņus aizstājošie kompetentās parlamentārās komitejas locekļi, kā arī Parlamenta amatpersonas un tie Parlamenta darbinieki, kas strādā politisko grupu uzdevumā un kurus saistībā ar vajadzību pēc informācijas iepriekš ir izraudzījies priekšsēdētājs, un kuru klātbūtne ir patiešām nepieciešama, ja vien viņiem ir vajadzīgais drošības pielaides līmenis, ņemot vērā šādus nosacījumus:






  — | visiem dokumentiem piešķir numuru, tos izdala sanāksmes sākumā un savāc beigās. Par šiem dokumentiem nedrīkst izdarīt piezīmes un tos nedrīkst kopēt, |
| --- | --- | --- |

b)

slēgtā sanāksmē, kurās piedalās tikai Prezidija, Priekšsēdētāju konferences locekļi vai pilntiesīgie un viņus aizstājošie kompetentās parlamentārās komitejas locekļi, kā arī Parlamenta amatpersonas un tie Parlamenta darbinieki, kas strādā politisko grupu uzdevumā un kurus saistībā ar vajadzību pēc informācijas iepriekš ir izraudzījies priekšsēdētājs, un kuru klātbūtne ir patiešām nepieciešama, ja vien viņiem ir vajadzīgais drošības pielaides līmenis, ņemot vērā šādus nosacījumus:

—

visiem dokumentiem piešķir numuru, tos izdala sanāksmes sākumā un savāc beigās. Par šiem dokumentiem nedrīkst izdarīt piezīmes un tos nedrīkst kopēt,

| — | sanāksmes protokolā nemin jautājumu, kas izskatīts, piemērojot konfidencialitātes procedūru. |
| --- | --- |

—

sanāksmes protokolā nemin jautājumu, kas izskatīts, piemērojot konfidencialitātes procedūru.

Pirms informācijas nodošanas visus dokumentos minētos personu datus var dzēst.

Uz adresātiem Parlamentā mutiski nodotu konfidenciālu informāciju attiecas tāds pats aizsardzības līmenis, kādu nodrošina saistībā ar rakstisku konfidenciālu informāciju. Tas var ietvert informācijas saņēmēja svinīgu apņemšanos, ka viņš neizpaudīs tās saturu nevienai trešai personai.

| 3.2.3. | Ja ir jāizskata rakstiska informācija drošā lasītavā, Parlaments nodrošina šādus apstākļus:






  — | konfidenciālas informācijas drošu glabāšanas sistēmu, |
| --- | --- | --- |

3.2.3.

Ja ir jāizskata rakstiska informācija drošā lasītavā, Parlaments nodrošina šādus apstākļus:

—

konfidenciālas informācijas drošu glabāšanas sistēmu,

| — | drošu lasītavu, kurā nav kopēšanas iekārtu, telefonu, faksa aparātu, skeneru vai citu tehnisko dokumentu reproducēšanas vai pārraidīšanas līdzekļu utt., |
| --- | --- |

—

drošu lasītavu, kurā nav kopēšanas iekārtu, telefonu, faksa aparātu, skeneru vai citu tehnisko dokumentu reproducēšanas vai pārraidīšanas līdzekļu utt.,

| — | piekļuvi lasītavai reglamentējošu drošības pasākumu īstenošanu, tostarp parakstīšanos lasītavas apmeklētāju reģistrā un svinīgu apņemšanos neizpaust izskatīto konfidenciālo informāciju. |
| --- | --- |

—

piekļuvi lasītavai reglamentējošu drošības pasākumu īstenošanu, tostarp parakstīšanos lasītavas apmeklētāju reģistrā un svinīgu apņemšanos neizpaust izskatīto konfidenciālo informāciju.

| 3.2.4. | Iepriekš izklāstītie noteikumi neierobežo iestāžu iespējas vienoties par citiem līdzvērtīgiem noteikumiem. |
| --- | --- |

3.2.4.

Iepriekš izklāstītie noteikumi neierobežo iestāžu iespējas vienoties par citiem līdzvērtīgiem noteikumiem.

| 3.3. | Ja šos noteikumus pārkāpj, tad piemēro noteikumus par sankcijām attiecībā uz deputātiem, kas noteiktas Parlamenta Reglamenta VIII pielikumā, un attiecībā uz Parlamenta ierēdņiem un citiem Parlamenta darbiniekiem – Civildienesta noteikumu (8) 86. panta spēkā esošās normas vai Kopienu Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības 49. pantu. |
| --- | --- |

3.3.

Ja šos noteikumus pārkāpj, tad piemēro noteikumus par sankcijām attiecībā uz deputātiem, kas noteiktas Parlamenta Reglamenta VIII pielikumā, un attiecībā uz Parlamenta ierēdņiem un citiem Parlamenta darbiniekiem – Civildienesta noteikumu (8) 86. panta spēkā esošās normas vai Kopienu Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības 49. pantu.

4.   Nobeiguma noteikumi

| 4.1. | Komisija un Parlaments veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu šā pielikuma noteikumu īstenošanu.
  Šim nolūkam Komisijas un Parlamenta kompetentie dienesti cieši koordinē šā pielikuma īstenošanu. Sadarbojoties tiek pārbaudīta konfidenciālās informācijas izsekojamība un regulāri tiek kopīgi uzraudzīta piemēroto drošības noteikumu un standartu ievērošana.
  Parlaments apņemas vajadzības gadījumā pielāgot savus iekšējos noteikumus, lai īstenotu šajā pielikumā noteiktos konfidenciālas informācijas drošību reglamentējošos noteikumus.
  Parlaments apņemas pēc iespējas ātrāk pieņemt savus turpmākos drošības noteikumus un, vienojoties ar Komisiju, pārbaudīt šos noteikumus, lai panāktu drošības standartu atbilstību. Tādējādi šis pielikums būs spēkā attiecībā uz:






  — | tehniskajiem drošības noteikumiem un standartiem, ar kuriem reglamentē rīcību ar konfidenciālu informāciju un tās glabāšanu, tostarp drošības pasākumus, kurus veic fiziskās, personāla, dokumentu un IT drošības jomā, |
| --- | --- | --- |

4.1.

Komisija un Parlaments veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu šā pielikuma noteikumu īstenošanu.

Šim nolūkam Komisijas un Parlamenta kompetentie dienesti cieši koordinē šā pielikuma īstenošanu. Sadarbojoties tiek pārbaudīta konfidenciālās informācijas izsekojamība un regulāri tiek kopīgi uzraudzīta piemēroto drošības noteikumu un standartu ievērošana.

Parlaments apņemas vajadzības gadījumā pielāgot savus iekšējos noteikumus, lai īstenotu šajā pielikumā noteiktos konfidenciālas informācijas drošību reglamentējošos noteikumus.

Parlaments apņemas pēc iespējas ātrāk pieņemt savus turpmākos drošības noteikumus un, vienojoties ar Komisiju, pārbaudīt šos noteikumus, lai panāktu drošības standartu atbilstību. Tādējādi šis pielikums būs spēkā attiecībā uz:

—

tehniskajiem drošības noteikumiem un standartiem, ar kuriem reglamentē rīcību ar konfidenciālu informāciju un tās glabāšanu, tostarp drošības pasākumus, kurus veic fiziskās, personāla, dokumentu un IT drošības jomā,

| — | īpašas uzraudzības komitejas izveidošanu, kuras locekļi ir deputāti, kam ir vajadzīgā pielaide, lai rīkotos ar EUCI, kas klasificēta kā “TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET”. |
| --- | --- |

—

īpašas uzraudzības komitejas izveidošanu, kuras locekļi ir deputāti, kam ir vajadzīgā pielaide, lai rīkotos ar EUCI, kas klasificēta kā “TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET”.

| 4.2. | Parlaments un Komisija pārskatīs šo pielikumu un vajadzības gadījumā pielāgos to ne vēlāk kā pārskatīšanas brīdī, kas ir minēts pamatnolīguma 54. punktā, ņemot vērā to, kas ir noticis attiecībā uz:






  — | turpmākiem drošības noteikumiem, kurus nosaka Parlaments un Komisija, |
| --- | --- | --- |

4.2.

Parlaments un Komisija pārskatīs šo pielikumu un vajadzības gadījumā pielāgos to ne vēlāk kā pārskatīšanas brīdī, kas ir minēts pamatnolīguma 54. punktā, ņemot vērā to, kas ir noticis attiecībā uz:

—

turpmākiem drošības noteikumiem, kurus nosaka Parlaments un Komisija,

| — | citiem nolīgumiem vai tiesību aktiem, kas attiecas uz informācijas nodošanu starp iestādēm. |
| --- | --- |

—

citiem nolīgumiem vai tiesību aktiem, kas attiecas uz informācijas nodošanu starp iestādēm.

3. PIELIKUMS

SARUNAS SAISTĪBĀ AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM UN TO NOSLĒGŠANA

Šajā pielikumā ir paredzēti sīki izstrādāti noteikumi attiecībā uz informācijas sniegšanu Parlamentam par sarunām saistībā ar starptautiskiem nolīgumiem un to noslēgšanu, kā minēts pamatnolīguma 23. 24. un 25. punktā:

| 1. | Komisija vienlaikus informē Parlamentu un Padomi par savu nodomu ierosināt sarunu uzsākšanu. |
| --- | --- |

1.

Komisija vienlaikus informē Parlamentu un Padomi par savu nodomu ierosināt sarunu uzsākšanu.

| 2. | saskaņā ar pamatnolīguma 24. punktu gadījumos, kad Komisija izstrādā sarunu norāžu priekšlikumu projektus to pieņemšanai Padomē, Komisija tos tajā pašā laikā iesniedz arī Parlamentam. |
| --- | --- |

2.

saskaņā ar pamatnolīguma 24. punktu gadījumos, kad Komisija izstrādā sarunu norāžu priekšlikumu projektus to pieņemšanai Padomē, Komisija tos tajā pašā laikā iesniedz arī Parlamentam.

| 3. | Komisija visā sarunu gaitā pienācīgi ņem vērā Parlamenta piezīmes. |
| --- | --- |

3.

Komisija visā sarunu gaitā pienācīgi ņem vērā Parlamenta piezīmes.

| 4. | Saskaņā ar pamatnolīguma 23. punktu Komisija līdz nolīguma parafēšanas brīdim regulāri un savlaicīgi informē Parlamentu par sarunu norisi un par to, vai Parlamenta piezīmes tika iekļautas apspriežamajā tekstā, un, ja tika iekļautas, tad paskaidro, kādā mērā tās tika iekļautas, bet, ja netika, tad – kāpēc. |
| --- | --- |

4.

Saskaņā ar pamatnolīguma 23. punktu Komisija līdz nolīguma parafēšanas brīdim regulāri un savlaicīgi informē Parlamentu par sarunu norisi un par to, vai Parlamenta piezīmes tika iekļautas apspriežamajā tekstā, un, ja tika iekļautas, tad paskaidro, kādā mērā tās tika iekļautas, bet, ja netika, tad – kāpēc.

| 5. | Gadījumos, kad, slēdzot starptautisku nolīgumu, ir nepieciešama Parlamenta piekrišana, Komisija visā sarunu gaitā Parlamentam sniedz visu to pašu nepieciešamo informāciju, ko tā sniedz Padomei (vai īpašajai Padomes izveidotajai komitejai). Komisija cita starpā nodod arī pieņemto sarunu norāžu grozījumu projektus, sarunu dokumentu projektus, sarunās pieņemtos pantus, nolīguma parafēšanas datumu, par kuru ir panākta vienošanās, un parafējamā nolīguma tekstu. Papildus tam Komisija nodod Parlamentam tāpat kā tā nodod Padomei (vai īpašajai Padomes izveidotajai komitejai) visus attiecīgos no trešām personām saņemtos dokumentus, ja vien to autors tam ir piekritis. Komisija pastāvīgi informē atbildīgo Parlamenta komiteju par sarunu gaitu un jo īpaši paskaidro, kādā mērā Parlamenta viedokļi tika ņemti vērā. |
| --- | --- |

5.

Gadījumos, kad, slēdzot starptautisku nolīgumu, ir nepieciešama Parlamenta piekrišana, Komisija visā sarunu gaitā Parlamentam sniedz visu to pašu nepieciešamo informāciju, ko tā sniedz Padomei (vai īpašajai Padomes izveidotajai komitejai). Komisija cita starpā nodod arī pieņemto sarunu norāžu grozījumu projektus, sarunu dokumentu projektus, sarunās pieņemtos pantus, nolīguma parafēšanas datumu, par kuru ir panākta vienošanās, un parafējamā nolīguma tekstu. Papildus tam Komisija nodod Parlamentam tāpat kā tā nodod Padomei (vai īpašajai Padomes izveidotajai komitejai) visus attiecīgos no trešām personām saņemtos dokumentus, ja vien to autors tam ir piekritis. Komisija pastāvīgi informē atbildīgo Parlamenta komiteju par sarunu gaitu un jo īpaši paskaidro, kādā mērā Parlamenta viedokļi tika ņemti vērā.

| 6. | Gadījumos, kad, slēdzot starptautisku nolīgumu, nav nepieciešama Parlamenta piekrišana, Komisija, sniedzot informāciju, kas aptver vismaz sarunu norāžu projektus, pieņemtās sarunu norādes, turpmāko sarunu norisi un nobeigumu, nodrošina, ka Parlaments tiek nekavējoties un pilnībā informēts. |
| --- | --- |

6.

Gadījumos, kad, slēdzot starptautisku nolīgumu, nav nepieciešama Parlamenta piekrišana, Komisija, sniedzot informāciju, kas aptver vismaz sarunu norāžu projektus, pieņemtās sarunu norādes, turpmāko sarunu norisi un nobeigumu, nodrošina, ka Parlaments tiek nekavējoties un pilnībā informēts.

| 7. | Saskaņā ar pamatnolīguma 24. punktu Komisija savlaicīgi sniedz pilnīgu informāciju par starptautiska nolīguma parafēšanu un informē Parlamentu pēc iespējas ātrāk par dienu, kurā plāno Padomei ierosināt šo nolīgumu piemērot pagaidu režīmā, un sniedz šādas izvēles pamatojumu, izņemot gadījumus, kad šā lēmuma steidzamības iemeslu dēļ Komisija nespēj to izdarīt. |
| --- | --- |

7.

Saskaņā ar pamatnolīguma 24. punktu Komisija savlaicīgi sniedz pilnīgu informāciju par starptautiska nolīguma parafēšanu un informē Parlamentu pēc iespējas ātrāk par dienu, kurā plāno Padomei ierosināt šo nolīgumu piemērot pagaidu režīmā, un sniedz šādas izvēles pamatojumu, izņemot gadījumus, kad šā lēmuma steidzamības iemeslu dēļ Komisija nespēj to izdarīt.

| 8. | Komisija savlaicīgi informē vienlaicīgi gan Padomi, gan Parlamentu par savu nodomu ierosināt Padomei starptautiska nolīguma darbības apturēšanu un par tās iemesliem. |
| --- | --- |

8.

Komisija savlaicīgi informē vienlaicīgi gan Padomi, gan Parlamentu par savu nodomu ierosināt Padomei starptautiska nolīguma darbības apturēšanu un par tās iemesliem.

| 9. | Attiecībā uz starptautiskiem nolīgumiem, kam saskaņā ar LESD jāpiemēro piekrišanas procedūra, Komisija arī pilnībā informē Parlamentu pirms tiek apstiprināti šāda nolīguma grozījumi, kuriem Padome izņēmuma kārtā ir piekritusi saskaņā ar LESD 218. panta 7. punktu. |
| --- | --- |

9.

Attiecībā uz starptautiskiem nolīgumiem, kam saskaņā ar LESD jāpiemēro piekrišanas procedūra, Komisija arī pilnībā informē Parlamentu pirms tiek apstiprināti šāda nolīguma grozījumi, kuriem Padome izņēmuma kārtā ir piekritusi saskaņā ar LESD 218. panta 7. punktu.

4. PIELIKUMS

KOMISIJAS DARBA PROGRAMMAS GRAFIKS

Komisijas darba programmas grafikam pievieno sarakstu ar turpmākajos gados pieņemamo leģislatīvo un neleģislatīvo aktu priekšlikumiem. Komisijas darba programma attiecas uz apskatāmo nākamo gadu, un tajā ir sīki izstrādātas norādes par Komisijas prioritātēm turpmākajos gados. Komisijas darba programma tādējādi var kļūt par pamatu strukturētam dialogam ar Parlamentu, lai censtos panākt kopēju izpratni.

Komisijas darba programmā iekļauj arī plānotās iniciatīvas ieteikumu tiesību, atcelšanu un vienkāršošanas jomā.

| 1. | Pirmajā konkrētā gada pusgadā Komisijas locekļi uzsāk pastāvīgo dialogu ar atbilstošajām Parlamenta komitejām par Komisijas darba programmas īstenošanu attiecīgajā gadā un par Komisijas nākotnes darba programmas izstrādi. Pamatojoties uz šo dialogu, katra Parlamenta komiteja ziņo Komiteju priekšsēdētāju konferencei par tā iznākumu. |
| --- | --- |

1.

Pirmajā konkrētā gada pusgadā Komisijas locekļi uzsāk pastāvīgo dialogu ar atbilstošajām Parlamenta komitejām par Komisijas darba programmas īstenošanu attiecīgajā gadā un par Komisijas nākotnes darba programmas izstrādi. Pamatojoties uz šo dialogu, katra Parlamenta komiteja ziņo Komiteju priekšsēdētāju konferencei par tā iznākumu.

| 2. | Līdztekus minētajām darbībām Komiteju priekšsēdētāju konference regulāri apmainās ar viedokļiem ar Komisijas priekšsēdētāja vietnieku, kas atbild par iestāžu sakariem, lai novērtētu Komisijas pašreizējās darba programmas īstenošanas situāciju, apspriestu Komisijas nākamās darba programmas sagatavošanu un apkopotu rezultātus, kas iegūti pastāvīgajā divpusējā dialogā starp attiecīgajām Parlamenta komitejām un atbilstošajiem Komisijas locekļiem. |
| --- | --- |

2.

Līdztekus minētajām darbībām Komiteju priekšsēdētāju konference regulāri apmainās ar viedokļiem ar Komisijas priekšsēdētāja vietnieku, kas atbild par iestāžu sakariem, lai novērtētu Komisijas pašreizējās darba programmas īstenošanas situāciju, apspriestu Komisijas nākamās darba programmas sagatavošanu un apkopotu rezultātus, kas iegūti pastāvīgajā divpusējā dialogā starp attiecīgajām Parlamenta komitejām un atbilstošajiem Komisijas locekļiem.

| 3. | Komiteju priekšsēdētāju konference jūnijā iesniedz Priekšsēdētāju konferencei kopsavilkuma ziņojumu, kurā jābūt iekļautiem Komisijas darba programmas īstenošanas pārbaudes rezultātiem, kā arī Parlamenta prioritātēm saistībā ar turpmāko Komisijas darba programmu un Parlaments par tām informē Komisiju. |
| --- | --- |

3.

Komiteju priekšsēdētāju konference jūnijā iesniedz Priekšsēdētāju konferencei kopsavilkuma ziņojumu, kurā jābūt iekļautiem Komisijas darba programmas īstenošanas pārbaudes rezultātiem, kā arī Parlamenta prioritātēm saistībā ar turpmāko Komisijas darba programmu un Parlaments par tām informē Komisiju.

| 4. | Pamatojoties uz šo kopsavilkuma ziņojumu, Parlaments jūlija sesijā pieņem rezolūciju, kurā vispārīgi izklāstīta Parlamenta nostāja, it īpaši par pieprasījumiem, kuru pamatā ir likumdošanas iniciatīvas ziņojumi. |
| --- | --- |

4.

Pamatojoties uz šo kopsavilkuma ziņojumu, Parlaments jūlija sesijā pieņem rezolūciju, kurā vispārīgi izklāstīta Parlamenta nostāja, it īpaši par pieprasījumiem, kuru pamatā ir likumdošanas iniciatīvas ziņojumi.

| 5. | Katru gadu septembra pirmajā sesijā tiks rīkotas debates par stāvokli Savienībā, kurās Komisijas priekšsēdētājs uzstājas ar runu, apkopojot attiecīgā gada rezultātus un aplūkojot prioritātes nākamajos gados. Šim nolūkam Komisijas priekšsēdētājs papildus runai iesniedz Parlamentam rakstiski izklāstītus galvenos faktorus, ko ņēma vērā, izstrādājot Komisijas darba programmu nākamajam gadam. |
| --- | --- |

5.

Katru gadu septembra pirmajā sesijā tiks rīkotas debates par stāvokli Savienībā, kurās Komisijas priekšsēdētājs uzstājas ar runu, apkopojot attiecīgā gada rezultātus un aplūkojot prioritātes nākamajos gados. Šim nolūkam Komisijas priekšsēdētājs papildus runai iesniedz Parlamentam rakstiski izklāstītus galvenos faktorus, ko ņēma vērā, izstrādājot Komisijas darba programmu nākamajam gadam.

| 6. | Sākot ar septembra sākumu, kompetentās parlamentārās komitejas un attiecīgie Komisijas locekļi var sanākt kopā, lai apmainītos ar vēl detalizētākiem viedokļiem par nākamajām prioritātēm katrā politikas jomā. Šādas sanāksmes vajadzības gadījumā noslēdz Komiteju priekšsēdētāju konferences sanāksme ar Komisāru kolēģiju un Priekšsēdētāju konferences sanāksme ar Komisijas priekšsēdētāju. |
| --- | --- |

6.

Sākot ar septembra sākumu, kompetentās parlamentārās komitejas un attiecīgie Komisijas locekļi var sanākt kopā, lai apmainītos ar vēl detalizētākiem viedokļiem par nākamajām prioritātēm katrā politikas jomā. Šādas sanāksmes vajadzības gadījumā noslēdz Komiteju priekšsēdētāju konferences sanāksme ar Komisāru kolēģiju un Priekšsēdētāju konferences sanāksme ar Komisijas priekšsēdētāju.

| 7. | Komisija pieņem darba programmu nākamajam gadam attiecīgā gada oktobrī. Pēc tam Komisijas priekšsēdētājs iepazīstina Parlamentu atbilstošā līmenī ar šo darba programmu. |
| --- | --- |

7.

Komisija pieņem darba programmu nākamajam gadam attiecīgā gada oktobrī. Pēc tam Komisijas priekšsēdētājs iepazīstina Parlamentu atbilstošā līmenī ar šo darba programmu.

| 8. | Parlaments var rīkot debates un pieņemt rezolūciju decembra sesijā. |
| --- | --- |

8.

Parlaments var rīkot debates un pieņemt rezolūciju decembra sesijā.

| 9. | Šo grafiku piemēro katram kārtējam programmas izstrādes posmam, izņemot Parlamenta vēlēšanu gadus, kas sakrīt ar Komisijas pilnvaru termiņa beigām. |
| --- | --- |

9.

Šo grafiku piemēro katram kārtējam programmas izstrādes posmam, izņemot Parlamenta vēlēšanu gadus, kas sakrīt ar Komisijas pilnvaru termiņa beigām.

| 10. | Šis grafiks neskar nekādus turpmākus nolīgumus par iestāžu programmu izstrādi. |
| --- | --- |

10.

Šis grafiks neskar nekādus turpmākus nolīgumus par iestāžu programmu izstrādi.

---

(1)  Parlamenta 2010. gada 20. oktobra lēmums.

1

(2)  OV L 44, 15.2.2005., 1. lpp.

2

(3)  OV C 117 E, 18.5.2006., 125. lpp.

3

(4)  OV C 321, 31.12.2003., 1. lpp.

4

(5)  Parlamentam nododamā informācija par komitoloģijas komiteju darbu un Parlamenta prerogatīvas komitoloģijas procedūru darbībā ir precīzi definētas citos instrumentos: 1) Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumā 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.); 2) 2008. gada 3. jūnija Iestāžu nolīgumā starp Parlamentu un Komisiju par komitoloģijas procedūrām; un 3) LESD 291. panta īstenošanai nepieciešamajos instrumentos.

5

(6)  OV L 113, 19.5.1995., 1. lpp.

6

(7)  OV L 136, 31.5.1999., 20. lpp.

7

(8)  Padomes 1968. gada 29. februāra Regula (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 259/68, ar ko nosaka Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumus un Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību un ar ko izveido īpašus pagaidu pasākumus, ko piemēro Komisijas darbiniekiem.

8

---

XV PIELIKUMS

REGULA (EK) Nr. 1049/2001 PAR PUBLISKU PIEKĻUVI DOKUMENTIEM

Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 30. maija Regula (EK) Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem (1)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 255. panta 2. punktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu (2),

rīkojoties saskaņā ar Līguma 251. pantā izklāstīto procedūru (3),

tā kā:

| (1) | Līguma par Eiropas Savienību 1. panta otrajā daļā ir ietverts atklātības princips, saskaņā ar kuru šis līgums iezīmē jaunu posmu ciešākas Eiropas tautu savienības izveidošanā, kur lēmumu pieņemšana notiek cik vien iespējams atklāti un cik vien iespējams tuvinot to pilsoņiem. |
| --- | --- |

(1)

Līguma par Eiropas Savienību 1. panta otrajā daļā ir ietverts atklātības princips, saskaņā ar kuru šis līgums iezīmē jaunu posmu ciešākas Eiropas tautu savienības izveidošanā, kur lēmumu pieņemšana notiek cik vien iespējams atklāti un cik vien iespējams tuvinot to pilsoņiem.

| (2) | Atklātība dod iespēju pilsoņiem vēl vairāk iesaistīties lēmumu pieņemšanā un nodrošina lielāku pārvaldes sistēmas leģitimitāti un efektivitāti demokrātiskā iekārtā, kā arī nosaka tai lielāku atbildību pilsoņu priekšā. Atklātība veicina demokrātijas un pamattiesību ievērošanas principu nostiprināšanos, kuri noteikti ES līguma 6. pantā un Eiropas Savienības Pamattiesību hartā. |
| --- | --- |

(2)

Atklātība dod iespēju pilsoņiem vēl vairāk iesaistīties lēmumu pieņemšanā un nodrošina lielāku pārvaldes sistēmas leģitimitāti un efektivitāti demokrātiskā iekārtā, kā arī nosaka tai lielāku atbildību pilsoņu priekšā. Atklātība veicina demokrātijas un pamattiesību ievērošanas principu nostiprināšanos, kuri noteikti ES līguma 6. pantā un Eiropas Savienības Pamattiesību hartā.

| (3) | Eiropadomes sanāksmes secinājumos Birmingemā, Edinburgā un Kopenhāgenā ir uzsvērts, ka Savienības iestāžu darbam ir jākļūst vēl pārskatāmākam. Šajā regulā ir apkopotas iestāžu iniciatīvas, ko tās jau ir uzņēmušās ar mērķi uzlabot lēmumu pieņemšanas pārskatāmību. |
| --- | --- |

(3)

Eiropadomes sanāksmes secinājumos Birmingemā, Edinburgā un Kopenhāgenā ir uzsvērts, ka Savienības iestāžu darbam ir jākļūst vēl pārskatāmākam. Šajā regulā ir apkopotas iestāžu iniciatīvas, ko tās jau ir uzņēmušās ar mērķi uzlabot lēmumu pieņemšanas pārskatāmību.

| (4) | Šīs regulas mērķis ir pēc iespējas pilnīgāk nodrošināt sabiedrības tiesības piekļūt dokumentiem un noteikt vispārīgus principus un ierobežojumus šādām tiesībām saskaņā ar EK līguma 255. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

(4)

Šīs regulas mērķis ir pēc iespējas pilnīgāk nodrošināt sabiedrības tiesības piekļūt dokumentiem un noteikt vispārīgus principus un ierobežojumus šādām tiesībām saskaņā ar EK līguma 255. panta 2. punktu.

| (5) | Ņemot vērā to, ka dokumentu pieejamības jautājums nav atrunāts Eiropas Ogļu un tērauda kopienas dibināšanas līgumā un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumā, Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai saskaņā ar Amsterdamas līguma Nobeiguma aktam pievienoto Deklarāciju Nr. 41 attiecībā uz dokumentiem, kas skar darbības veidus, uz kuriem attiecas abi minētie līgumi, būtu jāpiemēro šī regula. |
| --- | --- |

(5)

Ņemot vērā to, ka dokumentu pieejamības jautājums nav atrunāts Eiropas Ogļu un tērauda kopienas dibināšanas līgumā un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumā, Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai saskaņā ar Amsterdamas līguma Nobeiguma aktam pievienoto Deklarāciju Nr. 41 attiecībā uz dokumentiem, kas skar darbības veidus, uz kuriem attiecas abi minētie līgumi, būtu jāpiemēro šī regula.

| (6) | Būtu jānodrošina plašāka piekļuve dokumentiem gadījumos, kad iestādes darbojas kā likumdevējas, arī saskaņā ar deleģētām pilnvarām, vienlaicīgi nodrošinot iestāžu lēmumu pieņemšanas procedūras efektivitāti. Šādiem dokumentiem vajadzētu būt tieši pieejamiem, ciktāl tas ir iespējams. |
| --- | --- |

(6)

Būtu jānodrošina plašāka piekļuve dokumentiem gadījumos, kad iestādes darbojas kā likumdevējas, arī saskaņā ar deleģētām pilnvarām, vienlaicīgi nodrošinot iestāžu lēmumu pieņemšanas procedūras efektivitāti. Šādiem dokumentiem vajadzētu būt tieši pieejamiem, ciktāl tas ir iespējams.

| (7) | Saskaņā ar ES līguma 28. panta 1. punktu un 41. panta 1. punktu tiesības piekļūt dokumentiem paredz arī piekļūšanu tiem dokumentiem, kas attiecas uz kopējo ārpolitiku un drošības politiku, kā arī policijas un tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās. Katrai iestādei ir jāievēro savi drošības noteikumi. |
| --- | --- |

(7)

Saskaņā ar ES līguma 28. panta 1. punktu un 41. panta 1. punktu tiesības piekļūt dokumentiem paredz arī piekļūšanu tiem dokumentiem, kas attiecas uz kopējo ārpolitiku un drošības politiku, kā arī policijas un tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās. Katrai iestādei ir jāievēro savi drošības noteikumi.

| (8) | Lai pilnībā nodrošinātu šīs regulas piemērošanu visiem darbības veidiem Savienībā, visām iestāžu dibinātām aģentūrām ir jāpiemēro šajā regulā noteiktie principi. |
| --- | --- |

(8)

Lai pilnībā nodrošinātu šīs regulas piemērošanu visiem darbības veidiem Savienībā, visām iestāžu dibinātām aģentūrām ir jāpiemēro šajā regulā noteiktie principi.

| (9) | Dažiem dokumentiem būtu jānosaka īpašs režīms, ņemot vērā to satura slepenību. Par kārtību, kā informēt Eiropas Parlamentu par šādu dokumentu saturu, vienojas, noslēdzot nolīgumu starp iestādēm. |
| --- | --- |

(9)

Dažiem dokumentiem būtu jānosaka īpašs režīms, ņemot vērā to satura slepenību. Par kārtību, kā informēt Eiropas Parlamentu par šādu dokumentu saturu, vienojas, noslēdzot nolīgumu starp iestādēm.

| (10) | Lai padarītu iestāžu darbu atklātāku, Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai ir jānodrošina ne tikai šajās iestādēs sagatavoto dokumentu, bet arī saņemto dokumentu pieejamība. Šajā sakarā der atgādināt, ka Amsterdamas līguma Nobeiguma aktam pievienotā Deklarācija Nr. 35 paredz, ka dalībvalsts var pieprasīt Komisijai vai Padomei bez tās iepriekšējas piekrišanas nenodot trešām personām dokumentus, kas izdoti šajā valstī. |
| --- | --- |

(10)

Lai padarītu iestāžu darbu atklātāku, Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai ir jānodrošina ne tikai šajās iestādēs sagatavoto dokumentu, bet arī saņemto dokumentu pieejamība. Šajā sakarā der atgādināt, ka Amsterdamas līguma Nobeiguma aktam pievienotā Deklarācija Nr. 35 paredz, ka dalībvalsts var pieprasīt Komisijai vai Padomei bez tās iepriekšējas piekrišanas nenodot trešām personām dokumentus, kas izdoti šajā valstī.

| (11) | Principā visiem iestāžu dokumentiem ir jābūt publiski pieejamiem. Tomēr atsevišķos gadījumos būtu jāaizsargā sabiedrības un privātās intereses, nosakot izņēmumus. Vajadzētu dot iestādēm tiesības neizpaust iekšējo pārrunu un apspriežu saturu, ja tas ir nepieciešams to pienākumu izpildes nodrošināšanai. Izvērtējot izņēmuma gadījumus, iestādēm būtu jāņem vērā Kopienas tiesību principi, kas attiecas uz personas datu aizsardzību visās Eiropas Savienības darbības jomās. |
| --- | --- |

(11)

Principā visiem iestāžu dokumentiem ir jābūt publiski pieejamiem. Tomēr atsevišķos gadījumos būtu jāaizsargā sabiedrības un privātās intereses, nosakot izņēmumus. Vajadzētu dot iestādēm tiesības neizpaust iekšējo pārrunu un apspriežu saturu, ja tas ir nepieciešams to pienākumu izpildes nodrošināšanai. Izvērtējot izņēmuma gadījumus, iestādēm būtu jāņem vērā Kopienas tiesību principi, kas attiecas uz personas datu aizsardzību visās Eiropas Savienības darbības jomās.

| (12) | Visiem noteikumiem par publisku piekļuvi iestāžu dokumentiem ir jāatbilst šīs regulas prasībām. |
| --- | --- |

(12)

Visiem noteikumiem par publisku piekļuvi iestāžu dokumentiem ir jāatbilst šīs regulas prasībām.

| (13) | Lai panāktu to, ka tiek pilnībā ievērotas tiesības piekļūt dokumentiem, būtu jāpiemēro divpakāpju administratīvā procedūra, kas papildus paredz iespēju griezties tiesā vai iesniegt sūdzību ombudam. |
| --- | --- |

(13)

Lai panāktu to, ka tiek pilnībā ievērotas tiesības piekļūt dokumentiem, būtu jāpiemēro divpakāpju administratīvā procedūra, kas papildus paredz iespēju griezties tiesā vai iesniegt sūdzību ombudam.

| (14) | Katrai iestādei būtu jāveic vajadzīgie pasākumi, lai informētu sabiedrību par jauniem noteikumiem, kas stājušies spēkā, un apmācītu personālu palīdzēt pilsoņiem izmantot šajā regulā paredzētās tiesības. Lai pilsoņi varētu vienkāršāk izmantot savas tiesības, katrai iestādei ir jānodrošina publiska piekļuve dokumentu reģistram. |
| --- | --- |

(14)

Katrai iestādei būtu jāveic vajadzīgie pasākumi, lai informētu sabiedrību par jauniem noteikumiem, kas stājušies spēkā, un apmācītu personālu palīdzēt pilsoņiem izmantot šajā regulā paredzētās tiesības. Lai pilsoņi varētu vienkāršāk izmantot savas tiesības, katrai iestādei ir jānodrošina publiska piekļuve dokumentu reģistram.

| (15) | Lai arī atsevišķu valstu tiesību aktu grozīšana saistībā ar publisku piekļuvi dokumentiem nevar būt ne šīs regulas mērķis, ne tās sekas, tomēr ir pilnīgi skaidrs, ka saskaņā ar uzticamas sadarbības principu, kas regulē iestāžu un dalībvalstu savstarpējās attiecības, dalībvalstīm būtu jārūpējas par šīs regulas netraucētu un pienācīgu piemērošanu, kā arī jārespektē iestāžu drošības noteikumi. |
| --- | --- |

(15)

Lai arī atsevišķu valstu tiesību aktu grozīšana saistībā ar publisku piekļuvi dokumentiem nevar būt ne šīs regulas mērķis, ne tās sekas, tomēr ir pilnīgi skaidrs, ka saskaņā ar uzticamas sadarbības principu, kas regulē iestāžu un dalībvalstu savstarpējās attiecības, dalībvalstīm būtu jārūpējas par šīs regulas netraucētu un pienācīgu piemērošanu, kā arī jārespektē iestāžu drošības noteikumi.

| (16) | Šī regula neskar dalībvalstu, tiesu iestāžu un izmeklēšanas iestāžu jau esošās tiesības piekļūt dokumentiem. |
| --- | --- |

(16)

Šī regula neskar dalībvalstu, tiesu iestāžu un izmeklēšanas iestāžu jau esošās tiesības piekļūt dokumentiem.

| (17) | Saskaņā ar EK līguma 255. panta 3. punktu katra iestāde savā reglamentā ietver īpašus noteikumus par piekļuvi dokumentiem. Tāpēc vajadzības gadījumā būtu jāgroza vai jāatceļ Padomes 1993. gada 20. decembra Lēmums 93/731/EK par publisku piekļuvi Padomes dokumentiem (4), Komisijas 1994. gada 8. februāra Lēmums 94/90/EOTK, EK, Euratom par publisku piekļuvi Komisijas dokumentiem (5), Eiropas Parlamenta 1997. gada 10. jūlija Lēmums 97/632/EK, EOTK, Euratom par publisku iekļuvi Eiropas Parlamenta dokumentiem (6) un Šengenas dokumentu konfidencialitātes noteikumi, |
| --- | --- |

(17)

Saskaņā ar EK līguma 255. panta 3. punktu katra iestāde savā reglamentā ietver īpašus noteikumus par piekļuvi dokumentiem. Tāpēc vajadzības gadījumā būtu jāgroza vai jāatceļ Padomes 1993. gada 20. decembra Lēmums 93/731/EK par publisku piekļuvi Padomes dokumentiem (4), Komisijas 1994. gada 8. februāra Lēmums 94/90/EOTK, EK, Euratom par publisku piekļuvi Komisijas dokumentiem (5), Eiropas Parlamenta 1997. gada 10. jūlija Lēmums 97/632/EK, EOTK, Euratom par publisku iekļuvi Eiropas Parlamenta dokumentiem (6) un Šengenas dokumentu konfidencialitātes noteikumi,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Mērķis

Šīs regulas mērķis ir:

| a) | noteikt principus, nosacījumus un ierobežojumus, kas saistīti ar sabiedrības vai privātām interesēm, kuri reglamentē tiesības piekļūt EK līguma 255. pantā paredzētajiem Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas (turpmāk tekstā “iestādes”) dokumentiem, nodrošinot iespējami plašāku piekļuvi tiem; |
| --- | --- |

a)

noteikt principus, nosacījumus un ierobežojumus, kas saistīti ar sabiedrības vai privātām interesēm, kuri reglamentē tiesības piekļūt EK līguma 255. pantā paredzētajiem Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas (turpmāk tekstā “iestādes”) dokumentiem, nodrošinot iespējami plašāku piekļuvi tiem;

| b) | izstrādāt noteikumus, kas nodrošina šo tiesību iespējami vienkāršāku izmantošanu; un |
| --- | --- |

b)

izstrādāt noteikumus, kas nodrošina šo tiesību iespējami vienkāršāku izmantošanu; un

| c) | sekmēt labu administratīvo praksi attiecībā uz piekļuvi dokumentiem. |
| --- | --- |

c)

sekmēt labu administratīvo praksi attiecībā uz piekļuvi dokumentiem.

2. pants

Tiesību izmantotāji un piemērošanas joma

1.   Ikvienam Savienības pilsonim un fiziskai personai, kas pastāvīgi dzīvo kādā dalībvalstī, vai juridiskai personai, kuras juridiskā adrese ir kādā dalībvalstī, ir tiesības piekļūt iestāžu dokumentiem, ievērojot šajā regulā noteiktos principus, nosacījumus un ierobežojumus.

2.   Saskaņā ar šiem pašiem principiem, nosacījumiem un ierobežojumiem iestādes var nodrošināt piekļuvi dokumentiem ikvienai fiziskai personai, kas nedzīvo pastāvīgi dalībvalstī, vai juridiskai personai, kam tajā nav juridiskās adreses.

3.   Šī regula attiecas uz visiem iestādes dokumentiem, tātad uz dokumentiem, ko tā ir izdevusi, saņēmusi vai kuri ir tās rīcībā un skar jebkuru darbības jomu Eiropas Savienībā.

4.   Neskarot 4. līdz 9. pantu, publisku piekļuvi dokumentiem nodrošina pēc rakstiska pieteikuma saņemšanas vai tieši, elektroniskā veidā vai ar reģistra palīdzību. Jo īpaši saskaņā ar 12. pantu nodrošina tiešu piekļuvi dokumentiem, kas izdoti vai saņemti likumdošanas procedūras gaitā.

5.   Uz slepeniem dokumentiem, kā noteikts 9. panta 1. punktā, attiecas īpašs režīms saskaņā ar minēto pantu.

6.   Šī regula neskar sabiedrības tiesības piekļūt iestāžu dokumentiem, kuras izriet no starptautisko tiesību aktiem vai to iestāžu aktiem, kuras tos piemēro.

3. pants

Definīcijas

Šajā regulā:

| a) | “dokuments” ir jebkura satura informācija neatkarīgi no tās pasniegšanas veida (uz papīra, elektroniskā formā vai skaņu, vizuālie un audiovizuālie ieraksti), kas skar iestādes politiku, darbību un lēmumus; |
| --- | --- |

a)

“dokuments” ir jebkura satura informācija neatkarīgi no tās pasniegšanas veida (uz papīra, elektroniskā formā vai skaņu, vizuālie un audiovizuālie ieraksti), kas skar iestādes politiku, darbību un lēmumus;

| b) | “trešā persona” ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kā arī subjekts ārpus attiecīgās iestādes, to skaitā dalībvalstis, citas iestādes un organizācijas Kopienā vai ārpus tās, kā arī trešās valstis. |
| --- | --- |

b)

“trešā persona” ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kā arī subjekts ārpus attiecīgās iestādes, to skaitā dalībvalstis, citas iestādes un organizācijas Kopienā vai ārpus tās, kā arī trešās valstis.

4. pants

Izņēmumi

1.   Iestādes var atteikt piekļuvi dokumentam, ja iepazīšanās ar to var kaitēt:

| a) | sabiedrības interesēm saistībā ar:






  — | valsts drošību, |
| --- | --- | --- |

a)

sabiedrības interesēm saistībā ar:

—

valsts drošību,

| — | aizsardzību un militāro jomu, |
| --- | --- |

—

aizsardzību un militāro jomu,

| — | starptautiskajām attiecībām, |
| --- | --- |

—

starptautiskajām attiecībām,

| — | Kopienas vai kādas dalībvalsts finanšu, monetāro vai ekonomikas politiku; |
| --- | --- |

—

Kopienas vai kādas dalībvalsts finanšu, monetāro vai ekonomikas politiku;

| b) | personu privātajai dzīvei un imunitātei, jo īpaši saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem par personas datu aizsardzību. |
| --- | --- |

b)

personu privātajai dzīvei un imunitātei, jo īpaši saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem par personas datu aizsardzību.

2.   Iestādes var atteikt piekļuvi dokumentam, ja iepazīšanās ar to var kaitēt:

| — | fiziskas vai juridiskas personas komerciālo interešu, to skaitā intelektuālā īpašuma, aizsardzībai, |
| --- | --- |

—

fiziskas vai juridiskas personas komerciālo interešu, to skaitā intelektuālā īpašuma, aizsardzībai,

| — | tiesvedības un juridisku konsultāciju aizsardzībai, |
| --- | --- |

—

tiesvedības un juridisku konsultāciju aizsardzībai,

| — | pārbaužu, izmeklēšanas un revīziju mērķiem, |
| --- | --- |

—

pārbaužu, izmeklēšanas un revīziju mērķiem,

ja vien iepazīšanās ar to nav saistīta ar sevišķām sabiedrības interesēm.

3.   Var atteikt piekļuvi dokumentam, ko iestāde izdevusi iekšējām vajadzībām, vai iestādes saņemtam dokumentam, kurš skar jautājumu, par ko tā nav pieņēmusi lēmumu, ja iepazīšanās ar šo dokumentu var nopietni kaitēt lēmumu pieņemšanai iestādē, ja vien iepazīšanās ar to nav saistīta ar sevišķām sabiedrības interesēm.

Var atteikt piekļuvi dokumentam, kas satur viedokļu izklāstu iekšējām vajadzībām sakarā ar apspriedēm un iepriekšējām pārrunām attiecīgās iestādes iekšienē, pat tad, ja lēmums jau ir pieņemts, ja iepazīšanās ar šo dokumentu var nopietni kaitēt lēmumu pieņemšanai iestādē, ja vien iepazīšanās ar to nav saistīta ar sevišķām sabiedrības interesēm.

4.   Kas attiecas uz trešo personu dokumentiem, iestāde apspriežas ar attiecīgo trešo personu ar mērķi noskaidrot, vai ir jāpiemēro 1. vai 2. punktā paredzētais izņēmums, ja nav skaidrības par to, vai šo dokumentu drīkst izsniegt vai ne.

5.   Dalībvalsts var lūgt iestādei atteikt piekļuvi dokumentam, kas ir izdots minētajā dalībvalstī, bez tās iepriekšējas piekrišanas.

6.   Ja izņēmumi attiecas tikai uz kādu pieprasītā dokumenta daļu, pārējās dokumenta daļas publisko.

7.   Izņēmumi, kas noteikti 1. līdz 3. punktā, ir spēkā tik ilgi, kamēr šāda aizsardzība ir pamatota, ņemot vērā dokumenta saturu. Izņēmumi var būt spēkā ne ilgāk kā 30 gadus. Ja dokumentiem ir piemērojami izņēmumi, kas skar privāto dzīvi vai komerciālās intereses, kā arī ja tie ir slepeni dokumenti, izņēmumus vajadzības gadījumā drīkst piemērot arī pēc šā termiņa.

5. pants

Dokumenti dalībvalstīs

Ja dalībvalsts saņem lūgumu iepazīties ar tās rīcībā esošu dokumentu, ko sagatavojusi kāda iestāde, bet nav skaidrības par to, vai šo dokumentu drīkst izsniegt, dalībvalsts apspriežas ar attiecīgo iestādi, lai varētu pieņemt lēmumu, kas nekaitē šīs regulas mērķu sasniegšanai.

Dalībvalsts var arī pāradresēt šo lūgumu attiecīgajai iestādei.

6. pants

Pieteikumi

1.   Pieteikumus saistībā ar piekļuvi dokumentam iesniedz rakstiski, arī elektroniski, vienā no EK līguma 314. pantā minētajām valodām; tiem ir jābūt skaidri formulētiem, lai iestāde varētu viegli atrast attiecīgo dokumentu. Pieteikuma iesniedzējam nav jānorāda tā iesniegšanas iemesli.

2.   Ja pieteikums nav pietiekami skaidri formulēts, iestāde lūdz iesniedzēju precizēt pieteikumu un turklāt sniedz viņam palīdzību, piemēram, paskaidrojot, kā ir izmantojami publiskie dokumentu reģistri.

3.   Ja pieteikums attiecas uz ļoti apjomīgu dokumentu vai ļoti lielu dokumentu skaitu, attiecīgā iestāde var bez papildu formalitātēm apspriesties ar pieteikuma iesniedzēju, lai rastu pieņemamu risinājumu.

4.   Iestādes sniedz ziņas un palīdz pilsoņiem noskaidrot, kādā veidā un kur var iesniegt pieteikumus saistībā ar piekļuvi dokumentiem.

7. pants

Sākotnējo pieteikumu izskatīšana

1.   Pieteikumus attiecībā uz pieeju dokumentiem izskata ātri. Pieteikuma iesniedzējam nosūta saņemšanas apstiprinājumu. Iestāde 15 darbdienu laikā pēc pieteikuma reģistrācijas dod atļauju piekļūt pieprasītajam dokumentam un šajā laikā nodrošina to saskaņā ar 10. pantu vai rakstiskā atbildē paskaidro pilnīgā vai daļējā atteikuma iemeslus, kā arī informē pieteikuma iesniedzēju par viņa tiesībām iesniegt atkārtotu pieteikumu saskaņā ar šā panta 2. punktu.

2.   Saņemot pilnīgu vai daļēju atteikumu, pieteikuma iesniedzējs 15 darbdienu laikā pēc iestādes atbildes saņemšanas var iesniegt atkārtotu pieteikumu ar lūgumu iestādei mainīt savu nostāju.

3.   Izņēmuma gadījumos, piemēram, ja pieteikums attiecas uz ļoti apjomīgu dokumentu vai ļoti lielu dokumentu skaitu, 1. punktā paredzēto termiņu var pagarināt par 15 darbdienām ar nosacījumu, ka pieteikuma iesniedzējs ir iepriekš informēts un saņēmis sīkus paskaidrojumus.

4.   Nesaņemot iestādes atbildi paredzētajā laikā, pieteikuma iesniedzējam ir tiesības iesniegt atkārtotu pieteikumu.

8. pants

Atkārtotu pieteikumu izskatīšana

1.   Atkārtotus pieteikumus izskata ātri. Iestāde 15 darbdienu laikā pēc tāda pieteikuma reģistrācijas dod atļauju piekļūt pieprasītajam dokumentam un šajā laika nodrošina to saskaņā ar 10. pantu vai rakstiskā atbildē paskaidro pilnīgā vai daļējā atteikuma iemeslus. Pilnīga vai daļēja atteikuma gadījumā iestāde, ievērojot nosacījumus, kas izklāstīti attiecīgi EK līguma 230. un 195. pantā, informē pieteikuma iesniedzēju par viņam pieejamiem tiesiskās aizsardzības līdzekļiem, proti, tiesvedības uzsākšanu pret iestādi vai sūdzības iesniegšanu ombudam.

2.   Izņēmuma gadījumos, piemēram, ja pieteikums attiecas uz ļoti garu dokumentu vai ļoti lielu dokumentu skaitu, 1. punktā paredzēto termiņu var pagarināt par 15 darbdienām ar nosacījumu, ka pieteikuma iesniedzējs ir iepriekš informēts un saņēmis sīkus paskaidrojumus.

3.   Ja iestāde nesniedz atbildi paredzētajā termiņā, uzskata, ka atbilde ir noraidoša, un pieteikuma iesniedzējam ir tiesības saskaņā ar attiecīgajiem EK līguma noteikumiem iesūdzēt iestādi tiesā un/vai iesniegt sūdzību ombudam.

9. pants

Pieteikumu izskatīšana saistībā ar piekļuvi slepeniem dokumentiem

1.   Slepeni dokumenti ir dokumenti, kas izdoti iestādēs vai to dibinātās aģentūrās dalībvalstīs, trešās valstīs vai starptautiskās organizācijās, un kam piešķirts grifs “SEVIŠĶI SLEPENS”, “SLEPENS” vai “KONFIDENCIĀLS” saskaņā ar attiecīgās iestādes noteikumiem ar mērķi aizsargāt Eiropas Savienības vai dalībvalstu būtiskas intereses jomās, kuras norādītas 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā, proti, valsts drošību, aizsardzību un militārajiem jautājumiem.

2.   Saskaņā ar 7. un 8. pantā noteikto kārtību pieteikumus attiecībā uz piekļuvi slepeniem dokumentiem izskata tikai tās personas, kam ir tiesības iepazīties ar šiem dokumentiem. Šīs personas, neskarot 11. panta 2. punktu, arī nosaka, kādas norādes par slepeniem dokumentiem var iekļaut publiskajā reģistrā.

3.   Slepenus dokumentus iekļauj reģistrā vai izsniedz tikai ar attiecīgā dokumenta autora piekrišanu.

4.   Iestāde, kas pieņem lēmumu atteikt piekļuvi slepenam dokumentam, paskaidro sava lēmuma iemeslus tā, lai tas nekaitētu 4. pantā minētajām interesēm.

5.   Dalībvalstis veic attiecīgus pasākumus, lai nodrošinātu to, ka, izskatot pieteikumus saistībā ar piekļuvi slepeniem dokumentiem, tiek ievēroti šajā pantā un 4. pantā minētie principi.

6.   Iestāžu noteikumus par slepeniem dokumentiem publisko.

7.   Komisija un Padome informē Eiropas Parlamentu par slepeniem dokumentiem saskaņā ar vienošanos, kas panākta starp iestādēm.

10. pants

Pieeja dokumentiem pēc pieteikuma izskatīšanas

1.   Pieteikuma iesniedzējs, iegūstot piekļuvi dokumentiem, pēc paša vēlēšanās iepazīstas ar tiem uz vietas vai saņem to kopiju, arī elektronisku kopiju, ja tāda ir pieejama. Kopiju izgatavošanas un pārsūtīšanas izdevumus var likt apmaksāt pieteikuma iesniedzējam. Šī maksa nedrīkst pārsniegt kopiju izgatavošanas un pārsūtīšanas faktiskās izmaksas. Iepazīšanās uz vietas, kopiju izgatavošana līdz 20 A4 lappusēm un tieša piekļuve dokumentam elektroniskā formā vai izmantojot reģistru ir bez maksas.

2.   Ja attiecīgā iestāde jau agrāk ir izsniegusi dokumentu un tas ir viegli pieejams pieteikuma iesniedzējam, iestāde var izpildīt savu pienākumu nodrošināt piekļuvi dokumentiem, paziņojot pieteikuma iesniedzējam, kā var iegūt pieprasīto dokumentu.

3.   Dokumentus nodrošina tādā redakcijā un veidā, kādā tas ir (arī elektroniski vai citā veidā, piemēram, Braila rakstā, palielinātā rakstā vai ierakstā), pilnībā ievērojot pieteikuma iesniedzēja vēlēšanos.

11. pants

Reģistri

1.   Īstenojot pilsoņu tiesības saskaņā ar šo regulu, ikviena iestāde nodrošina publisku piekļuvi dokumentu reģistram. Piekļuve reģistram ir jānodrošina elektroniski. Uzziņas par dokumentiem reģistrā iekļauj nekavējoties.

2.   Katram dokumentam reģistrā piešķir uzskaites numuru (arī vairāku iestāžu uzskaites numuru, ja tāds ir), norāda dokumenta priekšmetu un/vai pievieno tam īsu satura izklāstu, kā arī norāda dienu, kad tas ir saņemts un iekļauts reģistrā. Uzziņas sagatavo, nemazinot 4. pantā minēto interešu aizsardzību.

3.   Iestādes nekavējoties veic pasākumus, kas ir vajadzīgi, lai izveidotu reģistru, kam jāsāk darboties ne vēlāk kā 2002. gada 3. jūnijā.

12. pants

Tieša piekļuve dokumentiem elektroniskā veidā vai ar reģistra palīdzību

1.   Iestādes, ciktāl iespējams, nodrošina dokumentu publiskumu elektroniskā veidā vai izmantojot reģistru saskaņā ar attiecīgās iestādes noteikumiem.

2.   Saskaņā ar 4. un 9. pantu tieši pieejamiem jo īpaši ir jābūt likumdošanas dokumentiem, tas ir, dokumentiem, kas izdoti vai saņemti tādu tiesību aktu pieņemšanas procedūras laikā, kas dalībvalstīs vai dalībvalstīm ir juridiski saistoši.

3.   Ja iespējams, tieši pieejamiem ir jābūt pārējiem dokumentiem, īpaši dokumentiem, kas skar politikas vai stratēģijas izstrādāšanu.

4.   Ja dokuments nav tieši pieejams reģistrā, tajā, ciktāl iespējams, norāda dokumenta atrašanās vietu.

13. pants

Publicēšana Oficiālajā Vēstnesī

1.   Papildus tiesību aktiem, kas minēti EK līguma 254. panta 1. un 2 punktā un Euratom līguma 163. panta pirmajā daļā, ievērojot šīs regulas 4. un 9. pantu, Oficiālajā Vēstnesī publicē:

| a) | Komisijas priekšlikumus; |
| --- | --- |

a)

Komisijas priekšlikumus;

| b) | kopējās nostājas, ko pieņēmusi Padome saskaņā ar EK līguma 251. un 252. pantā minēto procedūru, un to pamatojumu, kā arī Eiropas Parlamenta nostāju šajās norisēs; |
| --- | --- |

b)

kopējās nostājas, ko pieņēmusi Padome saskaņā ar EK līguma 251. un 252. pantā minēto procedūru, un to pamatojumu, kā arī Eiropas Parlamenta nostāju šajās norisēs;

| c) | pamatlēmumus un lēmumus, kas minēti ES līguma 34. panta 2. punktā; |
| --- | --- |

c)

pamatlēmumus un lēmumus, kas minēti ES līguma 34. panta 2. punktā;

| d) | konvencijas, ko Padome izstrādājusi saskaņā ar ES līguma 34. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

d)

konvencijas, ko Padome izstrādājusi saskaņā ar ES līguma 34. panta 2. punktu;

| e) | savstarpējas konvencijas, ko dalībvalstis parakstījušas saskaņā ar EK līguma 293. pantu; |
| --- | --- |

e)

savstarpējas konvencijas, ko dalībvalstis parakstījušas saskaņā ar EK līguma 293. pantu;

| f) | starptautiskus nolīgumus, ko Kopiena noslēgusi saskaņā ar ES līguma 24. pantu. |
| --- | --- |

f)

starptautiskus nolīgumus, ko Kopiena noslēgusi saskaņā ar ES līguma 24. pantu.

2.   Ciktāl tas ir iespējams, Oficiālajā Vēstnesī publicē šādus dokumentus:

| a) | iniciatīvas, ko Padomei iesniegušas dalībvalstis, ievērojot EK līguma 67. panta 1. punktu vai ES līguma 34. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

a)

iniciatīvas, ko Padomei iesniegušas dalībvalstis, ievērojot EK līguma 67. panta 1. punktu vai ES līguma 34. panta 2. punktu;

| b) | kopējās nostājas, kas minētas ES līguma 34. panta 2. punktā; |
| --- | --- |

b)

kopējās nostājas, kas minētas ES līguma 34. panta 2. punktā;

| c) | direktīvas, izņemot tās, kas minētas EK līguma 254. panta 1. un 2. punktā, lēmumus, izņemot tos, kuri minēti EK līguma 254. panta 1. punktā, ieteikumus un atzinumus. |
| --- | --- |

c)

direktīvas, izņemot tās, kas minētas EK līguma 254. panta 1. un 2. punktā, lēmumus, izņemot tos, kuri minēti EK līguma 254. panta 1. punktā, ieteikumus un atzinumus.

3.   Ikviena iestāde savā reglamentā var noteikt, kādi dokumenti vēl ir publicējami Oficiālajā Vēstnesī.

14. pants

Informēšana

1.   Ikviena iestāde veic vajadzīgos pasākumus, lai informētu sabiedrību par tiesībām, ko tai dod šī regula.

2.   Dalībvalstis sadarbojas ar iestādēm, sniedzot pilsoņiem informāciju.

15. pants

Iestāžu administratīvā prakse

1.   Iestādes izstrādā labu administratīvo praksi, lai vienkāršotu šajā regulā garantēto tiesību izmantošanu saistībā ar piekļuvi dokumentiem.

2.   Iestādes izveido iestāžu komiteju, kas izvērtē labāko praksi, risina iespējamos strīdus un apspriež turpmākās attīstības iespējas dokumentu publiskuma jomā.

16. pants

Dokumentu pavairošana

Šī regula neskar esošos autortiesību noteikumus, kas var ierobežot trešās personas tiesības pavairot vai izmantot izsniegtos dokumentus.

17. pants

Ziņojumi

1.   Ikviena iestāde reizi gadā publicē ziņojumu par iepriekšējo gadu, kurā norāda, cik gadījumos tā atteikusi nodrošināt piekļuvi dokumentiem, šādu atteikumu iemeslus un to slepeno dokumentu skaitu, kuri nav iekļauti reģistrā.

2.   Komisija vēlākais 2004. gada 31. janvārī publicē ziņojumu par šīs regulas principu ievērošanu un sniedz ieteikumus, vajadzības gadījumā arī minot priekšlikumus šīs regulas pārskatīšanai un iestāžu veicamo pasākumu rīcības programmu.

18. pants

Piemērošanas pasākumi

1.   Katra iestāde pielāgo savu reglamentu šīs regulas noteikumiem. Pielāgojumi stājas spēkā 2001. gada 3. decembrī.

2.   Sešos mēnešos pēc šīs regulas stāšanās spēkā Komisija pārbauda, vai Padomes 1983. gada 1. februāra Regula (EEK, Euratom) Nr. 354/83 par Eiropas Ekonomikas kopienas un Eiropas Atomenerģijas kopienas vēsturisko arhīva materiālu nodošanu atklātībai (7) atbilst šīs regulas prasībām, lai, cik vien iespējams, nodrošinātu dokumentu saglabāšanu un arhivēšanu.

3.   Sešos mēnešos pēc šīs regulas stāšanās spēkā Komisija pārbauda esošo noteikumu atbilstību šīs regulas prasībām attiecībā uz piekļuvi dokumentiem.

19. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2001. gada 3. decembra.

---

(1)  OV L 145, 31.5.2001., 43. lpp.

1

(2)  OV C 177 E, 27.6.2000., 70. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta 2001. gada 3. maija atzinums un Padomes 2001. gada 28. maija lēmums.

3

(4)  OV L 340, 31.12.1993., 43. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2000/527/EK (OV L 212, 23.08.2000., 9. lpp.).

4

(5)  OV L 46, 18.2.1994., 58. lpp. Lēmumā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 96/567/EK, EOTK, Euratom (OV L 247, 28.9.1996., 45. lpp.).

5

(6)  OV L 263, 25.9.1997., 27. lpp.

6

(7)  OV L 43, 15.2.1983., 1. lpp.

7

---

XVI PIELIKUMS

DEPUTĀTU RĪCĪBAS NOTEIKUMU INTERPRETĀCIJAS VADLĪNIJAS

| 1. | Nepieciešams nošķirt paciešamu redzamu rīcību, ja tā nav aizskaroša un/vai neslavu ceļoša, ir saprātīga un neizraisa konfliktu, no tādas, kura aktīvi traucē jebkuru Parlamenta darbību. |
| --- | --- |

1.

Nepieciešams nošķirt paciešamu redzamu rīcību, ja tā nav aizskaroša un/vai neslavu ceļoša, ir saprātīga un neizraisa konfliktu, no tādas, kura aktīvi traucē jebkuru Parlamenta darbību.

| 2. | Deputātu atbildība iestājas, tiklīdz viņu nodarbinātās personas vai tās, kurām viņi ir atvieglojuši pieeju Parlamentam, tā telpās pārkāpj deputātu rīcības noteikumus.
  Parlamenta priekšsēdētājam vai viņa pārstāvjiem ir disciplināras pilnvaras attiecībā uz šīm personām vai uz jebkuru citu Parlamentam nepiederošu personu, kas atrodas Parlamenta telpās. |
| --- | --- |

2.

Deputātu atbildība iestājas, tiklīdz viņu nodarbinātās personas vai tās, kurām viņi ir atvieglojuši pieeju Parlamentam, tā telpās pārkāpj deputātu rīcības noteikumus.

Parlamenta priekšsēdētājam vai viņa pārstāvjiem ir disciplināras pilnvaras attiecībā uz šīm personām vai uz jebkuru citu Parlamentam nepiederošu personu, kas atrodas Parlamenta telpās.

---

XVII PIELIKUMS

KOMISIJAS APSTIPRINĀŠANAS PAMATNOSTĀDNES

1.   Parlamenta piekrišanas balsojumam par Komisijas kolēģiju kopumā piemēro šādus principus, kritērijus un kārtību.

a)   Vērtēšanas pamats

Parlaments vērtē izvirzītos komisāra amata kandidātus, ņemot vērā viņu vispārējo kompetenci, gatavību strādāt Eiropas Savienības labā un personisko neatkarību. Tas izvērtē kandidātu zināšanas jomā, kurā viņi izvirzīti komisāra amatam, kā arī viņu saziņas prasmi.

Parlaments īpaši ņem vērā dzimumu līdzsvaru. Tas var izteikt viedokli par komisāra amata kandidātu atbildības jomu sadalījumu, ko paredzējis izvēlētais Komisijas priekšsēdētājs.

Parlaments var pieprasīt jebkādu informāciju, kas ir būtiska lēmuma pieņemšanai par izvirzīto kandidātu piemērotību komisāra amatam. Parlaments sagaida, ka komisāra amata kandidāti tam pilnībā atklās informāciju par viņu finansiālajām interesēm.

b)   Uzklausīšanas

Katru izvirzīto komisāra amata kandidātu aicina uz individuālu uzklausīšanu attiecīgajā komitejā vai komitejās. Uzklausīšanas ir atklātas.

Uzklausīšanas kopīgi organizē Priekšsēdētāju konference un Komiteju priekšsēdētāju konference. Jauktu atbildības jomu gadījumā veic atbilstīgus pasākumus, lai sasauktu kopā visas attiecīgās komitejas. Ir iespējami trīs varianti:

| i) | ja komisāra amata kandidāta atbildības joma atbilst tikai vienas komitejas kompetencei, šo kandidātu uzklausa tikai attiecīgā komiteja; |
| --- | --- |

i)

ja komisāra amata kandidāta atbildības joma atbilst tikai vienas komitejas kompetencei, šo kandidātu uzklausa tikai attiecīgā komiteja;

| ii) | ja komisāra amata kandidāta atbildības joma lielākā vai mazākā mērā vienādi atbilst vairāku komiteju kompetencei, attiecīgās komitejas šo kandidātu uzklausa kopīgi; un |
| --- | --- |

ii)

ja komisāra amata kandidāta atbildības joma lielākā vai mazākā mērā vienādi atbilst vairāku komiteju kompetencei, attiecīgās komitejas šo kandidātu uzklausa kopīgi; un

| iii) | ja komisāra amata kandidāta atbildības joma atbilst galvenokārt vienas komitejas kompetencei un tikai nelielā mērā vismaz vienas citas komitejas kompetencei, šo kandidātu uzklausa galvenā atbildīgā komiteja, uzklausīšanā uzaicinot piedalīties otru vai pārējās iesaistītās komitejas. |
| --- | --- |

iii)

ja komisāra amata kandidāta atbildības joma atbilst galvenokārt vienas komitejas kompetencei un tikai nelielā mērā vismaz vienas citas komitejas kompetencei, šo kandidātu uzklausa galvenā atbildīgā komiteja, uzklausīšanā uzaicinot piedalīties otru vai pārējās iesaistītās komitejas.

Par minēto kārtību pilnībā apspriežas ar izvēlēto Komisijas priekšsēdētāju.

Pirms uzklausīšanas komitejas izvirzītajiem komisāra amata kandidātiem savlaicīgi iesniedz rakstiskus jautājumus. Katra atbildīgā komiteja iesniedz ne vairāk kā piecus rakstiskus jautājumus pēc būtības.

Uzklausīšanas notiek tādos apstākļos un saskaņā ar tādiem nosacījumiem, lai visiem komisāra amata kandidātiem būtu vienādas un taisnīgas iespējas pastāstīt par sevi un izklāstīt savus uzskatus.

Komisāra amata kandidātus aicina uzklausīšanas sākumā uzstāties ar ne vairāk kā divdesmit minūtes ilgu runu. Uzklausīšanas gaitā jāveido plurālistisks komisāra amata kandidātu un Parlamenta deputātu politiskais dialogs. Pirms uzklausīšanas beigām komisāra amata kandidātiem nodrošina iespēju teikt īsu noslēguma runu.

c)   Novērtēšana

Divdesmit četru stundu laikā dara publiski pieejamus indeksētus uzklausīšanu videoierakstus.

Pēc uzklausīšanas komitejas nekavējoties satiekas, lai novērtētu katru komisāra amata kandidātu. Šīs sanāksmes notiek aiz slēgtām durvīm. Komitejas tiek aicinātas paziņot, vai saskaņā ar to viedokli attiecīgie kandidāti ir atbilstīgi kvalificēti, lai ieņemtu komisāra amatu un pildītu īpašos komisāra pienākumus, kas viņiem tiek uzticēti. Ja attiecīgā komiteja nespēj panākt vienošanos par abiem minētajiem punktiem, tās priekšsēdētājs abus lēmumus nodod aizklātai balsošanai. Komiteju novērtējuma paziņojumus dara zināmus atklātībai un izklāsta Priekšsēdētāju konferences un Komiteju priekšsēdētāju konferences apvienotajā sanāksmē, kas notiek aiz slēgtām durvīm. Ja sanāksmē nenolemj pieprasīt papildu informāciju, pēc viedokļu apmaiņas Priekšsēdētāju konference un Komiteju priekšsēdētāju konference pasludina uzklausīšanas par pabeigtām.

Izvēlētais Komisijas priekšsēdētājs Parlamenta sēdē, kurā uzaicina piedalīties visu Padomi, iepazīstina ar visu komisāra amata kandidātu kolēģiju un viņu programmu. Pēc šīs iepazīstināšanas seko debates. Lai noslēgtu debates, jebkura politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti var iesniegt rezolūcijas priekšlikumu. Piemēro Reglamenta 110. panta 3., 4. un 5. punktu. Pēc balsošanas par rezolūcijas priekšlikumu Parlaments balso par to, vai dot piekrišanu izvēlētā Komisijas priekšsēdētāja un komisāra amata kandidātu kā vienotas kolēģijas iecelšanai amatā. Parlaments pieņem lēmumu ar balsu vairākumu, balsojot pēc saraksta. Tas var atlikt balsošanu līdz nākamajai sēdei.

2.   Ja Komisijas pilnvaru laikā mainās tās sastāvs vai notiek būtisks komisāru atbildības jomu pārdalījums, piemēro šādu kārtību:

| a) | ja ir jāaizpilda vakance komisāra atkāpšanās no amata, piespiedu demisijas vai nāves dēļ, Parlaments nekavējoties aicina attiecīgo komisāra amata kandidātu piedalīties uzklausīšanā saskaņā ar tiem pašiem nosacījumiem, kuri izklāstīti 1. punktā; |
| --- | --- |

a)

ja ir jāaizpilda vakance komisāra atkāpšanās no amata, piespiedu demisijas vai nāves dēļ, Parlaments nekavējoties aicina attiecīgo komisāra amata kandidātu piedalīties uzklausīšanā saskaņā ar tiem pašiem nosacījumiem, kuri izklāstīti 1. punktā;

| b) | pievienojoties jaunai dalībvalstij, Parlaments aicina tās izvirzīto komisāra amata kandidātu piedalīties uzklausīšanā saskaņā ar tiem pašiem nosacījumiem, kuri izklāstīti 1. punktā; |
| --- | --- |

b)

pievienojoties jaunai dalībvalstij, Parlaments aicina tās izvirzīto komisāra amata kandidātu piedalīties uzklausīšanā saskaņā ar tiem pašiem nosacījumiem, kuri izklāstīti 1. punktā;

| c) | ja ir būtiskas izmaiņas komisāru atbildības jomu sadalījumā, tos komisārus, kurus skar šīs izmaiņas, pirms jauno amata pienākumu pildīšanas uzsākšanas aicina uz uzklausīšanu attiecīgajās komitejās. |
| --- | --- |

c)

ja ir būtiskas izmaiņas komisāru atbildības jomu sadalījumā, tos komisārus, kurus skar šīs izmaiņas, pirms jauno amata pienākumu pildīšanas uzsākšanas aicina uz uzklausīšanu attiecīgajās komitejās.

Atkāpjoties no 1. punkta c) apakšpunkta trešajā daļā noteiktās procedūras, gadījumos, kad balsošana plenārsēdē attiecas tikai uz viena komisāra iecelšanu, tā notiek aizklāti.

---

XVIII PIELIKUMS

PROCEDŪRA PATSTĀVĪGO ZIŅOJUMU SAGATAVOŠANAS ATĻAUJAS PIEŠĶIRŠANAI

PRIEKŠSĒDĒTĀJU KONFERENCES 2002. GADA 12. DECEMBRA (1)

PRIEKŠSĒDĒTĀJU KONFERENCE,

ņemot vērā Reglamenta 25., 27., 119., 120., 35., 42., 45., 47., 48. un 50. pantu, 202. panta 2. punktu un 205. panta 2. punktu,

ņemot vērā Komiteju priekšsēdētāju konferences un Parlamenta reformas darba grupas priekšlikumu,

tā kā pēc Priekšsēdētāju konferences 2007. gada 12. decembra lēmuma pieņemšanas ir jāgroza Priekšsēdētāju konferences 2002. gada 12. decembra lēmums,

IR PIEŅĒMUSI ŠĀDU LĒMUMU.

1. pants

Vispārīgi noteikumi

1.   Šis lēmums attiecas uz šādām patstāvīgo ziņojumu kategorijām:

| a) | normatīvi patstāvīgie ziņojumi, ko sagatavo, pamatojoties uz EK līguma 192. pantu un Reglamenta 42. pantu; |
| --- | --- |

a)

normatīvi patstāvīgie ziņojumi, ko sagatavo, pamatojoties uz EK līguma 192. pantu un Reglamenta 42. pantu;

| b) | stratēģiskie ziņojumi, ko sagatavo, pamatojoties uz Komisijas gada likumdošanas programmā un darba programmā ietvertajām nenormatīvajām stratēģiskajām un prioritārajām iniciatīvām; |
| --- | --- |

b)

stratēģiskie ziņojumi, ko sagatavo, pamatojoties uz Komisijas gada likumdošanas programmā un darba programmā ietvertajām nenormatīvajām stratēģiskajām un prioritārajām iniciatīvām;

| c) | nenormatīvi patstāvīgie ziņojumi, kuru pamatā nav citas Eiropas Savienības iestādes vai struktūras dokuments vai kuri, neskarot 2. panta 3. punktu, sagatavoti, pamatojoties uz dokumentiem, kas nosūtīti Parlamentam informācijai; |
| --- | --- |

c)

nenormatīvi patstāvīgie ziņojumi, kuru pamatā nav citas Eiropas Savienības iestādes vai struktūras dokuments vai kuri, neskarot 2. panta 3. punktu, sagatavoti, pamatojoties uz dokumentiem, kas nosūtīti Parlamentam informācijai;

| d) | gada darbības pārskati un uzraudzības ziņojumi (uzskaitīti 1. pielikumā) (2); |
| --- | --- |

d)

gada darbības pārskati un uzraudzības ziņojumi (uzskaitīti 1. pielikumā) (2);

| e) | īstenošanas ziņojumi par ES tiesību aktu transponēšanu dalībvalstu tiesību aktos un to īstenošanas un piemērošanu dalībvalstīs. |
| --- | --- |

e)

īstenošanas ziņojumi par ES tiesību aktu transponēšanu dalībvalstu tiesību aktos un to īstenošanas un piemērošanu dalībvalstīs.

2.   Katra Parlamenta komiteja var vienlaicīgi gatavot ne vairāk par sešiem patstāvīgajiem ziņojumiem. Tām komitejām, kurām ir apakškomitejas, šo kvotu palielina par vienu ziņojumu katrai apakškomitejai. Papildu ziņojums jāsagatavo apakškomitejai.

Šajā skaitā neietver:

| — | normatīvos patstāvīgos ziņojumus, |
| --- | --- |

—

normatīvos patstāvīgos ziņojumus,

| — | īstenošanas ziņojumus; katra komiteja var sagatavot vienu šādu ziņojumu gadā. |
| --- | --- |

—

īstenošanas ziņojumus; katra komiteja var sagatavot vienu šādu ziņojumu gadā.

3.   Parlamenta komiteja, kas iesniegusi pieprasījumu piešķirt atļauju, nedrīkst pieņemt attiecīgo ziņojumu trīs mēnešus pēc atļaujas saņemšanas vai, ja tiek sniegts iepriekšējs paziņojums, trīs mēnešus, skaitot no Komiteju priekšsēdētāju konferences tās sanāksmes datuma, kurā sniegts paziņojums par ziņojumu.

2. pants

Nosacījumi atļaujas saņemšanai

1.   Ierosinātais ziņojums nedrīkst būt par jautājumiem, kuru izklāstam galvenokārt nepieciešama analīze un pētniecība un kurus var izklāstīt citādā veidā, piemēram, pētījumos.

2.   Ierosinātais ziņojums nedrīkst būt par jautājumiem, par kuriem pēdējo 12 mēnešu laikā jau ir pieņemts ziņojums plenārsēdē, izņemot gadījumus, kad to attaisno jaunu faktu parādīšanās.

3.   Uz ziņojumiem, ko sagatavo, pamatojoties uz dokumentu, kurš iesniegts Parlamentam informācijai, attiecas šādi nosacījumi:

| — | pamatdokumentam jābūt Eiropas Savienības iestādes vai struktūras oficiālam dokumentam, un tam:






  a) | jābūt oficiāli iesniegtam Parlamentam apspriešanai vai informācijai; vai |
| --- | --- | --- |

—

pamatdokumentam jābūt Eiropas Savienības iestādes vai struktūras oficiālam dokumentam, un tam:

a)

jābūt oficiāli iesniegtam Parlamentam apspriešanai vai informācijai; vai

| b) | jābūt publicētam Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī apspriešanai ar ieinteresētajām pusēm; vai |
| --- | --- |

b)

jābūt publicētam Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī apspriešanai ar ieinteresētajām pusēm; vai

| c) | jābūt Eiropas Savienības iestādes vai struktūras dokumentam, kas ir oficiāli iesniegts Eiropadomē, vai tās sagatavotam dokumentam; |
| --- | --- |

c)

jābūt Eiropas Savienības iestādes vai struktūras dokumentam, kas ir oficiāli iesniegts Eiropadomē, vai tās sagatavotam dokumentam;

| — | dokuments jāiesniedz visās Eiropas Savienības oficiālajās valodās, |
| --- | --- |

—

dokuments jāiesniedz visās Eiropas Savienības oficiālajās valodās,

| — | pieprasījums piešķirt atļauju jāiesniedz ne vēlāk kā četrus mēnešus pēc minētā dokumenta nosūtīšanas Parlamentam vai pēc tā publicēšanas Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

—

pieprasījums piešķirt atļauju jāiesniedz ne vēlāk kā četrus mēnešus pēc minētā dokumenta nosūtīšanas Parlamentam vai pēc tā publicēšanas Oficiālajā Vēstnesī.

4.   Ziņojumi, kuros nav atsauces uz pamatdokumentu, ko sagatavojusi kāda no Kopienas iestādēm, nedrīkst būt par jautājumiem, kuri jau ir konkrēti minēti Komisijas iesniegtajā un Parlamenta apstiprinātajā likumdošanas un darba programmā kārtējam gadam.

3. pants

Procedūra

1.   Pēc tam, kad Komiteju priekšsēdētāju konferencē ir paziņots par atļaujas pieprasīšanu, automātiski piešķir atļauju sagatavot šādus ziņojumus:

| — | īstenošanas ziņojumus, |
| --- | --- |

—

īstenošanas ziņojumus,

| — | gada darbības pārskatus un uzraudzības ziņojumus, kas uzskaitīti 1. pielikumā. |
| --- | --- |

—

gada darbības pārskatus un uzraudzības ziņojumus, kas uzskaitīti 1. pielikumā.

2.   Pienācīgi pamatotus pieprasījumus piešķirt atļauju adresē Komiteju priekšsēdētāju konferencei, kas izvērtē, vai ir ievēroti 1. un 2. pantā minētie kritēriji, kā arī 1. pantā noteiktā kvota. Visos šādos pieprasījumos norāda ziņojuma veidu, precīzu nosaukumu un pamatdokumentu(-us) (ja tāds(-i) ir).

3.   Atļauju sagatavot stratēģiskus ziņojumus piešķir Komiteju priekšsēdētāju konference pēc tam, kad ir novērsti visi kompetenču konflikti. Pēc īpaša politiskās grupas pieprasījuma Priekšsēdētāju konference ne vēlāk kā četru Parlamenta darba nedēļu laikā var šādu atļauju atsaukt.

4.   Komiteju priekšsēdētāju konference iesniedz Priekšsēdētāju konferencei atļaujas piešķiršanai pieprasījumus sagatavot normatīvus patstāvīgos ziņojumus un nenormatīvus patstāvīgos ziņojumus, kas atzīti par atbilstošiem šiem kritērijiem un piešķirtajai kvotai. Komiteju priekšsēdētāju konference vienlaikus informē Priekšsēdētāju konferenci par jebkādiem gada darbības pārskatiem un uzraudzības ziņojumiem, kas uzskaitīti 1. un 2. pielikumā, īstenošanas ziņojumiem un stratēģiskajiem ziņojumiem, kuriem piešķirta atļauja.

5.   Priekšsēdētāju konference pieņem lēmumu par pieprasījumiem piešķirt atļauju normatīvu patstāvīgo ziņojumu un nenormatīvu patstāvīgo ziņojumu sagatavošanai ne vēlāk kā četru Parlamenta darba nedēļu laikā pēc tam, kad šos pieprasījumus tai ir nosūtījusi Komiteju priekšsēdētāju konference, ja vien Priekšsēdētāju konference izņēmuma kārtā nenolemj šo termiņu pagarināt.

6.   Ja tiek apstrīdēta pieprasījumu iesniegušās komitejas kompetence sagatavot ziņojumu, Priekšsēdētāju konference pieņem lēmumu sešu Parlamenta darba nedēļu laikā, pamatojoties uz ieteikumu, kuru tai sniegusi Komiteju priekšsēdētāju konference vai – ja tā nav paredzējusi sniegt ieteikumu – tās priekšsēdētājs. Ja šajā termiņā Priekšsēdētāju konference nav pieņēmusi lēmumu, uzskata, ka ieteikums ir apstiprināts (3).

4. pants

Reglamenta 50. panta piemērošana – komiteju iesaistīšanās procedūra (4)

1.   Pieprasījumi piemērot Reglamenta 50. pantu jāiesniedz ne vēlāk kā tajā pirmdienā, kas ir pirms Komiteju priekšsēdētāju konferences sanāksmes, kurā paredzēts izskatīt pieprasījumus piešķirt atļauju sagatavot patstāvīgos ziņojumus.

2.   Komiteju priekšsēdētāju konference ikmēneša sanāksmes laikā izskata pieprasījumus piešķirt atļauju sagatavot patstāvīgos ziņojumus un pieprasījumus piemērot 50. pantu.

3.   Ja attiecīgās komitejas nepanāk vienošanos par pieprasījumu piemērot 50. pantu, Priekšsēdētāju konference pieņem lēmumu sešu Parlamenta darba nedēļu laikā, pamatojoties uz ieteikumu, kuru tai sniegusi Komiteju priekšsēdētāju konference vai – ja tā nav paredzējusi sniegt ieteikumu – tās priekšsēdētājs. Ja šajā termiņā Priekšsēdētāju konference nav pieņēmusi lēmumu, uzskata, ka ieteikums ir apstiprināts (5).

5. pants

Nobeiguma noteikumi

1.   Ja tuvojas sasaukuma beigas, pieprasījumi atļaut sagatavot patstāvīgus ziņojumus jāiesniedz ne vēlāk kā jūlijā gadu pirms vēlēšanām. Pēc šā termiņa nevar apstiprināt nevienu pieprasījumu, izņemot pienācīgi pamatotus ārkārtas pieprasījumus.

2.   Komiteju priekšsēdētāju konference reizi divarpus gados iesniedz Priekšsēdētāju konferencei ziņojumu par patstāvīgo ziņojumu sagatavošanu.

3.   Šis lēmums stājas spēkā 2002. gada 12. decembrī. Tas atceļ un aizstāj šādus lēmumus:

| — | Priekšsēdētāju konferences 1999. gada 9. decembra lēmumu par kārtību, kādā piešķir atļauju sagatavot patstāvīgus ziņojumus Reglamenta 48. panta nozīmē, un Priekšsēdētāju konferences 2001. gada 15. februāra un 17. maija lēmumus, kas atjaunina minētā lēmuma pielikumu, |
| --- | --- |

—

Priekšsēdētāju konferences 1999. gada 9. decembra lēmumu par kārtību, kādā piešķir atļauju sagatavot patstāvīgus ziņojumus Reglamenta 48. panta nozīmē, un Priekšsēdētāju konferences 2001. gada 15. februāra un 17. maija lēmumus, kas atjaunina minētā lēmuma pielikumu,

| — | Priekšsēdētāju konferences 2000. gada 15. jūnija lēmumu par kārtību, kādā piešķir atļauju sagatavot ziņojumus saistībā ar dokumentiem, kurus Parlamentam informācijai iesniegušas citas Eiropas Savienības iestādes vai struktūras. |
| --- | --- |

—

Priekšsēdētāju konferences 2000. gada 15. jūnija lēmumu par kārtību, kādā piešķir atļauju sagatavot ziņojumus saistībā ar dokumentiem, kurus Parlamentam informācijai iesniegušas citas Eiropas Savienības iestādes vai struktūras.

1. PIELIKUMS

GADA DARBĪBAS PĀRSKATI UN UZRAUDZĪBAS ZIŅOJUMI, UZ KURIEM ATTIECAS AUTOMĀTISKA ATĻAUJA UN IESPĒJA VIENLAICĪGI GATAVOT SEŠUS ZIŅOJUMUS (SASKAŅĀ AR LĒMUMA 1. PANTA 2. PUNKTU UN 3. PANTU)

| | Ziņojums par cilvēktiesībām pasaulē un ES cilvēktiesību politiku – (Ārlietu komiteja) |
| --- | --- |

Ziņojums par cilvēktiesībām pasaulē un ES cilvēktiesību politiku – (Ārlietu komiteja)

| | Padomes ikgadējais ziņojums par Eiropas Savienības Rīcības kodeksa attiecībā uz ieroču eksportu 8. operatīvo noteikumu – (Ārlietu komiteja) |
| --- | --- |

Padomes ikgadējais ziņojums par Eiropas Savienības Rīcības kodeksa attiecībā uz ieroču eksportu 8. operatīvo noteikumu – (Ārlietu komiteja)

| | Ziņojums par Kopienas tiesību aktu piemērošanu un piemērošanas uzraudzību – (Juridiskā komiteja) |
| --- | --- |

Ziņojums par Kopienas tiesību aktu piemērošanu un piemērošanas uzraudzību – (Juridiskā komiteja)

| | Labāka tiesību aktu izstrāde – Subsidiaritātes un proporcionalitātes principu piemērošana – (Juridiskā komiteja) |
| --- | --- |

Labāka tiesību aktu izstrāde – Subsidiaritātes un proporcionalitātes principu piemērošana – (Juridiskā komiteja)

| | Ziņojums par ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas darbību – (Attīstības komiteja) |
| --- | --- |

Ziņojums par ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas darbību – (Attīstības komiteja)

| | Ziņojums par situāciju pamattiesību ievērošanas jomā Eiropas Savienībā – (Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja) |
| --- | --- |

Ziņojums par situāciju pamattiesību ievērošanas jomā Eiropas Savienībā – (Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja)

| | Ziņojums par sieviešu un vīriešu līdztiesību Eiropas Savienībā – (Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komiteja) |
| --- | --- |

Ziņojums par sieviešu un vīriešu līdztiesību Eiropas Savienībā – (Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komiteja)

| | Integrēta pieeja sieviešu un vīriešu līdztiesībai komitejas darbā (gada ziņojums) – (Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komiteja) |
| --- | --- |

Integrēta pieeja sieviešu un vīriešu līdztiesībai komitejas darbā (gada ziņojums) – (Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komiteja)

| | Ziņojums par kohēziju – (Reģionālās attīstības komiteja) |
| --- | --- |

Ziņojums par kohēziju – (Reģionālās attīstības komiteja)

| | Kopienas finanšu interešu aizsardzība – Cīņa pret krāpšanu – (Budžeta kontroles komiteja) |
| --- | --- |

Kopienas finanšu interešu aizsardzība – Cīņa pret krāpšanu – (Budžeta kontroles komiteja)

| | Gada ziņojums par EIB – (Budžeta kontroles komiteja/Ekonomikas un monetārā komiteja – reizi divos gados) |
| --- | --- |

Gada ziņojums par EIB – (Budžeta kontroles komiteja/Ekonomikas un monetārā komiteja – reizi divos gados)

| | Valsts sektora finanses EMS – (Ekonomikas un monetārā komiteja) |
| --- | --- |

Valsts sektora finanses EMS – (Ekonomikas un monetārā komiteja)

| | Eiropas ekonomiskā situācija: sagatavošanās ziņojums par integrētajām politikas pamatnostādnēm, kas jo īpaši attiecas uz vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm – (Ekonomikas un monetārā komiteja) |
| --- | --- |

Eiropas ekonomiskā situācija: sagatavošanās ziņojums par integrētajām politikas pamatnostādnēm, kas jo īpaši attiecas uz vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm – (Ekonomikas un monetārā komiteja)

| | ECB gada ziņojums – (Ekonomikas un monetārā komiteja) |
| --- | --- |

ECB gada ziņojums – (Ekonomikas un monetārā komiteja)

| | Ziņojums par konkurences politiku – (Ekonomikas un monetārā komiteja) |
| --- | --- |

Ziņojums par konkurences politiku – (Ekonomikas un monetārā komiteja)

| | Gada ziņojums par iekšējā tirgus progresu – (Iekšējā tirgus komiteja) |
| --- | --- |

Gada ziņojums par iekšējā tirgus progresu – (Iekšējā tirgus komiteja)

| | Gada ziņojums par patērētāju aizsardzību – (Iekšējā tirgus komiteja) |
| --- | --- |

Gada ziņojums par patērētāju aizsardzību – (Iekšējā tirgus komiteja)

| | Gada ziņojums par Solvit – (Iekšējā tirgus komiteja) |
| --- | --- |

Gada ziņojums par Solvit – (Iekšējā tirgus komiteja)

2. PIELIKUMS

GADA DARBĪBAS PĀRSKATI UN UZRAUDZĪBAS ZIŅOJUMI, UZ KURIEM ATTIECAS AUTOMĀTISKA ATĻAUJA UN ĪPAŠA ATSAUCE UZ REGLAMENTU (UZ TIEM NEATTIECAS SEŠU VIENLAICĪGI GATAVOTU ZIŅOJUMU KVOTA)

| | Gada ziņojums par publisku piekļuvi Parlamenta dokumentiem, Reglamenta 104. panta 7. punkts – (Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja) |
| --- | --- |

Gada ziņojums par publisku piekļuvi Parlamenta dokumentiem, Reglamenta 104. panta 7. punkts – (Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja)

| | Ziņojums par Eiropas politiskajām partijām, Reglamenta 210. panta 6. punkts – (Konstitucionālo jautājumu komiteja) |
| --- | --- |

Ziņojums par Eiropas politiskajām partijām, Reglamenta 210. panta 6. punkts – (Konstitucionālo jautājumu komiteja)

| | Ziņojums par Lūgumrakstu komitejas apspriedēm, Reglamenta 202. panta 8. punkts – (Lūgumrakstu komiteja) |
| --- | --- |

Ziņojums par Lūgumrakstu komitejas apspriedēm, Reglamenta 202. panta 8. punkts – (Lūgumrakstu komiteja)

| | Ziņojums par Ombuda gada pārskatu, Reglamenta 205. panta 2. punkta otrā daļa – (Lūgumrakstu komiteja) |
| --- | --- |

Ziņojums par Ombuda gada pārskatu, Reglamenta 205. panta 2. punkta otrā daļa – (Lūgumrakstu komiteja)

---

(1)  Lēmums Šis lēmums grozīts ar Priekšsēdētāju konferences 2003. gada 26. jūnija lēmumu un konsolidēts 2004. gada 3. maijā. Tas vēlreiz grozīts ar lēmumu, kas pieņemts 2006. gada 15. jūnija plenārsēdē par Reglamenta 48. panta interpretāciju, un Priekšsēdētāju konferences 2008. gada 14. februāra lēmumu.

1

(2)  Parlamenta komitejām, kas ir paredzējušas sagatavot gada darbības pārskatus un uzraudzības ziņojumus atbilstīgi Reglamenta 119. panta 1. punktam vai citām tiesību normām (kas uzskaitītas 2. pielikumā), par to iepriekš jāinformē Komiteju priekšsēdētāju konference, īpaši norādot no Līgumiem un citām tiesību normām, tostarp Parlamenta Reglamenta, izrietošo attiecīgo juridisko pamatu. Komiteju priekšsēdētāju konference pēc tam par šo nodomu informē Priekšsēdētāju konferenci. Šādiem ziņojumiem atļauja tiek dota automātiski, un uz tiem neattiecas 1. panta 2. punktā minētā kvota.

2

(3)  Šo punktu iekļāva saskaņā ar 2006. gada 15. jūnija plenārsēdē pieņemto lēmumu par Reglamenta 48. panta interpretāciju.

3

(4)  Šo pantu iekļāva ar Priekšsēdētāju konferences 2003. gada 26. jūnija lēmumu.

4

(5)  Šo punktu iekļāva saskaņā ar 2006. gada 15. jūnija plenārsēdē pieņemto lēmumu par Reglamenta 48. panta interpretāciju.

5

---

XIX PIELIKUMS

PARTNERĪBA INFORMĀCIJAS SNIEGŠANAI PAR EIROPU

Mērķi un principi

| 1. | Eiropas Parlaments, Padome un Komisija uzskata, ka ir ārkārtīgi svarīgi uzlabot informācijas sniegšanu par ES jautājumiem, lai palīdzētu Eiropas pilsoņiem izmantot to tiesības piedalīties Eiropas Savienības demokrātijas veidošanā, kur lēmumu pieņemšana notiek cik vien iespējams atklāti un cik vien iespējams – tuvinot to pilsoņiem, ievērojot plurālisma, dalības, atklātības un pārredzamības principus. |
| --- | --- |

1.

Eiropas Parlaments, Padome un Komisija uzskata, ka ir ārkārtīgi svarīgi uzlabot informācijas sniegšanu par ES jautājumiem, lai palīdzētu Eiropas pilsoņiem izmantot to tiesības piedalīties Eiropas Savienības demokrātijas veidošanā, kur lēmumu pieņemšana notiek cik vien iespējams atklāti un cik vien iespējams – tuvinot to pilsoņiem, ievērojot plurālisma, dalības, atklātības un pārredzamības principus.

| 2. | Trīs iestādes vēlas sekmēt vispārēju viedokļu saskaņotību par galvenajām Eiropas Savienības komunikācijas politikas prioritātēm, apzināt papildu ieguvumus, ko informācijas sniegšanā par konkrētiem jautājumiem dotu ES pieeja, veicināt informācijas un paraugprakses apmaiņu un rosināt iestāžu darbību sinerģiju, īstenojot ar šīm prioritātēm saistītu komunikāciju, kā arī vajadzības gadījumā atvieglot iestāžu un dalībvalstu sadarbību. |
| --- | --- |

2.

Trīs iestādes vēlas sekmēt vispārēju viedokļu saskaņotību par galvenajām Eiropas Savienības komunikācijas politikas prioritātēm, apzināt papildu ieguvumus, ko informācijas sniegšanā par konkrētiem jautājumiem dotu ES pieeja, veicināt informācijas un paraugprakses apmaiņu un rosināt iestāžu darbību sinerģiju, īstenojot ar šīm prioritātēm saistītu komunikāciju, kā arī vajadzības gadījumā atvieglot iestāžu un dalībvalstu sadarbību.

| 3. | Trīs iestādes atzīst, ka komunikācijai par Eiropas Savienību nepieciešama ES iestāžu un dalībvalstu politiska apņemšanās un ka katras dalībvalsts pienākums ir veidot šo saziņu ar pilsoņiem par ES jautājumiem. |
| --- | --- |

3.

Trīs iestādes atzīst, ka komunikācijai par Eiropas Savienību nepieciešama ES iestāžu un dalībvalstu politiska apņemšanās un ka katras dalībvalsts pienākums ir veidot šo saziņu ar pilsoņiem par ES jautājumiem.

| 4. | Trīs iestādes ir pārliecinātas, ka informācijas un komunikācijas darbībām par Eiropas Savienības jautājumiem būtu jāsniedz ikvienam piekļuve patiesai un daudzpusīgai informācijai par Eiropas Savienību un jādod pilsoņiem iespēja īstenot savas tiesības paust viedokli, kā arī aktīvi piedalīties sabiedriskās debatēs par Eiropas Savienības jautājumiem. |
| --- | --- |

4.

Trīs iestādes ir pārliecinātas, ka informācijas un komunikācijas darbībām par Eiropas Savienības jautājumiem būtu jāsniedz ikvienam piekļuve patiesai un daudzpusīgai informācijai par Eiropas Savienību un jādod pilsoņiem iespēja īstenot savas tiesības paust viedokli, kā arī aktīvi piedalīties sabiedriskās debatēs par Eiropas Savienības jautājumiem.

| 5. | Īstenojot informācijas un komunikācijas pasākumus, trīs iestādes veicina to, ka ievēro daudzvalodības un kultūru daudzveidības principu. |
| --- | --- |

5.

Īstenojot informācijas un komunikācijas pasākumus, trīs iestādes veicina to, ka ievēro daudzvalodības un kultūru daudzveidības principu.

| 6. | Trīs iestādes ir apņēmušās īstenot minētos mērķus. Tās mudina citas ES iestādes un struktūras atbalstīt to centienus un, ja tās vēlas, dot ieguldījumu šīs pieejas īstenošanā. |
| --- | --- |

6.

Trīs iestādes ir apņēmušās īstenot minētos mērķus. Tās mudina citas ES iestādes un struktūras atbalstīt to centienus un, ja tās vēlas, dot ieguldījumu šīs pieejas īstenošanā.

Partnerības pieeja

| 7. | Trīs iestādes atzīst to, cik nozīmīgi ir risināt komunikāciju problēmu ar dalībvalstu un ES iestāžu partnerības palīdzību, lai atbilstīgā līmenī ar visplašāko auditoriju nodrošinātu efektīvu komunikāciju un objektīvu informāciju.
  Tās vēlas izstrādāt sinerģijas ar valstu, reģionālām un vietējām iestādēm, kā arī ar pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem.
  Tās šajā nolūkā vēlas sekmēt pragmatiskas partnerības pieeju un elastīgus koordinēšanas mehānismus. |
| --- | --- |

7.

Trīs iestādes atzīst to, cik nozīmīgi ir risināt komunikāciju problēmu ar dalībvalstu un ES iestāžu partnerības palīdzību, lai atbilstīgā līmenī ar visplašāko auditoriju nodrošinātu efektīvu komunikāciju un objektīvu informāciju.

Tās vēlas izstrādāt sinerģijas ar valstu, reģionālām un vietējām iestādēm, kā arī ar pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem.

Tās šajā nolūkā vēlas sekmēt pragmatiskas partnerības pieeju un elastīgus koordinēšanas mehānismus.

| 8. | Tās šajā sakarā atgādina, ka galvenais Iestāžu informācijas jautājumu grupas (IJG) uzdevums ir kalpot kā augsta līmeņa struktūrai iestāžu politisko debašu veicināšanai par informācijas un komunikācijas darbībām, kas saistītas ar ES jautājumiem, lai veicinātu sinerģiju un papildināmību. Šajā nolūkā IJG, ko kopīgi vada Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas pārstāvji un kurā novērotāja statusā piedalās Eiropas Reģionu komitejas un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas pārstāvji, parasti tiekas divreiz gadā. |
| --- | --- |

8.

Tās šajā sakarā atgādina, ka galvenais Iestāžu informācijas jautājumu grupas (IJG) uzdevums ir kalpot kā augsta līmeņa struktūrai iestāžu politisko debašu veicināšanai par informācijas un komunikācijas darbībām, kas saistītas ar ES jautājumiem, lai veicinātu sinerģiju un papildināmību. Šajā nolūkā IJG, ko kopīgi vada Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas pārstāvji un kurā novērotāja statusā piedalās Eiropas Reģionu komitejas un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas pārstāvji, parasti tiekas divreiz gadā.

Pamatnoteikumi kopīgam darbam

Trīs iestādes ir iecerējušas sadarboties šādi:

| 9. | Ievērojot katras ES iestādes individuālos pienākumus un dalībvalstu komunikācijas stratēģiju un prioritātes, trīs iestādes IGJ struktūrā ik gadu nosaka noteiktu kopīgu komunikācijas prioritāšu skaitu. |
| --- | --- |

9.

Ievērojot katras ES iestādes individuālos pienākumus un dalībvalstu komunikācijas stratēģiju un prioritātes, trīs iestādes IGJ struktūrā ik gadu nosaka noteiktu kopīgu komunikācijas prioritāšu skaitu.

| 10. | Šīs prioritātes balstīsies uz komunikācijas prioritātēm, ko, ievērojot to iekšējās procedūras un vajadzības gadījumā papildinot dalībvalstu stratēģiskos viedokļus un centienus, šajā jomā noteikušas ES iestādes un struktūras, ņemot vērā pilsoņu cerības. |
| --- | --- |

10.

Šīs prioritātes balstīsies uz komunikācijas prioritātēm, ko, ievērojot to iekšējās procedūras un vajadzības gadījumā papildinot dalībvalstu stratēģiskos viedokļus un centienus, šajā jomā noteikušas ES iestādes un struktūras, ņemot vērā pilsoņu cerības.

| 11. | Trīs iestādes un dalībvalstis centīsies veicināt attiecīgu atbalstu, lai sniegtu atbilstīgus līdzekļus adekvātai noteikto prioritāšu komunikācijai. |
| --- | --- |

11.

Trīs iestādes un dalībvalstis centīsies veicināt attiecīgu atbalstu, lai sniegtu atbilstīgus līdzekļus adekvātai noteikto prioritāšu komunikācijai.

| 12. | Dienestiem, kas ir atbildīgi par komunikāciju dalībvalstīs un ES iestādēs, būtu jāuztur savstarpēji sakari, lai nodrošinātu veiksmīgu kopīgu komunikācijas prioritāšu īstenošanu, kā arī citas darbības, kas ir saistītas ar ES komunikāciju, ja nepieciešams, pamatojoties uz atbilstīgiem administratīviem pasākumiem. |
| --- | --- |

12.

Dienestiem, kas ir atbildīgi par komunikāciju dalībvalstīs un ES iestādēs, būtu jāuztur savstarpēji sakari, lai nodrošinātu veiksmīgu kopīgu komunikācijas prioritāšu īstenošanu, kā arī citas darbības, kas ir saistītas ar ES komunikāciju, ja nepieciešams, pamatojoties uz atbilstīgiem administratīviem pasākumiem.

| 13. | Iestādes un dalībvalstis ir aicinātas apmainīties ar informāciju par citiem ar ES saistītiem informācijas sniegšanas pasākumiem, jo īpaši par atsevišķās nozarēs paredzētajiem iestāžu un struktūru informācijas sniegšanas pasākumiem, ja tie saistīti ar informācijas kampaņām dalībvalstīs. |
| --- | --- |

13.

Iestādes un dalībvalstis ir aicinātas apmainīties ar informāciju par citiem ar ES saistītiem informācijas sniegšanas pasākumiem, jo īpaši par atsevišķās nozarēs paredzētajiem iestāžu un struktūru informācijas sniegšanas pasākumiem, ja tie saistīti ar informācijas kampaņām dalībvalstīs.

| 14. | Komisija ir aicināta katra gada sākumā ziņot citām ES iestādēm par galvenajiem sasniegumiem iepriekšējā gadā, īstenojot kopīgas komunikācijas prioritātes. |
| --- | --- |

14.

Komisija ir aicināta katra gada sākumā ziņot citām ES iestādēm par galvenajiem sasniegumiem iepriekšējā gadā, īstenojot kopīgas komunikācijas prioritātes.

| 15. | Šī politiskā deklarācija parakstīta divtūkstoš astotā gada divdesmit otrajā oktobrī. |
| --- | --- |

15.

Šī politiskā deklarācija parakstīta divtūkstoš astotā gada divdesmit otrajā oktobrī.

---

XX PIELIKUMS

EIROPAS PARLAMENTA, PADOMES UN KOMISIJAS 2007. GADA 13. JŪNIJA KOPĪGĀ DEKLARĀCIJA PAR KOPLĒMUMA PROCEDŪRAS PRAKTISKAJIEM ASPEKTIEM (EK LĪGUMA 251. PANTS) (1)

VISPĀRĪGI PRINCIPI

| 1. | Eiropas Parlaments, Padome un Komisija (turpmāk tekstā “iestādes”) atzīmē, ka sevi ir attaisnojusi pašreizējā prakse risināt sarunas starp Padomes prezidentvalsti, Komisiju, attiecīgo Eiropas Parlamenta komiteju priekšsēdētājiem un/vai referentiem un starp Samierināšanas komitejas līdzpriekšsēdētājiem. |
| --- | --- |

1.

Eiropas Parlaments, Padome un Komisija (turpmāk tekstā “iestādes”) atzīmē, ka sevi ir attaisnojusi pašreizējā prakse risināt sarunas starp Padomes prezidentvalsti, Komisiju, attiecīgo Eiropas Parlamenta komiteju priekšsēdētājiem un/vai referentiem un starp Samierināšanas komitejas līdzpriekšsēdētājiem.

| 2. | Iestādes apstiprina, ka šī prakse, kas ir izveidojusies visās koplēmuma procedūras stadijās, ir jāatbalsta arī turpmāk. Iestādes apņemas izvērtēt savas darba metodes, lai vēl efektīvāk izmantotu visas ar EK līgumu izveidotās koplēmuma procedūras piedāvātās iespējas. |
| --- | --- |

2.

Iestādes apstiprina, ka šī prakse, kas ir izveidojusies visās koplēmuma procedūras stadijās, ir jāatbalsta arī turpmāk. Iestādes apņemas izvērtēt savas darba metodes, lai vēl efektīvāk izmantotu visas ar EK līgumu izveidotās koplēmuma procedūras piedāvātās iespējas.

| 3. | Šī kopīgā deklarācija precizē šīs darba metodes un to izmantošanas praktiskos aspektus. Tā papildina Iestāžu nolīgumu par labāku likumdošanas procesu (2), un jo īpaši tā noteikumus par koplēmuma procedūru. Iestādes apņemas pilnībā ievērot šādas saistības saskaņā ar pārredzamības, atbildīguma un efektivitātes principiem. Šajā ziņā iestādēm būtu jāpievērš īpaša uzmanība vienkāršošanas priekšlikumu virzības veicināšanai, vienlaikus ievērojot acquis communautaire. |
| --- | --- |

3.

Šī kopīgā deklarācija precizē šīs darba metodes un to izmantošanas praktiskos aspektus. Tā papildina Iestāžu nolīgumu par labāku likumdošanas procesu (2), un jo īpaši tā noteikumus par koplēmuma procedūru. Iestādes apņemas pilnībā ievērot šādas saistības saskaņā ar pārredzamības, atbildīguma un efektivitātes principiem. Šajā ziņā iestādēm būtu jāpievērš īpaša uzmanība vienkāršošanas priekšlikumu virzības veicināšanai, vienlaikus ievērojot acquis communautaire.

| 4. | Iestādes sadarbojas labā ticībā visas procedūras laikā, lai saskaņotu savas pozīcijas, ciktāl tas iespējams, un tādējādi vajadzības gadījumā sagatavotu pamatu attiecīgā tiesību akta pieņemšanai agrīnā procedūras stadijā. |
| --- | --- |

4.

Iestādes sadarbojas labā ticībā visas procedūras laikā, lai saskaņotu savas pozīcijas, ciktāl tas iespējams, un tādējādi vajadzības gadījumā sagatavotu pamatu attiecīgā tiesību akta pieņemšanai agrīnā procedūras stadijā.

| 5. | Paturot prātā šo mērķi, tās sadarbojas, izmantojot attiecīgus starpiestāžu kontaktus, lai uzraudzītu darba gaitu un analizētu visās koplēmuma procedūras stadijās sasniegto konverģences līmeni. |
| --- | --- |

5.

Paturot prātā šo mērķi, tās sadarbojas, izmantojot attiecīgus starpiestāžu kontaktus, lai uzraudzītu darba gaitu un analizētu visās koplēmuma procedūras stadijās sasniegto konverģences līmeni.

| 6. | Atbilstīgi saviem iekšējiem reglamentiem iestādes apņemas regulāri apmainīties ar informāciju par koplēmuma dokumentu virzību. Lai veicinātu procesa saskaņotu un efektīvu norisi, tās, cik vien iespējams, pielāgo savus darba grafikus. Tādēļ tās centīsies izveidot orientējošu grafiku dažādām stadijām līdz tiesību aktu priekšlikumu galīgai pieņemšanai, vienlaikus pilnībā ievērojot lēmumu pieņemšanas procesa politisko raksturu. |
| --- | --- |

6.

Atbilstīgi saviem iekšējiem reglamentiem iestādes apņemas regulāri apmainīties ar informāciju par koplēmuma dokumentu virzību. Lai veicinātu procesa saskaņotu un efektīvu norisi, tās, cik vien iespējams, pielāgo savus darba grafikus. Tādēļ tās centīsies izveidot orientējošu grafiku dažādām stadijām līdz tiesību aktu priekšlikumu galīgai pieņemšanai, vienlaikus pilnībā ievērojot lēmumu pieņemšanas procesa politisko raksturu.

| 7. | Iestāžu sadarbība koplēmuma procedūras gaitā bieži notiek kā trīspusējas sanāksmes (“trialogs”). Šī trialoga sistēma ir izrādījusies dzīvotspējīga un elastīga, ievērojami palielinot iespēju panākt vienošanos pirmā un otrā lasījuma stadijā, kā arī palīdzot sagatavot Samierināšanas komitejas darbu. |
| --- | --- |

7.

Iestāžu sadarbība koplēmuma procedūras gaitā bieži notiek kā trīspusējas sanāksmes (“trialogs”). Šī trialoga sistēma ir izrādījusies dzīvotspējīga un elastīga, ievērojami palielinot iespēju panākt vienošanos pirmā un otrā lasījuma stadijā, kā arī palīdzot sagatavot Samierināšanas komitejas darbu.

| 8. | Šādi trialogi parasti ir neoficiāli. Atkarībā no paredzamās diskusijas rakstura tie var notikt jebkurā procedūras stadijā un ar dažādu pārstāvības līmeni. Atbilstīgi savam reglamentam katra iestāde izvirzīs pārstāvjus katrai sanāksmei, noteiks savas pilnvaras sarunās un laikus informēs pārējās iestādes par sanāksmju praktiskajiem aspektiem. |
| --- | --- |

8.

Šādi trialogi parasti ir neoficiāli. Atkarībā no paredzamās diskusijas rakstura tie var notikt jebkurā procedūras stadijā un ar dažādu pārstāvības līmeni. Atbilstīgi savam reglamentam katra iestāde izvirzīs pārstāvjus katrai sanāksmei, noteiks savas pilnvaras sarunās un laikus informēs pārējās iestādes par sanāksmju praktiskajiem aspektiem.

| 9. | Ja vien iespējams, visiem sanāksmes dalībniekiem jau iepriekš izplata jebkuru kompromisa teksta projektu, kas iesniegts apspriedei nākamajā sanāksmē. Lai palielinātu pārredzamību, Eiropas Parlamentā un Padomē rīkoto trialogu izziņo, ja tas iespējams. |
| --- | --- |

9.

Ja vien iespējams, visiem sanāksmes dalībniekiem jau iepriekš izplata jebkuru kompromisa teksta projektu, kas iesniegts apspriedei nākamajā sanāksmē. Lai palielinātu pārredzamību, Eiropas Parlamentā un Padomē rīkoto trialogu izziņo, ja tas iespējams.

| 10. | Padomes prezidentvalsts centīsies apmeklēt Parlamenta komiteju sanāksmes. Tā rūpīgi izskatīs jebkuru saņemto pieprasījumu attiecīgos gadījumos sniegt informāciju par Padomes nostāju. |
| --- | --- |

10.

Padomes prezidentvalsts centīsies apmeklēt Parlamenta komiteju sanāksmes. Tā rūpīgi izskatīs jebkuru saņemto pieprasījumu attiecīgos gadījumos sniegt informāciju par Padomes nostāju.

PIRMAIS LASĪJUMS

| 11. | Iestādes visos procedūras posmos sadarbojas labā ticībā, pēc iespējas saskaņojot pozīcijas, lai, kad vien tas iespējams, tiesību aktus varētu pieņemt pirmajā lasījumā. |
| --- | --- |

11.

Iestādes visos procedūras posmos sadarbojas labā ticībā, pēc iespējas saskaņojot pozīcijas, lai, kad vien tas iespējams, tiesību aktus varētu pieņemt pirmajā lasījumā.

Vienošanās Eiropas Parlamentā pirmā lasījuma stadijā

| 12. | Iestādes uztur atbilstīgus kontaktus, lai veicinātu procedūras norisi pirmajā lasījumā. |
| --- | --- |

12.

Iestādes uztur atbilstīgus kontaktus, lai veicinātu procedūras norisi pirmajā lasījumā.

| 13. | Komisija veicina šādu kontaktu uzturēšanu un konstruktīvi izmanto savas iniciatīvas tiesības, lai saskaņotu Eiropas Parlamenta un Padomes nostājas, pienācīgi ievērojot līdzsvaru starp iestādēm un Līgumā noteikto Komisijas lomu. |
| --- | --- |

13.

Komisija veicina šādu kontaktu uzturēšanu un konstruktīvi izmanto savas iniciatīvas tiesības, lai saskaņotu Eiropas Parlamenta un Padomes nostājas, pienācīgi ievērojot līdzsvaru starp iestādēm un Līgumā noteikto Komisijas lomu.

| 14. | Ja vienošanos panāk neoficiālās sarunās trialoga gaitā, Pastāvīgo pārstāvju komitejas (Coreper) priekšsēdētājs nosūta vēstuli attiecīgās Parlamenta komitejas priekšsēdētājam, kurā Komisijas priekšlikuma grozījumu formā izklāstīts panāktās vienošanās saturs pēc būtības. Šajā vēstulē Padome norāda uz tās gatavību pēc juridiski lingvistiskās pārbaudes pieņemt šo rezultātu, ja to ar balsojumu apstiprina plenārsēdē. Šīs vēstules kopiju nosūta Komisijai. |
| --- | --- |

14.

Ja vienošanos panāk neoficiālās sarunās trialoga gaitā, Pastāvīgo pārstāvju komitejas (Coreper) priekšsēdētājs nosūta vēstuli attiecīgās Parlamenta komitejas priekšsēdētājam, kurā Komisijas priekšlikuma grozījumu formā izklāstīts panāktās vienošanās saturs pēc būtības. Šajā vēstulē Padome norāda uz tās gatavību pēc juridiski lingvistiskās pārbaudes pieņemt šo rezultātu, ja to ar balsojumu apstiprina plenārsēdē. Šīs vēstules kopiju nosūta Komisijai.

| 15. | Šajā kontekstā, ja ir sagaidāms, ka dokumentus noteikti pieņems pirmajā lasījumā, informācija par nodomu panākt vienošanos būtu jādara pieejama tik agri, cik vien iespējams. |
| --- | --- |

15.

Šajā kontekstā, ja ir sagaidāms, ka dokumentus noteikti pieņems pirmajā lasījumā, informācija par nodomu panākt vienošanos būtu jādara pieejama tik agri, cik vien iespējams.

Vienošanās Padomes kopējās nostājas stadijā

| 16. | Ja Eiropas Parlamenta pirmajā lasījumā neizdodas panākt vienošanos, var turpināt kontaktu uzturēšanu, lai varētu panākt vienošanos kopējās nostājas stadijā. |
| --- | --- |

16.

Ja Eiropas Parlamenta pirmajā lasījumā neizdodas panākt vienošanos, var turpināt kontaktu uzturēšanu, lai varētu panākt vienošanos kopējās nostājas stadijā.

| 17. | Komisija veicina šādu kontaktu uzturēšanu un konstruktīvi izmanto iniciatīvas tiesības, lai saskaņotu Eiropas Parlamenta un Padomes nostājas, ievērojot līdzsvaru starp iestādēm un Līgumā noteikto Komisijas lomu. |
| --- | --- |

17.

Komisija veicina šādu kontaktu uzturēšanu un konstruktīvi izmanto iniciatīvas tiesības, lai saskaņotu Eiropas Parlamenta un Padomes nostājas, ievērojot līdzsvaru starp iestādēm un Līgumā noteikto Komisijas lomu.

| 18. | Ja šajā stadijā ir panākta vienošanās, attiecīgās Parlamenta komitejas priekšsēdētājs vēstulē Coreper priekšsēdētājam iekļauj ieteikumu plenārsēdē apstiprināt Padomes pieņemto kopējo nostāju bez grozījumiem ar nosacījumu, ka Padome apstiprina šo kopējo nostāju, un pēc juridiski lingvistiskās pārbaudes. Šīs vēstules kopiju nosūta Komisijai. |
| --- | --- |

18.

Ja šajā stadijā ir panākta vienošanās, attiecīgās Parlamenta komitejas priekšsēdētājs vēstulē Coreper priekšsēdētājam iekļauj ieteikumu plenārsēdē apstiprināt Padomes pieņemto kopējo nostāju bez grozījumiem ar nosacījumu, ka Padome apstiprina šo kopējo nostāju, un pēc juridiski lingvistiskās pārbaudes. Šīs vēstules kopiju nosūta Komisijai.

OTRAIS LASĪJUMS

| 19. | Paskaidrojuma paziņojumā Padome pēc iespējas nepārprotami izskaidro iemeslus, kuru dēļ tā pieņēmusi kopējo nostāju. Otrajā lasījumā Eiropas Parlaments, cik vien iespējams, ņem vērā gan šos iemeslus, gan Komisijas nostāju. |
| --- | --- |

19.

Paskaidrojuma paziņojumā Padome pēc iespējas nepārprotami izskaidro iemeslus, kuru dēļ tā pieņēmusi kopējo nostāju. Otrajā lasījumā Eiropas Parlaments, cik vien iespējams, ņem vērā gan šos iemeslus, gan Komisijas nostāju.

| 20. | Lai nodrošinātu, ka otrajā lasījumā likumdošanas procedūra noris pēc iespējas efektīvāk, pirms kopējās nostājas nosūtīšanas Padome, apspriežoties ar Eiropas Parlamentu un Komisiju, cenšas noskaidrot tās nosūtīšanai piemērotāko datumu. |
| --- | --- |

20.

Lai nodrošinātu, ka otrajā lasījumā likumdošanas procedūra noris pēc iespējas efektīvāk, pirms kopējās nostājas nosūtīšanas Padome, apspriežoties ar Eiropas Parlamentu un Komisiju, cenšas noskaidrot tās nosūtīšanai piemērotāko datumu.

Vienošanās Eiropas Parlamentā otrā lasījuma stadijā

| 21. | Lai labāk izprastu attiecīgās nostājas un līdz ar to panāktu pēc iespējas ātrāku likumdošanas procedūras pabeigšanu, turpinās uzturēt atbilstīgus kontaktus, tiklīdz Padomes kopējā nostāja ir iesniegta Eiropas Parlamentam. |
| --- | --- |

21.

Lai labāk izprastu attiecīgās nostājas un līdz ar to panāktu pēc iespējas ātrāku likumdošanas procedūras pabeigšanu, turpinās uzturēt atbilstīgus kontaktus, tiklīdz Padomes kopējā nostāja ir iesniegta Eiropas Parlamentam.

| 22. | Komisija veicina šādu kontaktu uzturēšanu un sniedz atzinumu, lai saskaņotu Eiropas Parlamenta un Padomes nostājas, pienācīgi ievērojot līdzsvaru starp iestādēm un Līgumā noteikto Komisijas lomu. |
| --- | --- |

22.

Komisija veicina šādu kontaktu uzturēšanu un sniedz atzinumu, lai saskaņotu Eiropas Parlamenta un Padomes nostājas, pienācīgi ievērojot līdzsvaru starp iestādēm un Līgumā noteikto Komisijas lomu.

| 23. | Ja vienošanos panāk neoficiālās sarunās trialoga gaitā, Coreper priekšsēdētājs nosūta vēstuli attiecīgās Parlamenta komitejas priekšsēdētājam, kurā Padomes kopējās nostājas grozījumu formā izklāstīts vienošanās saturs pēc būtības. Šajā vēstulē Padome norāda uz gatavību pēc juridiski lingvistiskās pārbaudes pieņemt minēto rezultātu, ja to ar balsojumu apstiprina plenārsēdē. Šīs vēstules kopiju nosūta Komisijai. |
| --- | --- |

23.

Ja vienošanos panāk neoficiālās sarunās trialoga gaitā, Coreper priekšsēdētājs nosūta vēstuli attiecīgās Parlamenta komitejas priekšsēdētājam, kurā Padomes kopējās nostājas grozījumu formā izklāstīts vienošanās saturs pēc būtības. Šajā vēstulē Padome norāda uz gatavību pēc juridiski lingvistiskās pārbaudes pieņemt minēto rezultātu, ja to ar balsojumu apstiprina plenārsēdē. Šīs vēstules kopiju nosūta Komisijai.

SAMIERINĀŠANA

| 24. | Ja kļūst skaidrs, ka Padome nepieņems visus Eiropas Parlamenta otrajā lasījumā izdarītos grozījumus, un tad, kad Padome ir gatava paziņot savu nostāju, organizēs pirmo trialogu. Atbilstīgi savam reglamentam katra iestāde izvirzīs tās pārstāvjus katrai sanāksmei un noteiks savas pilnvaras sarunās. Komisija pēc iespējas agrīnā stadijā darīs abām delegācijām zināmus tās nodomus attiecībā uz savu atzinumu par Eiropas Parlamenta otrā lasījuma grozījumiem. |
| --- | --- |

24.

Ja kļūst skaidrs, ka Padome nepieņems visus Eiropas Parlamenta otrajā lasījumā izdarītos grozījumus, un tad, kad Padome ir gatava paziņot savu nostāju, organizēs pirmo trialogu. Atbilstīgi savam reglamentam katra iestāde izvirzīs tās pārstāvjus katrai sanāksmei un noteiks savas pilnvaras sarunās. Komisija pēc iespējas agrīnā stadijā darīs abām delegācijām zināmus tās nodomus attiecībā uz savu atzinumu par Eiropas Parlamenta otrā lasījuma grozījumiem.

| 25. | Trialogi notiek visas samierināšanas procedūras laikā ar mērķi atrisināt atlikušos problemātiskos jautājumus un sagatavot pamatu vienošanās panākšanai Samierināšanas komitejā. Trialogu rezultātus apspriež un, ja iespējams, apstiprina attiecīgo iestāžu sanāksmēs. |
| --- | --- |

25.

Trialogi notiek visas samierināšanas procedūras laikā ar mērķi atrisināt atlikušos problemātiskos jautājumus un sagatavot pamatu vienošanās panākšanai Samierināšanas komitejā. Trialogu rezultātus apspriež un, ja iespējams, apstiprina attiecīgo iestāžu sanāksmēs.

| 26. | Samierināšanas komiteju sasauc Padomes priekšsēdētājs, saņemot Eiropas Parlamenta priekšsēdētāja piekrišanu un pienācīgi ievērojot Līguma noteikumus. |
| --- | --- |

26.

Samierināšanas komiteju sasauc Padomes priekšsēdētājs, saņemot Eiropas Parlamenta priekšsēdētāja piekrišanu un pienācīgi ievērojot Līguma noteikumus.

| 27. | Komisija piedalās samierināšanas procedūrā un uzņemas visas iniciatīvas, kas nepieciešamas, lai saskaņotu Eiropas Parlamenta un Padomes nostājas. Viena no šādām iniciatīvām var būt kompromisa tekstu projekti, kuros ņemtas vērā Eiropas Parlamenta un Padomes nostājas un pienācīgi ņemta vērā Līgumā noteiktā Komisijas loma. |
| --- | --- |

27.

Komisija piedalās samierināšanas procedūrā un uzņemas visas iniciatīvas, kas nepieciešamas, lai saskaņotu Eiropas Parlamenta un Padomes nostājas. Viena no šādām iniciatīvām var būt kompromisa tekstu projekti, kuros ņemtas vērā Eiropas Parlamenta un Padomes nostājas un pienācīgi ņemta vērā Līgumā noteiktā Komisijas loma.

| 28. | Samierināšanas komiteju kopīgi vada Eiropas Parlamenta priekšsēdētājs un Padomes priekšsēdētājs. Komitejas sanāksmes pārmaiņus vada katrs līdzpriekšsēdētājs. |
| --- | --- |

28.

Samierināšanas komiteju kopīgi vada Eiropas Parlamenta priekšsēdētājs un Padomes priekšsēdētājs. Komitejas sanāksmes pārmaiņus vada katrs līdzpriekšsēdētājs.

| 29. | Līdzpriekšsēdētāji kopīgi nosaka Samierināšanas komitejas sanāksmju datumus un darba kārtības, lai nodrošinātu Samierināšanas komitejas efektīvu darbību visās koplēmuma procedūras stadijās. Paredzētos sanāksmju datumus apspriež ar Komisiju. Eiropas Parlaments un Padome nosaka orientējošus samierināšanas sanāksmju datumus un paziņo tos Komisijai. |
| --- | --- |

29.

Līdzpriekšsēdētāji kopīgi nosaka Samierināšanas komitejas sanāksmju datumus un darba kārtības, lai nodrošinātu Samierināšanas komitejas efektīvu darbību visās koplēmuma procedūras stadijās. Paredzētos sanāksmju datumus apspriež ar Komisiju. Eiropas Parlaments un Padome nosaka orientējošus samierināšanas sanāksmju datumus un paziņo tos Komisijai.

| 30. | Jebkuras Samierināšanas komitejas sanāksmes darba kārtībā līdzpriekšsēdētāji var iekļaut vairākus dokumentus. Papildus galvenajam jautājumam, par kuru vēl nav panākta vienošanās (“B jautājums”), var atklāt un/vai slēgt samierināšanas procedūras par citiem jautājumiem (“A jautājumi”), tos neapspriežot. |
| --- | --- |

30.

Jebkuras Samierināšanas komitejas sanāksmes darba kārtībā līdzpriekšsēdētāji var iekļaut vairākus dokumentus. Papildus galvenajam jautājumam, par kuru vēl nav panākta vienošanās (“B jautājums”), var atklāt un/vai slēgt samierināšanas procedūras par citiem jautājumiem (“A jautājumi”), tos neapspriežot.

| 31. | Ievērojot Līguma noteikumus par termiņiem, Eiropas Parlaments un Padome pēc iespējas ņem vērā darba plānošanas prasības, jo īpaši prasības, kas ir saistītas ar pārtraukumiem iestāžu darbā un Eiropas Parlamenta vēlēšanām. Jebkurā gadījumā darba pārtraukums ir tik īss, cik vien iespējams. |
| --- | --- |

31.

Ievērojot Līguma noteikumus par termiņiem, Eiropas Parlaments un Padome pēc iespējas ņem vērā darba plānošanas prasības, jo īpaši prasības, kas ir saistītas ar pārtraukumiem iestāžu darbā un Eiropas Parlamenta vēlēšanām. Jebkurā gadījumā darba pārtraukums ir tik īss, cik vien iespējams.

| 32. | Lai vienlīdzīgi izmantotu iestāžu infrastruktūru, tostarp mutiskās tulkošanas infrastruktūru, Samierināšanas komitejas sanāksmes pārmaiņus notiek Eiropas Parlamenta un Padomes telpās. |
| --- | --- |

32.

Lai vienlīdzīgi izmantotu iestāžu infrastruktūru, tostarp mutiskās tulkošanas infrastruktūru, Samierināšanas komitejas sanāksmes pārmaiņus notiek Eiropas Parlamenta un Padomes telpās.

| 33. | Samierināšanas komitejas rīcībā ir jābūt Komisijas priekšlikumam, Padomes kopējai nostājai un Komisijas atzinumam par to, Eiropas Parlamenta ierosinātajiem grozījumiem un Komisijas atzinumam par tiem un Eiropas Parlamenta un Padomes delegāciju kopīgajam darba dokumentam. Šim darba dokumentam ir jābūt tādam, kas ļauj tā lietotājiem noteikt problemātiskos jautājumus un uz tiem efektīvi atsaukties. Komisija sniedz tās atzinumu trīs nedēļās pēc Eiropas Parlamenta balsojuma rezultātu oficiālas saņemšanas, bet ne vēlāk kā līdz samierināšanas procedūras sākumam. |
| --- | --- |

33.

Samierināšanas komitejas rīcībā ir jābūt Komisijas priekšlikumam, Padomes kopējai nostājai un Komisijas atzinumam par to, Eiropas Parlamenta ierosinātajiem grozījumiem un Komisijas atzinumam par tiem un Eiropas Parlamenta un Padomes delegāciju kopīgajam darba dokumentam. Šim darba dokumentam ir jābūt tādam, kas ļauj tā lietotājiem noteikt problemātiskos jautājumus un uz tiem efektīvi atsaukties. Komisija sniedz tās atzinumu trīs nedēļās pēc Eiropas Parlamenta balsojuma rezultātu oficiālas saņemšanas, bet ne vēlāk kā līdz samierināšanas procedūras sākumam.

| 34. | Līdzpriekšsēdētāji var iesniegt tekstus apstiprināšanai Samierināšanas komitejā. |
| --- | --- |

34.

Līdzpriekšsēdētāji var iesniegt tekstus apstiprināšanai Samierināšanas komitejā.

| 35. | Vienošanos par kopīgo dokumentu panāk Samierināšanas komitejas sanāksmē vai vēlāk līdzpriekšsēdētāju sarakstē. Šādu vēstuļu kopijas nosūta Komisijai. |
| --- | --- |

35.

Vienošanos par kopīgo dokumentu panāk Samierināšanas komitejas sanāksmē vai vēlāk līdzpriekšsēdētāju sarakstē. Šādu vēstuļu kopijas nosūta Komisijai.

| 36. | Ja Samierināšanas komiteja panāk vienošanos par kopīgo dokumentu, pēc galīgās juridiski lingvistiskās pārbaudes to iesniedz līdzpriekšsēdētājiem oficiālai apstiprināšanai. Taču izņēmuma gadījumos, lai ievērotu termiņus, līdzpriekšsēdētājiem apstiprināšanai var iesniegt kopīgā dokumenta projektu. |
| --- | --- |

36.

Ja Samierināšanas komiteja panāk vienošanos par kopīgo dokumentu, pēc galīgās juridiski lingvistiskās pārbaudes to iesniedz līdzpriekšsēdētājiem oficiālai apstiprināšanai. Taču izņēmuma gadījumos, lai ievērotu termiņus, līdzpriekšsēdētājiem apstiprināšanai var iesniegt kopīgā dokumenta projektu.

| 37. | Apstiprināto tekstu līdzpriekšsēdētāji ar kopīgi parakstītu vēstuli nosūta Eiropas Parlamenta priekšsēdētājam un Padomes priekšsēdētājam. Ja Samierināšanas komiteja nespēj vienoties par kopīgo dokumentu, līdzpriekšsēdētāji ar kopīgi parakstītu vēstuli par to informē Eiropas Parlamenta priekšsēdētāju un Padomes priekšsēdētāju. Šīs vēstules uzskata par oficiālu protokolu. Šādu vēstuļu kopijas nosūta Komisijai informācijai. Samierināšanas procedūrā izmantotie darba dokumenti būs pieejami katras iestādes kancelejā pēc procedūras noslēgšanas. |
| --- | --- |

37.

Apstiprināto tekstu līdzpriekšsēdētāji ar kopīgi parakstītu vēstuli nosūta Eiropas Parlamenta priekšsēdētājam un Padomes priekšsēdētājam. Ja Samierināšanas komiteja nespēj vienoties par kopīgo dokumentu, līdzpriekšsēdētāji ar kopīgi parakstītu vēstuli par to informē Eiropas Parlamenta priekšsēdētāju un Padomes priekšsēdētāju. Šīs vēstules uzskata par oficiālu protokolu. Šādu vēstuļu kopijas nosūta Komisijai informācijai. Samierināšanas procedūrā izmantotie darba dokumenti būs pieejami katras iestādes kancelejā pēc procedūras noslēgšanas.

| 38. | Eiropas Parlamenta Sekretariāts un Padomes Ģenerālsekretariāts, sadarbojoties ar Komisijas Ģenerālsekretariātu, kopīgi darbojas kā Samierināšanas komitejas sekretariāts. |
| --- | --- |

38.

Eiropas Parlamenta Sekretariāts un Padomes Ģenerālsekretariāts, sadarbojoties ar Komisijas Ģenerālsekretariātu, kopīgi darbojas kā Samierināšanas komitejas sekretariāts.

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

| 39. | Ja Eiropas Parlaments vai Padome uzskata, ka ir nepieciešams pagarināt Līguma 251. pantā minētos termiņus, tās attiecīgi informē otras iestādes priekšsēdētāju un Komisiju. |
| --- | --- |

39.

Ja Eiropas Parlaments vai Padome uzskata, ka ir nepieciešams pagarināt Līguma 251. pantā minētos termiņus, tās attiecīgi informē otras iestādes priekšsēdētāju un Komisiju.

| 40. | Ja vienošanās ir panākta pirmajā vai otrajā lasījumā vai samierināšanas procedūras laikā, teksta, par kuru panākta vienošanās, galīgo redakciju ciešā sadarbībā un savstarpēji vienojoties sagatavo Eiropas Parlamenta un Padomes juristu lingvistu dienesti. |
| --- | --- |

40.

Ja vienošanās ir panākta pirmajā vai otrajā lasījumā vai samierināšanas procedūras laikā, teksta, par kuru panākta vienošanās, galīgo redakciju ciešā sadarbībā un savstarpēji vienojoties sagatavo Eiropas Parlamenta un Padomes juristu lingvistu dienesti.

| 41. | Tekstos, par kuriem panākta vienošanās, nedrīkst izdarīt izmaiņas bez Eiropas Parlamenta un Padomes attiecīga līmeņa nepārprotamas piekrišanas. |
| --- | --- |

41.

Tekstos, par kuriem panākta vienošanās, nedrīkst izdarīt izmaiņas bez Eiropas Parlamenta un Padomes attiecīga līmeņa nepārprotamas piekrišanas.

| 42. | Teksta galīgās redakcijas sagatavošanu veic, pienācīgi ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes dažādās procedūras un jo īpaši ņemot vērā iekšējo procedūru noslēgšanas termiņus. Iestādes apņemas laiku, kas paredzēts tiesību aktu galīgajai juridiski lingvistiskai pārbaudei, neizmantot tam, lai atsāktu diskusijas par jautājumiem pēc būtības. |
| --- | --- |

42.

Teksta galīgās redakcijas sagatavošanu veic, pienācīgi ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes dažādās procedūras un jo īpaši ņemot vērā iekšējo procedūru noslēgšanas termiņus. Iestādes apņemas laiku, kas paredzēts tiesību aktu galīgajai juridiski lingvistiskai pārbaudei, neizmantot tam, lai atsāktu diskusijas par jautājumiem pēc būtības.

| 43. | Eiropas Parlaments un Padome vienojas par abu iestāžu kopīgi sagatavoto tekstu iesniegšanu. |
| --- | --- |

43.

Eiropas Parlaments un Padome vienojas par abu iestāžu kopīgi sagatavoto tekstu iesniegšanu.

| 44. | Ciktāl tas iespējams, iestādes apņemas izmantot savstarpēji pieņemamus standarta noteikumus, ko iekļauj saskaņā ar koplēmuma procedūru pieņemtajos tiesību aktos, jo īpaši attiecībā uz noteikumiem par ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (atbilstīgi “komitoloģijas” lēmumam (3)), tiesību aktu stāšanos spēkā, transponēšanu un piemērošanu un Komisijas iniciatīvas tiesību ievērošanu. |
| --- | --- |

44.

Ciktāl tas iespējams, iestādes apņemas izmantot savstarpēji pieņemamus standarta noteikumus, ko iekļauj saskaņā ar koplēmuma procedūru pieņemtajos tiesību aktos, jo īpaši attiecībā uz noteikumiem par ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (atbilstīgi “komitoloģijas” lēmumam (3)), tiesību aktu stāšanos spēkā, transponēšanu un piemērošanu un Komisijas iniciatīvas tiesību ievērošanu.

| 45. | Iestādes centīsies rīkot kopīgas preses konferences, kurās paziņo par likumdošanas procesa sekmīgu rezultātu pirmajā vai otrajā lasījumā vai samierināšanas gaitā. Tās centīsies izplatīt arī kopīgus paziņojumus presei. |
| --- | --- |

45.

Iestādes centīsies rīkot kopīgas preses konferences, kurās paziņo par likumdošanas procesa sekmīgu rezultātu pirmajā vai otrajā lasījumā vai samierināšanas gaitā. Tās centīsies izplatīt arī kopīgus paziņojumus presei.

| 46. | Pēc tam, kad Eiropas Parlaments un Padome saskaņā ar koplēmuma procedūru ir pieņēmuši tiesību aktu, tā tekstu iesniedz parakstīšanai Eiropas Parlamenta priekšsēdētājam un Padomes priekšsēdētājam, kā arī šo iestāžu ģenerālsekretāriem. |
| --- | --- |

46.

Pēc tam, kad Eiropas Parlaments un Padome saskaņā ar koplēmuma procedūru ir pieņēmuši tiesību aktu, tā tekstu iesniedz parakstīšanai Eiropas Parlamenta priekšsēdētājam un Padomes priekšsēdētājam, kā arī šo iestāžu ģenerālsekretāriem.

| 47. | Eiropas Parlamenta un Padomes priekšsēdētāji saņem parakstīšanai sagatavoto tekstu viņu attiecīgajās valodās un, ja vien tas iespējams, to paraksta kopīgā ceremonijā, ko katru mēnesi rīko, lai plašsaziņas līdzekļu klātbūtnē parakstītu svarīgus tiesību aktus. |
| --- | --- |

47.

Eiropas Parlamenta un Padomes priekšsēdētāji saņem parakstīšanai sagatavoto tekstu viņu attiecīgajās valodās un, ja vien tas iespējams, to paraksta kopīgā ceremonijā, ko katru mēnesi rīko, lai plašsaziņas līdzekļu klātbūtnē parakstītu svarīgus tiesību aktus.

| 48. | Kopīgi parakstīto tekstu nosūta publicēšanai Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Tiesību aktu parasti publicē divos mēnešos pēc tā pieņemšanas Eiropas Parlamentā un Padomē. |
| --- | --- |

48.

Kopīgi parakstīto tekstu nosūta publicēšanai Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Tiesību aktu parasti publicē divos mēnešos pēc tā pieņemšanas Eiropas Parlamentā un Padomē.

| 49. | Ja viena no iestādēm tekstā (vai kādā no valodu versijām) konstatē pārrakstīšanās vai nepārprotamu kļūdu, tā nekavējoties paziņo par to pārējām iestādēm. Ja kļūda konstatēta tiesību aktā, kas vēl nav pieņemts ne Eiropas Parlamentā, ne Padomē, Eiropas Parlamenta un Padomes juristu lingvistu dienesti ciešā sadarbībā sagatavo nepieciešamo kļūdu labojumu. Ja kļūda konstatēta tiesību aktā, ko jau pieņēmusi viena iestāde vai abas iestādes, neatkarīgi no tā, vai teksts jau ir publicēts, Eiropas Parlaments un Padome, kopīgi vienojoties, pieņem saskaņā ar to attiecīgajām procedūrām sagatavotu kļūdu labojumu. |
| --- | --- |

49.

Ja viena no iestādēm tekstā (vai kādā no valodu versijām) konstatē pārrakstīšanās vai nepārprotamu kļūdu, tā nekavējoties paziņo par to pārējām iestādēm. Ja kļūda konstatēta tiesību aktā, kas vēl nav pieņemts ne Eiropas Parlamentā, ne Padomē, Eiropas Parlamenta un Padomes juristu lingvistu dienesti ciešā sadarbībā sagatavo nepieciešamo kļūdu labojumu. Ja kļūda konstatēta tiesību aktā, ko jau pieņēmusi viena iestāde vai abas iestādes, neatkarīgi no tā, vai teksts jau ir publicēts, Eiropas Parlaments un Padome, kopīgi vienojoties, pieņem saskaņā ar to attiecīgajām procedūrām sagatavotu kļūdu labojumu.

---

(1)  OV C 145, 30.6.2007., 5. lpp.

1

(2)  OV C 321, 31.12.2003., 1. lpp.

2

(3)  Padomes Lēmums 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (OV L 200, 22.7.2006., 11. lpp.).

3

---

XXI PIELIKUMS

RĪCĪBAS KODEKSS SARUNU VEŠANAI SAISTĪBĀ AR PARASTO LIKUMDOŠANAS PROCEDŪRU
   (1)

1.   Ievads

Ar šo rīcības kodeksu Parlamentā nosaka vispārējos sarunu vešanas principus visos parastās likumdošanas procedūras posmos, lai palielinātu pārredzamību un lēmumu publiskumu, jo īpaši procedūras sākumposmā (2). Šis kodekss papildina Parlamenta, Padomes un Komisijas apstiprināto Kopīgo deklarāciju par koplēmuma procedūras praktiskajiem aspektiem (3), kurā galvenā uzmanība pievērsta minēto iestāžu attiecībām.

Parlamentā gan pirmā, gan otrā lasījuma sarunu laikā galvenā atbildīgā struktūra ir attiecīgā Parlamenta komiteja.

2.   Lēmums par sarunu sākšanu

Parasti Parlaments izmanto visas iespējas, kādas tiek piedāvātas ikvienā parastās likumdošanas procedūras posmā. Lēmumu par mēģinājumu likumdošanas procesā panākt pirmstermiņa vienošanos pieņem, katru gadījumu izskatot atsevišķi un ņemot vērā konkrētās procedūras raksturīgos aspektus. Šim lēmumam ir jābūt politiski pamatotam no tāda viedokļa kā, piemēram, politiskās prioritātes, pretrunu neesamība priekšlikumā vai tā tehniskais raksturs, steidzamības situācija un/vai prezidentvalsts nostāja konkrētajā procedūrā.

Referents komitejai pilnā sastāvā dara zināmu iespēju sākt sarunas ar Padomi, un lēmumu par šādas iespējas izmantošanu pieņem, panākot vispārēju konsensu vai vajadzības gadījumā balsojot.

3.   Sarunu grupas sastāvs

Komitejas lēmums par sarunu sākšanu ar Padomi un Komisiju nolūkā panākt vienošanos ietver arī lēmumu par EP sarunu grupas sastāvu. Atbilstīgi vispārējam principam ir jāievēro politiskais līdzsvars, un šajās sarunās ir jābūt pārstāvētām visām politiskajām grupām vismaz darbinieku līmenī.

Par sarunu praktisko organizēšanu atbild attiecīgais EP Ģenerālsekretariāta dienests.

4.   Sarunu grupas pilnvaras

Parasti EP sarunu grupas pilnvaru pamats ir komitejā vai plenārsēdē pieņemtie grozījumi. Komiteja var arī noteikt sarunu prioritātes un grafiku.

Izņēmuma gadījumos, kad tiek vestas sarunas par pirmā lasījuma vienošanos pirms komitejas balsojuma, komiteja konsultē EP sarunu grupu.

5.   Trialogu organizēšana

Saskaņā ar parasto kārtību un nolūkā nodrošināt pārredzamību Eiropas Parlamentā un Padomē rīkotie trialogi tiek izziņoti.

Trialogos sarunu pamats ir viens kopīgs dokuments, norādot attiecīgās iestādes nostāju par katru atsevišķo grozījumu un ietverot arī visus trialoga sanāksmēs izdalītos kompromisa tekstus (parasti tie ir dokumenti četrās slejās). Kompromisa teksti, kas iesniegti apspriešanai plānotajā sanāksmē, iespēju robežās ir jāizdala visiem dalībniekiem pirms sanāksmes.

Vajadzības gadījumā EP sarunu grupai nodrošina tulku dienesta pakalpojumus (4).

6.   Atgriezeniskā saite un lēmums par panākto vienošanos

Sarunu grupa pēc katra trialoga iesniedz komitejai ziņojumu par sarunu rezultātiem un visus izdalītos tekstus dara pieejamus komitejai. Ja termiņu dēļ tas nav iespējams, sarunu grupa tiekas ar ēnu referentiem un vajadzības gadījumā arī ar koordinatoriem, lai sniegtu pilnīgu atjauninātu informāciju.

Komiteja izskata ikvienu panākto vienošanos vai atjaunina sarunu grupas pilnvaras, ja vajadzīgas turpmākas sarunas. Ja termiņu dēļ tas nav iespējams, jo īpaši otrā lasījuma posmā, lēmumu par vienošanos pieņem referents un ēnu referenti – vajadzības gadījumā kopīgi ar komitejas priekšsēdētāju un koordinatoriem. Jāparedz pietiekami ilgs laikposms no sarunu beigām līdz balsojumam plenārsēdē, lai politiskās grupas varētu sagatavot savu galīgo nostāju.

7.   Palīdzība

Sarunu grupai ir visi līdzekļi, kas vajadzīgi, lai tā varētu pienācīgi veikt savu darbu. Vajadzētu būt arī administratīvā atbalsta grupai, kurā ietilpst komitejas sekretariāts, referenta politiskais padomnieks, koplēmuma sekretariāts un Juridiskais dienests. Atbilstīgi konkrētajai procedūrai un sarunu gaitai šo grupu var paplašināt.

8.   Pabeigšana

Vienošanos starp Parlamentu un Padomi apstiprina rakstveidā, nosūtot oficiālu vēstuli. Tekstos, par kuriem panākta vienošanās, nedrīkst izdarīt nekādas izmaiņas, pirms attiecīgā līmenī nav saņemta skaidra Eiropas Parlamenta un Padomes piekrišana.

9.   Samierināšana

Šajā rīcības kodeksā noteiktie principi ir piemērojami arī samierināšanas procedūrai, kuras laikā Parlamentā galvenā atbildīgā struktūra ir EP delegācija.

---

(1)  Apstiprināts Priekšsēdētāju konferencē 2008. gada 18. septembrī.

(2)  Īpaša uzmanība jāpievērš sarunām tajos procedūras posmos, kuros Parlamenta redzamība ir ļoti neliela. Tas attiecas uz sarunām: pirms komitejas balsojuma pirmajā lasījumā nolūkā panākt pirmā lasījuma vienošanos; pēc Parlamenta pirmā lasījuma nolūkā panākt pirmstermiņa otrā lasījuma vienošanos.

(3)  Sk. XX pielikumu.

(4)  Saskaņā ar Prezidija 2007. gada 10. decembra lēmumu.

---