# Europeiska unionens L 169/2011

| | ISSN 1725-2628
  doi:10.3000/17252628.L_2011.169.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 169 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 54 årgången29 juni 2011 |

ISSN 1725-2628

doi:10.3000/17252628.L_2011.169.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

L 169

Svensk utgåva

Lagstiftning

54 årgången29 juni 2011

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens förordning (EU) nr 627/2011 av den 27 juni 2011 om införande av en preliminär antidumpningstull på import av vissa sömlösa rör av rostfritt stål med ursprung i Folkrepubliken Kina | 1 |
| | | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 628/2011 av den 28 juni 2011 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 23 |
| | | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 629/2011 av den 28 juni 2011 om ändring av de representativa priser och tilläggsbelopp för import av vissa sockerprodukter som fastställs genom förordning (EU) nr 867/2010 för regleringsåret 2010/11 | 25 |
| | | BESLUT |
| | * | Rådets beslut 2011/380/Gusp av den 28 juni 2011 om ändring av beslut 2010/330/Gusp om Europeiska unionens samordnade rättsstatsuppdrag i Irak, Eujust Lex–Irak | 27 |
| | | 2011/381/EU |
| | * | Kommissionens beslut av den 24 juni 2011 om fastställande av ekologiska kriterier för tilldelning av EU:s miljömärke till smörjmedel
  [delgivet med nr K(2011) 4447]

   (
  1
  ) | 28 |
| | | 2011/382/EU |
| | * | Kommissionens beslut av den 24 juni 2011 om fastställande av ekologiska kriterier för tilldelning av EU:s miljömärke till handdiskmedel
  [delgivet med nr K(2011) 4448]

   (
  1
  ) | 40 |
| | | 2011/383/EU |
| | * | Kommissionens beslut av den 28 juni 2011 om fastställande av ekologiska kriterier för tilldelning av EU:s miljömärke till allrengöringsmedel och sanitetsrengöringsmedel
  [delgivet med nr K(2011) 4442]

   (
  1
  ) | 52 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens förordning (EU) nr 627/2011 av den 27 juni 2011 om införande av en preliminär antidumpningstull på import av vissa sömlösa rör av rostfritt stål med ursprung i Folkrepubliken Kina

1

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 628/2011 av den 28 juni 2011 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

23

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 629/2011 av den 28 juni 2011 om ändring av de representativa priser och tilläggsbelopp för import av vissa sockerprodukter som fastställs genom förordning (EU) nr 867/2010 för regleringsåret 2010/11

25

BESLUT

*

Rådets beslut 2011/380/Gusp av den 28 juni 2011 om ändring av beslut 2010/330/Gusp om Europeiska unionens samordnade rättsstatsuppdrag i Irak, Eujust Lex–Irak

27

2011/381/EU

*

Kommissionens beslut av den 24 juni 2011 om fastställande av ekologiska kriterier för tilldelning av EU:s miljömärke till smörjmedel
  [delgivet med nr K(2011) 4447]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2011) 4447]

1

28

2011/382/EU

*

Kommissionens beslut av den 24 juni 2011 om fastställande av ekologiska kriterier för tilldelning av EU:s miljömärke till handdiskmedel
  [delgivet med nr K(2011) 4448]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2011) 4448]

1

40

2011/383/EU

*

Kommissionens beslut av den 28 juni 2011 om fastställande av ekologiska kriterier för tilldelning av EU:s miljömärke till allrengöringsmedel och sanitetsrengöringsmedel
  [delgivet med nr K(2011) 4442]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2011) 4442]

1

52

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 29.6.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 169/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 169/1

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 627/2011

av den 27 juni 2011

om införande av en preliminär antidumpningstull på import av vissa sömlösa rör av rostfritt stål med ursprung i Folkrepubliken Kina

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 7,

efter samråd med rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

A.   FÖRFARANDE

1.   Inledande

| (1) | Den 30 september 2010 meddelade Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) genom ett tillkännagivande som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning
   (2) att ett antidumpningsförfarande skulle inledas beträffande import av vissa sömlösa rör av rostfritt stål med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallat Kina eller det berörda landet). |
| --- | --- |

(1)

Den 30 september 2010 meddelade Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) genom ett tillkännagivande som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning
   (2) att ett antidumpningsförfarande skulle inledas beträffande import av vissa sömlösa rör av rostfritt stål med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallat Kina eller det berörda landet).

| (2) | Förfarandet inleddes till följd av ett klagomål som ingavs den 16 augusti 2010 av Defence Committee of the Seamless Stainless Steel Tubes Industry of the European Union (nedan kallad unionsindustrins intresseorganisation) såsom företrädare för två grupper av unionstillverkare (nedan kallade klagandena) som svarar för en betydande del, i detta fall mer än 50 %, av unionens samlade produktion av vissa sömlösa rör av rostfritt stål. Klagomålet innehöll prima facie-bevisning för dumpning av produkten i fråga och för att detta vållat väsentlig skada, och bevisningen ansågs också tillräcklig för att motivera inledandet av ett förfarande. |
| --- | --- |

(2)

Förfarandet inleddes till följd av ett klagomål som ingavs den 16 augusti 2010 av Defence Committee of the Seamless Stainless Steel Tubes Industry of the European Union (nedan kallad unionsindustrins intresseorganisation) såsom företrädare för två grupper av unionstillverkare (nedan kallade klagandena) som svarar för en betydande del, i detta fall mer än 50 %, av unionens samlade produktion av vissa sömlösa rör av rostfritt stål. Klagomålet innehöll prima facie-bevisning för dumpning av produkten i fråga och för att detta vållat väsentlig skada, och bevisningen ansågs också tillräcklig för att motivera inledandet av ett förfarande.

2.   Parter som berörs av förfarandet

| (3) | Kommissionen underrättade officiellt klagandena, andra kända unionstillverkare, de kända exporterande tillverkarna i Kina, företrädare för de kinesiska myndigheterna, kända importörer, leverantörer och användare samt deras intresseorganisationer om inledandet av förfarandet. Kommissionen underrättade också tillverkare i USA eftersom detta land ansågs som ett möjligt jämförbart land. Berörda parter gavs tillfälle att inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen underrättade officiellt klagandena, andra kända unionstillverkare, de kända exporterande tillverkarna i Kina, företrädare för de kinesiska myndigheterna, kända importörer, leverantörer och användare samt deras intresseorganisationer om inledandet av förfarandet. Kommissionen underrättade också tillverkare i USA eftersom detta land ansågs som ett möjligt jämförbart land. Berörda parter gavs tillfälle att inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda.

| (4) | Alla berörda parter som begärde att bli hörda och som visade att det fanns särskilda till detta gavs tillfälle att bli hörda. |
| --- | --- |

(4)

Alla berörda parter som begärde att bli hörda och som visade att det fanns särskilda till detta gavs tillfälle att bli hörda.

| (5) | Eftersom ett stort antal exporterande tillverkare, icke-närstående importörer och unionstillverkare föreföll vara berörda angavs i tillkännagivandet om inledande att ett stickprovsförfarande för fastställande av dumpning och skada skulle kunna komma att genomföras, i enlighet med artikel 17 i grundförordningen. För att kommissionen skulle kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och, i så fall, göra ett urval, ombads alla exporterande tillverkare, importörer och unionstillverkare att ge sig till känna för kommissionen och lämna de grundläggande uppgifter om sin verksamhet när det gäller den berörda produkten under undersökningsperioden (1 juli 2009–30 juni 2010) som angavs i tillkännagivandet om inledande. Samråd ägde också rum med de kinesiska myndigheterna. |
| --- | --- |

(5)

Eftersom ett stort antal exporterande tillverkare, icke-närstående importörer och unionstillverkare föreföll vara berörda angavs i tillkännagivandet om inledande att ett stickprovsförfarande för fastställande av dumpning och skada skulle kunna komma att genomföras, i enlighet med artikel 17 i grundförordningen. För att kommissionen skulle kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och, i så fall, göra ett urval, ombads alla exporterande tillverkare, importörer och unionstillverkare att ge sig till känna för kommissionen och lämna de grundläggande uppgifter om sin verksamhet när det gäller den berörda produkten under undersökningsperioden (1 juli 2009–30 juni 2010) som angavs i tillkännagivandet om inledande. Samråd ägde också rum med de kinesiska myndigheterna.

a)   Stickprovsförfarande avseende kinesiska exporterande tillverkare

| (6) | Av de 31 kinesiska exporterande tillverkare eller grupper av exporterande tillverkare som gav sig till känna gjorde kommissionen, i enlighet med artikel 17 i grundförordningen, ett urval på grundval av den största representativa exportvolym som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande. Urvalet består av tre (grupper av) företag som enligt uppgifter från Eurostat svarade för 25 % av den samlade importen under undersökningsperioden och mer än 38 % av de samarbetsvilliga exportörernas samlade volym under undersökningsperioden. I enlighet med artikel 17.2 i grundförordningen samrådde kommissionen med de berörda parterna och de kinesiska myndigheterna om urvalet, och dessa hade inte något att invända. |
| --- | --- |

(6)

Av de 31 kinesiska exporterande tillverkare eller grupper av exporterande tillverkare som gav sig till känna gjorde kommissionen, i enlighet med artikel 17 i grundförordningen, ett urval på grundval av den största representativa exportvolym som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande. Urvalet består av tre (grupper av) företag som enligt uppgifter från Eurostat svarade för 25 % av den samlade importen under undersökningsperioden och mer än 38 % av de samarbetsvilliga exportörernas samlade volym under undersökningsperioden. I enlighet med artikel 17.2 i grundförordningen samrådde kommissionen med de berörda parterna och de kinesiska myndigheterna om urvalet, och dessa hade inte något att invända.

b)   Stickprovsförfarande avseende unionstillverkare

| (7) | Av de 21 unionstillverkare som kommissionen kontaktade lämnade elva de begärda uppgifterna och gick med på att ingå i urvalet. På grundval av uppgifterna från dessa samarbetsvilliga unionstillverkare gjorde kommissionen ett urval bestående av två grupper som företrädde fem unionstillverkare. Urvalet grundades på försäljningsvolym och produktion. De unionstillverkare som valdes ut svarade för 48 % av unionstillverkarnas totala försäljning inom EU, och för 80 % av försäljningen från de tillverkare som gav sig till känna. |
| --- | --- |

(7)

Av de 21 unionstillverkare som kommissionen kontaktade lämnade elva de begärda uppgifterna och gick med på att ingå i urvalet. På grundval av uppgifterna från dessa samarbetsvilliga unionstillverkare gjorde kommissionen ett urval bestående av två grupper som företrädde fem unionstillverkare. Urvalet grundades på försäljningsvolym och produktion. De unionstillverkare som valdes ut svarade för 48 % av unionstillverkarnas totala försäljning inom EU, och för 80 % av försäljningen från de tillverkare som gav sig till känna.

| (8) | Av de 62 icke-närstående importörer som kommissionen kontaktade svarade endast fem företag på stickprovsfrågorna inom tidsfristen. Det beslutades därför att ett stickprovsförfarande inte var nödvändigt och frågeformulär sändes ut till alla dessa företag. I slutändan besvarade endast två importörer frågeformuläret och samarbetade fullt ut i undersökningen. |
| --- | --- |

(8)

Av de 62 icke-närstående importörer som kommissionen kontaktade svarade endast fem företag på stickprovsfrågorna inom tidsfristen. Det beslutades därför att ett stickprovsförfarande inte var nödvändigt och frågeformulär sändes ut till alla dessa företag. I slutändan besvarade endast två importörer frågeformuläret och samarbetade fullt ut i undersökningen.

c)   Svar på frågeformulär och kontroller

| (9) | För att de utvalda exporterande tillverkare i Kina som så önskade skulle ha möjlighet att ansöka om att bli behandlade som företag som är verksamma under marknadsmässiga förhållanden (nedan kallat marknadsekonomisk status) eller om individuell behandling, sände kommissionen ansökningsblanketter till de utvalda exporterande tillverkarna. Alla grupper av exporterande tillverkare ansökte om marknadsekonomisk status i enlighet med artikel 2.7 i grundförordningen eller om individuell behandling om undersökningen skulle visa att de inte uppfyllde villkoren för marknadsekonomisk status. |
| --- | --- |

(9)

För att de utvalda exporterande tillverkare i Kina som så önskade skulle ha möjlighet att ansöka om att bli behandlade som företag som är verksamma under marknadsmässiga förhållanden (nedan kallat marknadsekonomisk status) eller om individuell behandling, sände kommissionen ansökningsblanketter till de utvalda exporterande tillverkarna. Alla grupper av exporterande tillverkare ansökte om marknadsekonomisk status i enlighet med artikel 2.7 i grundförordningen eller om individuell behandling om undersökningen skulle visa att de inte uppfyllde villkoren för marknadsekonomisk status.

| (10) | Tre (grupper av) företag ansökte om individuell undersökning. Det skulle i det preliminära skedet ha varit orimligt att pröva dessa ansökningar inom tidsfristen. Ett beslut om huruvida något av dessa företag kommer att beviljas individuell undersökning kommer därför att fattas i det slutgiltiga skedet. |
| --- | --- |

(10)

Tre (grupper av) företag ansökte om individuell undersökning. Det skulle i det preliminära skedet ha varit orimligt att pröva dessa ansökningar inom tidsfristen. Ett beslut om huruvida något av dessa företag kommer att beviljas individuell undersökning kommer därför att fattas i det slutgiltiga skedet.

| (11) | Kommissionen underrättade officiellt de berörda utvalda exporterande tillverkarna i Kina och de utvalda unionstillverkarna om resultaten av bedömningen av marknadsekonomisk status. |
| --- | --- |

(11)

Kommissionen underrättade officiellt de berörda utvalda exporterande tillverkarna i Kina och de utvalda unionstillverkarna om resultaten av bedömningen av marknadsekonomisk status.

| (12) | Svar på frågeformulär mottogs från de utvalda exporterande tillverkarna i Kina, från alla utvalda unionstillverkare, från två icke-närstående importörer och från en användare. |
| --- | --- |

(12)

Svar på frågeformulär mottogs från de utvalda exporterande tillverkarna i Kina, från alla utvalda unionstillverkare, från två icke-närstående importörer och från en användare.

| (13) | Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg nödvändiga för en analys av marknadsekonomisk status/individuell behandling och för ett preliminärt fastställande av dumpning, därav följande skada och unionens intresse. Kontrollbesök gjordes på plats hos följande företag: |
| --- | --- |

(13)

Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg nödvändiga för en analys av marknadsekonomisk status/individuell behandling och för ett preliminärt fastställande av dumpning, därav följande skada och unionens intresse. Kontrollbesök gjordes på plats hos följande företag:

| — | Changshu Walsin Specialty Steel Co., Ltd., Haiyu Town, Changshu City och dess närstående företag: Shanghai Baihe Walsin Lihwa Specialty Steel Products Co., Ltd., Baihe Town, Qingpu District, Shanghai, Yantai Jin Cheng Precision Wire Rod Co., Ltd., ETDZ Yantai City, Shandong-provinsen, Yantai Dazhong Recycling Resource Co., Ltd., ETDZ Yantai City, Shandong-provinsen. |
| --- | --- |

—

Changshu Walsin Specialty Steel Co., Ltd., Haiyu Town, Changshu City och dess närstående företag: Shanghai Baihe Walsin Lihwa Specialty Steel Products Co., Ltd., Baihe Town, Qingpu District, Shanghai, Yantai Jin Cheng Precision Wire Rod Co., Ltd., ETDZ Yantai City, Shandong-provinsen, Yantai Dazhong Recycling Resource Co., Ltd., ETDZ Yantai City, Shandong-provinsen.

| — | Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing Co., Ltd., Situan Town, Fengxian District, Shanghai och dess närstående företag: Shanghai Jinchang International Trade Co., Ltd., Situan Town, Fengxian District, Shanghai, Shanghai Jinchang international trading Chongqing Co., Ltd., Jieshi Town, Banan District, Chongqing. |
| --- | --- |

—

Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing Co., Ltd., Situan Town, Fengxian District, Shanghai och dess närstående företag: Shanghai Jinchang International Trade Co., Ltd., Situan Town, Fengxian District, Shanghai, Shanghai Jinchang international trading Chongqing Co., Ltd., Jieshi Town, Banan District, Chongqing.

| — | Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing Co., Ltd., Yongzhong, Longwan district, Wenzhou. |
| --- | --- |

—

Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing Co., Ltd., Yongzhong, Longwan district, Wenzhou.

| — | Salzgitter Mannesmann Stainless Tubes Headquarters, Mülheim an der Ruhr, Tyskland. |
| --- | --- |

—

Salzgitter Mannesmann Stainless Tubes Headquarters, Mülheim an der Ruhr, Tyskland.

| — | Salzgitter Mannesmann Stainless Tubes Deutschland, Remscheid, Tyskland. |
| --- | --- |

—

Salzgitter Mannesmann Stainless Tubes Deutschland, Remscheid, Tyskland.

| — | Tubacex Tubos Inoxidables, S.A., Llodio, Spanien. |
| --- | --- |

—

Tubacex Tubos Inoxidables, S.A., Llodio, Spanien.

| — | PEXCO, Scranton, Pennsylvania. |
| --- | --- |

—

PEXCO, Scranton, Pennsylvania.

| — | Salem Tube, Greenville, Pennsylvania. |
| --- | --- |

—

Salem Tube, Greenville, Pennsylvania.

| — | Salzgitter Mannesmann Stainless Tubes USA, Houston, Texas. |
| --- | --- |

—

Salzgitter Mannesmann Stainless Tubes USA, Houston, Texas.

| — | Sandvik Materials Technology, Scranton, Pennsylvania. |
| --- | --- |

—

Sandvik Materials Technology, Scranton, Pennsylvania.

3.   Undersökningsperiod

| (14) | Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden från och med den 1 juli 2009 till och med den 30 juni 2010 (nedan kallad undersökningsperioden eller i tabeller UP). Undersökningen av utvecklingstendenser av betydelse för bedömningen av skada omfattade perioden från och med 2006 till och med undersökningsperiodens slut (nedan kallad skadeundersökningsperioden). |
| --- | --- |

(14)

Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden från och med den 1 juli 2009 till och med den 30 juni 2010 (nedan kallad undersökningsperioden eller i tabeller UP). Undersökningen av utvecklingstendenser av betydelse för bedömningen av skada omfattade perioden från och med 2006 till och med undersökningsperiodens slut (nedan kallad skadeundersökningsperioden).

B.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

1.   Berörd produkt

| (15) | Den berörda produkt som beskrivs i tillkännagivandet om inledande är vissa sömlösa rör av rostfritt stål, andra än rör försedda med röranslutningar, lämpliga för rörledningar för gaser eller vätskor, avsedda att användas i civila luftfartyg, som för närvarande klassificeras enligt KN-numren 7304 11 00, 7304 22 00, 7304 24 00, ex 7304 41 00, 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 och ex 7304 90 00 (nedan kallad den berörda produkten). Detta inbegriper hålade rörämnen, varmbearbetade produkter och kallbearbetade produkter. |
| --- | --- |

(15)

Den berörda produkt som beskrivs i tillkännagivandet om inledande är vissa sömlösa rör av rostfritt stål, andra än rör försedda med röranslutningar, lämpliga för rörledningar för gaser eller vätskor, avsedda att användas i civila luftfartyg, som för närvarande klassificeras enligt KN-numren 7304 11 00, 7304 22 00, 7304 24 00, ex 7304 41 00, 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 och ex 7304 90 00 (nedan kallad den berörda produkten). Detta inbegriper hålade rörämnen, varmbearbetade produkter och kallbearbetade produkter.

| (16) | Normalt används solida rörämnen av rostfritt stål (”billets”) som råvara vid tillverkningen. I det första tillverkningssteget framställs hålade rörämnen genom antingen strängpressning eller varmvalsning. Därefter kan det hålade rörämnet först varmbearbetas för att framställa ett varmbearbetat rör och ytterligare bearbetas genom kallpressning (stegvalsningsprocess) eller kallvalsning, för att framställa ett kallbearbetat rör. Alla typer av produkter (hålade rörämnen, varmbearbetade och kallbearbetade rör) har samma grundläggande fysiska, kemiska och tekniska egenskaper och samma användningsområden. |
| --- | --- |

(16)

Normalt används solida rörämnen av rostfritt stål (”billets”) som råvara vid tillverkningen. I det första tillverkningssteget framställs hålade rörämnen genom antingen strängpressning eller varmvalsning. Därefter kan det hålade rörämnet först varmbearbetas för att framställa ett varmbearbetat rör och ytterligare bearbetas genom kallpressning (stegvalsningsprocess) eller kallvalsning, för att framställa ett kallbearbetat rör. Alla typer av produkter (hålade rörämnen, varmbearbetade och kallbearbetade rör) har samma grundläggande fysiska, kemiska och tekniska egenskaper och samma användningsområden.

| (17) | Sömlösa rör av rostfritt stål används framför allt inom följande industrier: den kemiska och petrokemiska industrin, produktion av gödselmedel, energiproduktion, bygg- och anläggningsverksamhet, farmakologi och medicinteknik, bioteknik, vattenbehandling och avfallsförbränning, utvinning och produktion av olja och gas, livsmedelsproduktion. |
| --- | --- |

(17)

Sömlösa rör av rostfritt stål används framför allt inom följande industrier: den kemiska och petrokemiska industrin, produktion av gödselmedel, energiproduktion, bygg- och anläggningsverksamhet, farmakologi och medicinteknik, bioteknik, vattenbehandling och avfallsförbränning, utvinning och produktion av olja och gas, livsmedelsproduktion.

| (18) | En unionstillverkare, som ytterligare bearbetar rör av rostfritt stål, hävdade att om åtgärder infördes borde KN-nummer 7304 49 10 undantas från produktdefinitionen eftersom detta omfattar hålade rörämnen som endast används för ytterligare bearbetning. Undersökningen visade emellertid att denna unionstillverkares leverantörer i både unionen och Kina deklarerade de varor som såldes till denna tillverkare som varmbearbetade eller kallbearbetade produkter. |
| --- | --- |

(18)

En unionstillverkare, som ytterligare bearbetar rör av rostfritt stål, hävdade att om åtgärder infördes borde KN-nummer 7304 49 10 undantas från produktdefinitionen eftersom detta omfattar hålade rörämnen som endast används för ytterligare bearbetning. Undersökningen visade emellertid att denna unionstillverkares leverantörer i både unionen och Kina deklarerade de varor som såldes till denna tillverkare som varmbearbetade eller kallbearbetade produkter.

| (19) | Faktum är att deklarationen av dessa produkter som ”hålade rörämnen, för användning enbart för framställning av rör med annat tvärsnitt och annan väggtjocklek” avser varor som inte nödvändigtvis har andra fysiska egenskaper, utan endast ett annat användningsområde. Därför drogs preliminärt slutsatsen att det inte fanns anledning att utesluta ”hålade rörämnen” från produktdefinitionen. |
| --- | --- |

(19)

Faktum är att deklarationen av dessa produkter som ”hålade rörämnen, för användning enbart för framställning av rör med annat tvärsnitt och annan väggtjocklek” avser varor som inte nödvändigtvis har andra fysiska egenskaper, utan endast ett annat användningsområde. Därför drogs preliminärt slutsatsen att det inte fanns anledning att utesluta ”hålade rörämnen” från produktdefinitionen.

2.   Likadan produkt

| (20) | Den berörda produkten och vissa sömlösa rör av rostfritt stål som säljs på hemmamarknaden i Kina liksom vissa sömlösa rör av rostfritt stål som säljs i unionen av unionsindustrins konstaterades ha samma grundläggande fysiska, kemiska och tekniska egenskaper och samma grundläggande användningsområden. De anses därför preliminärt vara likadana produkter i den mening som anges i artikel 1.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(20)

Den berörda produkten och vissa sömlösa rör av rostfritt stål som säljs på hemmamarknaden i Kina liksom vissa sömlösa rör av rostfritt stål som säljs i unionen av unionsindustrins konstaterades ha samma grundläggande fysiska, kemiska och tekniska egenskaper och samma grundläggande användningsområden. De anses därför preliminärt vara likadana produkter i den mening som anges i artikel 1.4 i grundförordningen.

C.   DUMPNING

1.   Marknadsekonomisk status

| (21) | Vid antidumpningsundersökningar rörande import från Kina ska i enlighet med artikel 2.7 b i grundförordningen ett normalvärde fastställas i enlighet med punkterna 1–6 i samma artikel för de tillverkare som befinns uppfylla samtliga av kriterierna i artikel 2.7 c i grundförordningen. |
| --- | --- |

(21)

Vid antidumpningsundersökningar rörande import från Kina ska i enlighet med artikel 2.7 b i grundförordningen ett normalvärde fastställas i enlighet med punkterna 1–6 i samma artikel för de tillverkare som befinns uppfylla samtliga av kriterierna i artikel 2.7 c i grundförordningen.

| (22) | Kriterierna är i korthet följande:






  1. | Företagens beslut fattas som svar på marknadssignaler utan något större statligt inflytande och dess kostnader återspeglar marknadsvärden. |
| --- | --- | --- |

(22)

Kriterierna är i korthet följande:

1.

Företagens beslut fattas som svar på marknadssignaler utan något större statligt inflytande och dess kostnader återspeglar marknadsvärden.

| 2. | Företagen har en enda uppsättning räkenskaper som är föremål för en självständig revision i överensstämmelse med internationella redovisningsnormer och som tillämpas för alla ändamål. |
| --- | --- |

2.

Företagen har en enda uppsättning räkenskaper som är föremål för en självständig revision i överensstämmelse med internationella redovisningsnormer och som tillämpas för alla ändamål.

| 3. | Det förekommer inte några betydande snedvridningar till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet. |
| --- | --- |

3.

Det förekommer inte några betydande snedvridningar till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet.

| 4. | Lagar om konkurser och ägandeförhållanden garanterar rättssäkerhet och stabila villkor. |
| --- | --- |

4.

Lagar om konkurser och ägandeförhållanden garanterar rättssäkerhet och stabila villkor.

| 5. | Valutaomräkning sker till marknadskurser. |
| --- | --- |

5.

Valutaomräkning sker till marknadskurser.

| (23) | I denna undersökning ansökte alla tre utvalda exporterande (grupper av) tillverkare om marknadsekonomisk status i enlighet med artikel 2.7 b i grundförordningen och svarade på frågorna på blanketten för ansökan om marknadsekonomisk status inom tidsfristen. |
| --- | --- |

(23)

I denna undersökning ansökte alla tre utvalda exporterande (grupper av) tillverkare om marknadsekonomisk status i enlighet med artikel 2.7 b i grundförordningen och svarade på frågorna på blanketten för ansökan om marknadsekonomisk status inom tidsfristen.

| (24) | Undersökningen visade att ingen av de utvalda exporterande (grupperna av) tillverkarna i Kina uppfyllde kraven i de kriterier som anges i artikel 2.7 c i grundförordningen och kan därför inte beviljas marknadsekonomisk status. |
| --- | --- |

(24)

Undersökningen visade att ingen av de utvalda exporterande (grupperna av) tillverkarna i Kina uppfyllde kraven i de kriterier som anges i artikel 2.7 c i grundförordningen och kan därför inte beviljas marknadsekonomisk status.

| (25) | Inget av företagen uppfyllde det första kriteriet på grund av statligt inflytande i beslut som rör inköp av de huvudsakliga råvarorna (särskilt solida rörämnen av rostfritt stål, göt och rundstång). Dessa råvaror står för betydligt mer än 50 % av tillverkningskostnaden för den berörda produkten (sömlösa rör av rostfritt stål). Följaktligen är dessa råvaror den överlägset största insatsvaran i produktionen av den berörda produkten. |
| --- | --- |

(25)

Inget av företagen uppfyllde det första kriteriet på grund av statligt inflytande i beslut som rör inköp av de huvudsakliga råvarorna (särskilt solida rörämnen av rostfritt stål, göt och rundstång). Dessa råvaror står för betydligt mer än 50 % av tillverkningskostnaden för den berörda produkten (sömlösa rör av rostfritt stål). Följaktligen är dessa råvaror den överlägset största insatsvaran i produktionen av den berörda produkten.

| (26) | Den kinesiska staten spelar en betydande roll i samband med prissättningen av råvaror för sömlösa rör av rostfritt stål och utövar ständigt sitt inflytande på marknaden genom följande verktyg: exportskatt och ingen momsrabatt. För det första omfattas de huvudsakliga råvarorna vid tillverkningen av sömlösa rör av rostfritt stål sedan den 1 januari 2008 av en exportskatt på 15 %. För det andra återbetalar inte staten mervärdesskatten vid export av dessa råvaror. |
| --- | --- |

(26)

Den kinesiska staten spelar en betydande roll i samband med prissättningen av råvaror för sömlösa rör av rostfritt stål och utövar ständigt sitt inflytande på marknaden genom följande verktyg: exportskatt och ingen momsrabatt. För det första omfattas de huvudsakliga råvarorna vid tillverkningen av sömlösa rör av rostfritt stål sedan den 1 januari 2008 av en exportskatt på 15 %. För det andra återbetalar inte staten mervärdesskatten vid export av dessa råvaror.

| (27) | Företagen i urvalet köper de huvudsakliga råvaror de använder vid tillverkningen av sömlösa rör av rostfritt stål på den kinesiska hemmamarknaden. Undersökningen visade att i genomsnitt och beroende på stålets kvalitet är priserna på råvarorna omkring 30 % lägre på den kinesiska hemmamarknaden än på världsmarknaderna (USA eller EU). |
| --- | --- |

(27)

Företagen i urvalet köper de huvudsakliga råvaror de använder vid tillverkningen av sömlösa rör av rostfritt stål på den kinesiska hemmamarknaden. Undersökningen visade att i genomsnitt och beroende på stålets kvalitet är priserna på råvarorna omkring 30 % lägre på den kinesiska hemmamarknaden än på världsmarknaderna (USA eller EU).

| (28) | Med tanke på att Kina måste importera huvuddelen av sin järnmalm till internationella marknadspriser står det klart att landet inte åtnjuter någon naturlig komparativ fördel som skulle kunna förklara de låga priserna på de huvudsakliga råvarorna på den inhemska kinesiska marknaden. Dessutom har olika studier under flera år pekat på ett större statligt inflytande inom denna sektor (3). I dessa rapporter anges att den kinesiska staten har identifierat 15 ”strategiska" industrier och sju s.k. pelarindustrier. Grundläggande konsumenter av specialstål i senare led tillhör de sju s.k. pelarindustrierna som den kinesiska staten stöder genom sin industripolitik (4). De negativa verkningarna av exportskatter och delvis momsrabatt har också understrukits i Världshandelsorganisationens (WTO:s) handelspolitiska granskningar av Kinas handelspolitik och handelsförfaranden (5). |
| --- | --- |

(28)

Med tanke på att Kina måste importera huvuddelen av sin järnmalm till internationella marknadspriser står det klart att landet inte åtnjuter någon naturlig komparativ fördel som skulle kunna förklara de låga priserna på de huvudsakliga råvarorna på den inhemska kinesiska marknaden. Dessutom har olika studier under flera år pekat på ett större statligt inflytande inom denna sektor (3). I dessa rapporter anges att den kinesiska staten har identifierat 15 ”strategiska" industrier och sju s.k. pelarindustrier. Grundläggande konsumenter av specialstål i senare led tillhör de sju s.k. pelarindustrierna som den kinesiska staten stöder genom sin industripolitik (4). De negativa verkningarna av exportskatter och delvis momsrabatt har också understrukits i Världshandelsorganisationens (WTO:s) handelspolitiska granskningar av Kinas handelspolitik och handelsförfaranden (5).

| (29) | Som anges i WTO:s handelspolitiska granskningar är exportskatter och momsrabatter handelspolitiska verktyg vars användning minskar exportvolymerna av de råvaror som berörs, styr om leveranserna till hemmamarknaden och leder till ett nedåtriktat tryck på de inhemska priserna på dessa produkter (6). Den aktuella undersökningen visade faktiskt på en betydande skillnad mellan inhemska priser och världsmarknadspriser. En sådan skillnad utgör ett underförstått stöd till inhemska industrier i senare led och ger dem därmed en konkurrensfördel. Detta argument förstärks ytterligare av att det inte tas ut någon exportskatt på den berörda produkten (sömlösa rör av rostfritt stål), som dessutom gynnas av en momsrabatt. |
| --- | --- |

(29)

Som anges i WTO:s handelspolitiska granskningar är exportskatter och momsrabatter handelspolitiska verktyg vars användning minskar exportvolymerna av de råvaror som berörs, styr om leveranserna till hemmamarknaden och leder till ett nedåtriktat tryck på de inhemska priserna på dessa produkter (6). Den aktuella undersökningen visade faktiskt på en betydande skillnad mellan inhemska priser och världsmarknadspriser. En sådan skillnad utgör ett underförstått stöd till inhemska industrier i senare led och ger dem därmed en konkurrensfördel. Detta argument förstärks ytterligare av att det inte tas ut någon exportskatt på den berörda produkten (sömlösa rör av rostfritt stål), som dessutom gynnas av en momsrabatt.

| (30) | Genom att fastställa att exportskatter och momsrabatter används på olika sätt på industrier i både tidigare och senare led visar den aktuella undersökningen på ett statligt inflytande, som man kan sluta sig till genom den betydande prisskillnaden mellan råvarorna till rostfritt stål (särskilt solida rörämnen av rostfritt stål, göt och rundstång) på den kinesiska marknaden respektive världsmarknaderna. |
| --- | --- |

(30)

Genom att fastställa att exportskatter och momsrabatter används på olika sätt på industrier i både tidigare och senare led visar den aktuella undersökningen på ett statligt inflytande, som man kan sluta sig till genom den betydande prisskillnaden mellan råvarorna till rostfritt stål (särskilt solida rörämnen av rostfritt stål, göt och rundstång) på den kinesiska marknaden respektive världsmarknaderna.

| (31) | Denna skillnad mellan priserna på den kinesiska hemmamarknaden och världsmarknadspriserna borde, i avsaknad av statligt inflytande, göra de inhemska tillverkarna av ovannämnda råvaror benägna att exportera sina produkter till högprismarknader för att öka sina vinster. Den kinesiska tullstatistiken bekräftar samtidigt att det knappt förekommer någon export av solida rörämnen av rostfritt stål från Kina till resten av världen. Under 2009 uppgick exporten av rostfritt stål i form av göt och andra obearbetade former av rostfritt stål till mindre än 2 ton och under 2010 till mindre än 5 ton. Detta är ett ytterligare argument som visar på statligt inflytande på råvarumarknaden. |
| --- | --- |

(31)

Denna skillnad mellan priserna på den kinesiska hemmamarknaden och världsmarknadspriserna borde, i avsaknad av statligt inflytande, göra de inhemska tillverkarna av ovannämnda råvaror benägna att exportera sina produkter till högprismarknader för att öka sina vinster. Den kinesiska tullstatistiken bekräftar samtidigt att det knappt förekommer någon export av solida rörämnen av rostfritt stål från Kina till resten av världen. Under 2009 uppgick exporten av rostfritt stål i form av göt och andra obearbetade former av rostfritt stål till mindre än 2 ton och under 2010 till mindre än 5 ton. Detta är ett ytterligare argument som visar på statligt inflytande på råvarumarknaden.

| (32) | Denna kinesiska praxis ska betraktas som en underliggande faktor för statligt inflytande över företagens beslut om råvaror. Det nuvarande kinesiska systemet med höga exporttullar och ingen återbetalning av mervärdesskatt för export av råvaror har i princip lett till en situation där de kinesiska råvarupriserna fortsätter att avgöras av statliga ingripanden och kommer, med all sannolikhet, att även i framtiden utgöra ett stöd till kinesiska tillverkare av sömlösa rör av rostfritt stål. |
| --- | --- |

(32)

Denna kinesiska praxis ska betraktas som en underliggande faktor för statligt inflytande över företagens beslut om råvaror. Det nuvarande kinesiska systemet med höga exporttullar och ingen återbetalning av mervärdesskatt för export av råvaror har i princip lett till en situation där de kinesiska råvarupriserna fortsätter att avgöras av statliga ingripanden och kommer, med all sannolikhet, att även i framtiden utgöra ett stöd till kinesiska tillverkare av sömlösa rör av rostfritt stål.

| (33) | När det gäller det första kriteriet inkluderade ett av företagen dessutom inte två närstående råvaruleverantörer i sina stickprovsuppgifter eller i sin ansökan om marknadsekonomisk status. Företaget hävdade att dessa leverantörer endast levererar små mängder och att det faktum att de inte rapporterades därför inte kunde eller skulle ha haft någon betydande inverkan på undersökningsresultatet. Det ska noteras att för det första måste kommissionen få en fullständig bild av alla företagen i en grupp som är verksamma med tillverkningen eller försäljningen av den berörda produkten, oavsett företagens storlek eller storleken på deras försäljning av den berörda produkten. Vidare kan noteras att leveranser av råvaror är relativt splittrade och fördelade på flera små leverantörer. Kommissionen drog därför slutsatsen att företaget, bortsett från snedvridningen av viktiga insatsvaror enligt ovan, inte lyckades bevisa att det fattade sina beslut som svar på marknadssignaler, utan ett större statligt inflytande, och att kostnaderna återspeglade marknadsvärden. |
| --- | --- |

(33)

När det gäller det första kriteriet inkluderade ett av företagen dessutom inte två närstående råvaruleverantörer i sina stickprovsuppgifter eller i sin ansökan om marknadsekonomisk status. Företaget hävdade att dessa leverantörer endast levererar små mängder och att det faktum att de inte rapporterades därför inte kunde eller skulle ha haft någon betydande inverkan på undersökningsresultatet. Det ska noteras att för det första måste kommissionen få en fullständig bild av alla företagen i en grupp som är verksamma med tillverkningen eller försäljningen av den berörda produkten, oavsett företagens storlek eller storleken på deras försäljning av den berörda produkten. Vidare kan noteras att leveranser av råvaror är relativt splittrade och fördelade på flera små leverantörer. Kommissionen drog därför slutsatsen att företaget, bortsett från snedvridningen av viktiga insatsvaror enligt ovan, inte lyckades bevisa att det fattade sina beslut som svar på marknadssignaler, utan ett större statligt inflytande, och att kostnaderna återspeglade marknadsvärden.

| (34) | Förutom det första kriteriet kunde några företag inte heller visa att de uppfyllde det andra respektive tredje kriteriet. Två företag kunde inte visa att de hade en enda uppsättning räkenskaper som var föremål för en självständig revision i överensstämmelse med internationella redovisningsnormer. För ett företag återspeglades avvikelser i redovisningsuppgifterna inte i revisionsrapporten. Ett annat företag kunde inte lägga fram räkenskaper för vissa av sina verksamhetsår. |
| --- | --- |

(34)

Förutom det första kriteriet kunde några företag inte heller visa att de uppfyllde det andra respektive tredje kriteriet. Två företag kunde inte visa att de hade en enda uppsättning räkenskaper som var föremål för en självständig revision i överensstämmelse med internationella redovisningsnormer. För ett företag återspeglades avvikelser i redovisningsuppgifterna inte i revisionsrapporten. Ett annat företag kunde inte lägga fram räkenskaper för vissa av sina verksamhetsår.

| (35) | Slutligen erhöll ett företag lån från statligt ägda banker till förmånliga räntesatser, betydligt under marknadsränta. Detta visar att tillverkningskostnader och den ekonomiska situationen är föremål för betydande snedvridningar till följd av det icke-marknadsekonomiska systemet. |
| --- | --- |

(35)

Slutligen erhöll ett företag lån från statligt ägda banker till förmånliga räntesatser, betydligt under marknadsränta. Detta visar att tillverkningskostnader och den ekonomiska situationen är föremål för betydande snedvridningar till följd av det icke-marknadsekonomiska systemet.

| (36) | Efter det att resultaten av granskningen av ansökningarna om marknadsekonomisk status hade offentliggjorts, inkom synpunkter från unionsindustrin och tre utvalda exporterande (grupper av) berörda tillverkare. |
| --- | --- |

(36)

Efter det att resultaten av granskningen av ansökningarna om marknadsekonomisk status hade offentliggjorts, inkom synpunkter från unionsindustrin och tre utvalda exporterande (grupper av) berörda tillverkare.

| (37) | Ett företag hävdade att kommissionens beslut att inte bevilja marknadsekonomisk status påverkades och därmed snedvreds av beräkningen av dumpningsmarginalen. I detta avseende ska det konstateras att beslutet om marknadsekonomisk status föregår alla dumpningsberäkningar och att varje kontroll som utfördes uteslutande rörde uppgifter som hade samband med beslutet om marknadsekonomisk status. Påståendet saknar därför grund. |
| --- | --- |

(37)

Ett företag hävdade att kommissionens beslut att inte bevilja marknadsekonomisk status påverkades och därmed snedvreds av beräkningen av dumpningsmarginalen. I detta avseende ska det konstateras att beslutet om marknadsekonomisk status föregår alla dumpningsberäkningar och att varje kontroll som utfördes uteslutande rörde uppgifter som hade samband med beslutet om marknadsekonomisk status. Påståendet saknar därför grund.

| (38) | Ett företag hävdade att det inte behövde lämna in ansökningar om marknadsekonomisk status för närstående råvaruleverantörer. Detta argument måste avvisas. I tillkännagivandet om inledande anges tydligt att namn på och noggrann beskrivning av verksamheten hos alla närstående företag som är inbegripna i tillverkning och/eller försäljning (på exportmarknaden eller på hemmamarknaden) av den undersökta produkten måste lämnas till kommissionen. |
| --- | --- |

(38)

Ett företag hävdade att det inte behövde lämna in ansökningar om marknadsekonomisk status för närstående råvaruleverantörer. Detta argument måste avvisas. I tillkännagivandet om inledande anges tydligt att namn på och noggrann beskrivning av verksamheten hos alla närstående företag som är inbegripna i tillverkning och/eller försäljning (på exportmarknaden eller på hemmamarknaden) av den undersökta produkten måste lämnas till kommissionen.

| (39) | Företaget hävdade vidare att snedvridningen på råvarumarknaden inte var betydande eftersom 17,5 % av råvarorna importeras från icke-närstående internationella leverantörer och resten huvudsakligen köps från närstående företag. Den information som kommissionen har tillgång till visar att omkring 30 % av råvarorna köps lokalt och att resten huvudsakligen importeras från närstående leverantörer. I detta sammanhang ska det noteras att internpriser från närstående leverantörer normalt inte betraktas som tillförlitlig information. Dessutom är totalt sett de inköpspriser som företaget betalar för råvaror från oberoende leverantörer betydligt lägre än de priser i EU eller i USA som de andra undersökta exporterande tillverkarna betalar. Påståendet avvisas därför. |
| --- | --- |

(39)

Företaget hävdade vidare att snedvridningen på råvarumarknaden inte var betydande eftersom 17,5 % av råvarorna importeras från icke-närstående internationella leverantörer och resten huvudsakligen köps från närstående företag. Den information som kommissionen har tillgång till visar att omkring 30 % av råvarorna köps lokalt och att resten huvudsakligen importeras från närstående leverantörer. I detta sammanhang ska det noteras att internpriser från närstående leverantörer normalt inte betraktas som tillförlitlig information. Dessutom är totalt sett de inköpspriser som företaget betalar för råvaror från oberoende leverantörer betydligt lägre än de priser i EU eller i USA som de andra undersökta exporterande tillverkarna betalar. Påståendet avvisas därför.

| (40) | Ett företag bestred kommissionens beräkning av prisskillnaden mellan råvarupriserna på den kinesiska hemmamarknaden och världsmarknadspriserna. Efter att ha kontrollerat detta bekräftar kommissionen sin beräkning, Företaget tog bland annat inte hänsyn till det legeringspåslag som leverantörerna i USA och EU tillämpar. Detta påstående avvisas därför. |
| --- | --- |

(40)

Ett företag bestred kommissionens beräkning av prisskillnaden mellan råvarupriserna på den kinesiska hemmamarknaden och världsmarknadspriserna. Efter att ha kontrollerat detta bekräftar kommissionen sin beräkning, Företaget tog bland annat inte hänsyn till det legeringspåslag som leverantörerna i USA och EU tillämpar. Detta påstående avvisas därför.

| (41) | Ett företag hävdade vidare att avvikelserna mellan deklarationen av inkomstskatt och räkenskaperna var normala, inte stora och att det därför inte fanns någon anledning att lämna förklaringar till detta i noterna till räkenskaperna. Detta borde därför inte ha påverkat kommissionens beslut. Det kan konstateras att avvikelserna avseende den årliga vinsten uppgår till närmare 30 miljoner renminbin och borde därför ha betraktats som betydande och följaktligen ha förklarats i noterna till räkenskaperna. |
| --- | --- |

(41)

Ett företag hävdade vidare att avvikelserna mellan deklarationen av inkomstskatt och räkenskaperna var normala, inte stora och att det därför inte fanns någon anledning att lämna förklaringar till detta i noterna till räkenskaperna. Detta borde därför inte ha påverkat kommissionens beslut. Det kan konstateras att avvikelserna avseende den årliga vinsten uppgår till närmare 30 miljoner renminbin och borde därför ha betraktats som betydande och följaktligen ha förklarats i noterna till räkenskaperna.

| (42) | Ett annat påstående rörde en påstådd överträdelse av WTO-avtalet om subventioner och utjämningsåtgärder och EU:s grundläggande antidumpningsförordning (7). Företaget hävdade att kommissionen, genom att avvisa en ansökan om marknadsekonomisk status med motiveringen att företag kanske erhåller subventioner, straffar exportörer för subventioner som ansetts rättsstridiga utan styrkande underlag. Detta argument måste avvisas. Ansökningarna om marknadsekonomisk status har inte avvisats på grundval av eventuella subventioner utan på särskilda grunder som fastställs i skälen ovan samt i de detaljerade handlingarna med slutliga uppgifter om marknadsekonomisk status som skickats till parterna. Det främsta skälet till att ansökan om marknadsekonomisk status avvisades var den snedvridning som uppstått på råvarumarknaden. Dessutom bör det understrykas att det faktum att företag erhöll lån från statligt ägda banker till förmånliga räntesatser betydande under marknadsränta är en tydlig följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet. |
| --- | --- |

(42)

Ett annat påstående rörde en påstådd överträdelse av WTO-avtalet om subventioner och utjämningsåtgärder och EU:s grundläggande antidumpningsförordning (7). Företaget hävdade att kommissionen, genom att avvisa en ansökan om marknadsekonomisk status med motiveringen att företag kanske erhåller subventioner, straffar exportörer för subventioner som ansetts rättsstridiga utan styrkande underlag. Detta argument måste avvisas. Ansökningarna om marknadsekonomisk status har inte avvisats på grundval av eventuella subventioner utan på särskilda grunder som fastställs i skälen ovan samt i de detaljerade handlingarna med slutliga uppgifter om marknadsekonomisk status som skickats till parterna. Det främsta skälet till att ansökan om marknadsekonomisk status avvisades var den snedvridning som uppstått på råvarumarknaden. Dessutom bör det understrykas att det faktum att företag erhöll lån från statligt ägda banker till förmånliga räntesatser betydande under marknadsränta är en tydlig följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet.

| (43) | Sammanfattningsvis föranledde ingen av de synpunkter som mottogs någon ändring av beslutet när det gällde marknadsekonomisk status. |
| --- | --- |

(43)

Sammanfattningsvis föranledde ingen av de synpunkter som mottogs någon ändring av beslutet när det gällde marknadsekonomisk status.

2.   Individuell behandling

| (44) | I enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen ska en landsomfattande tull fastställas för de länder som omfattas av den artikeln, utom i de fall där företagen kan visa att de uppfyller alla kriterierna i artikel 9.5 i grundförordningen. Dessa kriterier är i korthet följande:






  — | Exportören kan fritt ta hem kapital och vinster, i de fall företaget helt eller delvis är i utländsk ägo eller är ett samriskföretag. |
| --- | --- | --- |

(44)

I enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen ska en landsomfattande tull fastställas för de länder som omfattas av den artikeln, utom i de fall där företagen kan visa att de uppfyller alla kriterierna i artikel 9.5 i grundförordningen. Dessa kriterier är i korthet följande:

—

Exportören kan fritt ta hem kapital och vinster, i de fall företaget helt eller delvis är i utländsk ägo eller är ett samriskföretag.

| — | Exportpriser, exportkvantiteter och försäljningsvillkor bestäms fritt. |
| --- | --- |

—

Exportpriser, exportkvantiteter och försäljningsvillkor bestäms fritt.

| — | Majoriteten av aktierna eller andelarna i företaget tillhör enskilda personer. Statliga tjänstemän i styrelsen eller i viktiga ledningspositioner ska utgöra en minoritet, eller så måste det påvisas att företaget ändå är tillräckligt oberoende i fråga om statlig inblandning. |
| --- | --- |

—

Majoriteten av aktierna eller andelarna i företaget tillhör enskilda personer. Statliga tjänstemän i styrelsen eller i viktiga ledningspositioner ska utgöra en minoritet, eller så måste det påvisas att företaget ändå är tillräckligt oberoende i fråga om statlig inblandning.

| — | Valutaomräkningar sker till marknadskurser. |
| --- | --- |

—

Valutaomräkningar sker till marknadskurser.

| — | Den statliga inblandningen är inte av sådant slag att åtgärderna kan kringgås om enskilda exportörer beviljas olika tullsatser. |
| --- | --- |

—

Den statliga inblandningen är inte av sådant slag att åtgärderna kan kringgås om enskilda exportörer beviljas olika tullsatser.

| (45) | De tre ovan nämnda utvalda (grupper av) företag som inte beviljades marknadsekonomisk status ansökte också om individuell behandling. Det konstaterades preliminärt att alla dessa tre utvalda (grupper av) företag uppfyllde kraven i artikel 9.5 i grundförordningen och därmed kunde beviljas individuell behandling. |
| --- | --- |

(45)

De tre ovan nämnda utvalda (grupper av) företag som inte beviljades marknadsekonomisk status ansökte också om individuell behandling. Det konstaterades preliminärt att alla dessa tre utvalda (grupper av) företag uppfyllde kraven i artikel 9.5 i grundförordningen och därmed kunde beviljas individuell behandling.

3.   Normalvärde

a)   Jämförbart land

| (46) | Enligt artikel 2.7 a i grundförordningen ska normalvärdet för exporterande tillverkare som inte beviljats marknadsekonomisk status fastställas på grundval av priserna på hemmamarknaden eller det konstruerade normalvärdet i ett jämförbart land. |
| --- | --- |

(46)

Enligt artikel 2.7 a i grundförordningen ska normalvärdet för exporterande tillverkare som inte beviljats marknadsekonomisk status fastställas på grundval av priserna på hemmamarknaden eller det konstruerade normalvärdet i ett jämförbart land.

| (47) | I tillkännagivandet om inledande uppgav kommissionen sin avsikt att använda USA som ett lämpligt jämförbart land för fastställande av normalvärdet för Kina. En part ansåg att Indien var en bättre jämförbar marknad till följd av en liknande utvecklingsnivå som Kina. Kommissionen fick inte till stånd något samarbete från de indiska tillverkarna. USA föreföll i ett första skede lämpligt med tanke på landets öppenhet i fråga om importkonkurrens (tulltaxa på 0 % jämfört med 10 % i Indien) och en relativt hög konkurrens på hemmamarknaden med 15–20 amerikanska tillverkare. |
| --- | --- |

(47)

I tillkännagivandet om inledande uppgav kommissionen sin avsikt att använda USA som ett lämpligt jämförbart land för fastställande av normalvärdet för Kina. En part ansåg att Indien var en bättre jämförbar marknad till följd av en liknande utvecklingsnivå som Kina. Kommissionen fick inte till stånd något samarbete från de indiska tillverkarna. USA föreföll i ett första skede lämpligt med tanke på landets öppenhet i fråga om importkonkurrens (tulltaxa på 0 % jämfört med 10 % i Indien) och en relativt hög konkurrens på hemmamarknaden med 15–20 amerikanska tillverkare.

| (48) | Svaren på frågeformulären och kontrollbesöken visade emellertid att USA inte är ett lämpligt jämförbart land. Samtliga av de samarbetsvilliga tillverkarna i USA förlitar sig på import av huvudsakliga råvaror och färdiga produkter från sina moderbolag i EU och upprätthåller en begränsad tillverkning i USA, främst för att kunna möta kundanpassade och tidskritiska order. De samarbetsvilliga amerikanska tillverkarna har en tillverkningsvolym som utgör en bråkdel av volymen hos deras europeiska moderbolag. Men de samarbetsvilliga amerikanska tillverkarna har framför allt höga bearbetningskostnader som speglar deras särskilda tillverkningssituation. Dessa kostnader bidrar till höga inhemska priser på den amerikanska marknaden. |
| --- | --- |

(48)

Svaren på frågeformulären och kontrollbesöken visade emellertid att USA inte är ett lämpligt jämförbart land. Samtliga av de samarbetsvilliga tillverkarna i USA förlitar sig på import av huvudsakliga råvaror och färdiga produkter från sina moderbolag i EU och upprätthåller en begränsad tillverkning i USA, främst för att kunna möta kundanpassade och tidskritiska order. De samarbetsvilliga amerikanska tillverkarna har en tillverkningsvolym som utgör en bråkdel av volymen hos deras europeiska moderbolag. Men de samarbetsvilliga amerikanska tillverkarna har framför allt höga bearbetningskostnader som speglar deras särskilda tillverkningssituation. Dessa kostnader bidrar till höga inhemska priser på den amerikanska marknaden.

b)   Fastställande av normalvärde

| (49) | I enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen ska normalvärdet fastställas på grundval av priset eller det konstruerade normalvärdet i ett tredjeland med marknadsekonomi eller priset från ett sådant tredjeland till andra länder, inbegripet EU. Eftersom det inte, av de anledningar som anges i ovan anförda skäl, var möjligt att fastställa normalvärdet på grundval av priser eller det konstruerade värdet i USA, undersöktes den andra metoden. På grund av nedan anförda skäl var emellertid inte heller denna metod lämplig i det aktuella fallet. Precis som med de amerikanska inhemska försäljningspriserna, kommer även de amerikanska exportpriserna att färgas av de höga tillverkningskostnaderna och det faktum att exportvolymerna skulle vara begränsade (dvs. mindre än 2 % av den kinesiska exporten till EU). En viss del av exporten tycks dessutom gå till närstående företag och anses därmed inte tillförlitlig för fastställande av normalvärde. |
| --- | --- |

(49)

I enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen ska normalvärdet fastställas på grundval av priset eller det konstruerade normalvärdet i ett tredjeland med marknadsekonomi eller priset från ett sådant tredjeland till andra länder, inbegripet EU. Eftersom det inte, av de anledningar som anges i ovan anförda skäl, var möjligt att fastställa normalvärdet på grundval av priser eller det konstruerade värdet i USA, undersöktes den andra metoden. På grund av nedan anförda skäl var emellertid inte heller denna metod lämplig i det aktuella fallet. Precis som med de amerikanska inhemska försäljningspriserna, kommer även de amerikanska exportpriserna att färgas av de höga tillverkningskostnaderna och det faktum att exportvolymerna skulle vara begränsade (dvs. mindre än 2 % av den kinesiska exporten till EU). En viss del av exporten tycks dessutom gå till närstående företag och anses därmed inte tillförlitlig för fastställande av normalvärde.

| (50) | Som ett alternativ till de två ovan nämnda metoderna anges det i artikel 2.7 1 i grundförordningen att normalvärdet kan fastställas på någon annan skälig grund, exempelvis det pris som faktiskt betalas eller ska betalas i unionen för den likadana produkten, vid behov vederbörligen justerat för att inbegripa en skälig vinstmarginal. Denna metod har använts provisoriskt i det aktuella fallet eftersom undersökningen i detta skede visade att USA inte var ett lämpligt jämförbart land. |
| --- | --- |

(50)

Som ett alternativ till de två ovan nämnda metoderna anges det i artikel 2.7 1 i grundförordningen att normalvärdet kan fastställas på någon annan skälig grund, exempelvis det pris som faktiskt betalas eller ska betalas i unionen för den likadana produkten, vid behov vederbörligen justerat för att inbegripa en skälig vinstmarginal. Denna metod har använts provisoriskt i det aktuella fallet eftersom undersökningen i detta skede visade att USA inte var ett lämpligt jämförbart land.

| (51) | För de produkttyper som exporterades av de utvalda kinesiska (grupperna av) exporterande tillverkare för vilka ingen försäljning gjordes av de utvalda unionstillverkarna, använde kommissionen provisoriskt priser som faktiskt betalats eller skulle betalas i unionen för den likadana produkten, vid behov vederbörligen justerat för att inbegripa en skälig vinstmarginal, för de mest liknande produkttyperna med samma diameter, stålkvalitet och produkttyp (t.ex. kall- eller varmdragna). |
| --- | --- |

(51)

För de produkttyper som exporterades av de utvalda kinesiska (grupperna av) exporterande tillverkare för vilka ingen försäljning gjordes av de utvalda unionstillverkarna, använde kommissionen provisoriskt priser som faktiskt betalats eller skulle betalas i unionen för den likadana produkten, vid behov vederbörligen justerat för att inbegripa en skälig vinstmarginal, för de mest liknande produkttyperna med samma diameter, stålkvalitet och produkttyp (t.ex. kall- eller varmdragna).

4.   Exportpris

| (52) | I samtliga fall exporterades den berörda produkten till oberoende kunder i unionen och därför fastställdes exportpriset i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen, det vill säga på grundval av de exportpriser som faktiskt betalats eller skulle betalas. |
| --- | --- |

(52)

I samtliga fall exporterades den berörda produkten till oberoende kunder i unionen och därför fastställdes exportpriset i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen, det vill säga på grundval av de exportpriser som faktiskt betalats eller skulle betalas.

5.   Jämförelse

| (53) | Dumpningsmarginalerna fastställdes på grundval av en jämförelse mellan de utvalda exportörernas enskilda exportpriser på nivån fritt fabrik och de utvalda unionstillverkarnas inhemska försäljningspriser fastställda enligt den metod som anges i skäl 50. |
| --- | --- |

(53)

Dumpningsmarginalerna fastställdes på grundval av en jämförelse mellan de utvalda exportörernas enskilda exportpriser på nivån fritt fabrik och de utvalda unionstillverkarnas inhemska försäljningspriser fastställda enligt den metod som anges i skäl 50.

| (54) | För att jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset skulle bli rättvis gjordes i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen justeringar för att beakta olikheter som påverkade priserna och prisernas jämförbarhet. Lämpliga justeringar gjordes i samtliga fall där dessa konstaterades vara skäliga och korrekta och kunde styrkas. Bland annat gjordes justeringar för indirekta skatter, sjöfrakts- och försäkringskostnader, frakt i det exporterande landet, garantikostnader, provisioner, kreditkostnader, bankavgifter, handelsled och, vilket beskrivs närmare i skäl 70, kvalitetsuppfattning. |
| --- | --- |

(54)

För att jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset skulle bli rättvis gjordes i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen justeringar för att beakta olikheter som påverkade priserna och prisernas jämförbarhet. Lämpliga justeringar gjordes i samtliga fall där dessa konstaterades vara skäliga och korrekta och kunde styrkas. Bland annat gjordes justeringar för indirekta skatter, sjöfrakts- och försäkringskostnader, frakt i det exporterande landet, garantikostnader, provisioner, kreditkostnader, bankavgifter, handelsled och, vilket beskrivs närmare i skäl 70, kvalitetsuppfattning.

6.   Dumpningsmarginaler

| (55) | De preliminära dumpningsmarginalerna uttrycktes i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull. |
| --- | --- |

(55)

De preliminära dumpningsmarginalerna uttrycktes i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull.

a)   För de samarbetsvilliga utvalda exporterande tillverkare som beviljats individuell behandling

| (56) | I enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen fastställdes dumpningsmarginalerna för de utvalda samarbetsvilliga exporterande tillverkare som beviljats individuell behandling på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittligt normalvärde som fastställts på grundval av priser som faktiskt betalats eller skulle betalas i unionen för den likadana produkten, vid behov vederbörligen justerat för att inbegripa en skälig vinstmarginal, enligt vad som närmare beskrivs i skälen 50 och 51, och varje företags vägda genomsnittliga exportpris för den berörda produkten till unionen enligt vad som fastställs ovan. |
| --- | --- |

(56)

I enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen fastställdes dumpningsmarginalerna för de utvalda samarbetsvilliga exporterande tillverkare som beviljats individuell behandling på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittligt normalvärde som fastställts på grundval av priser som faktiskt betalats eller skulle betalas i unionen för den likadana produkten, vid behov vederbörligen justerat för att inbegripa en skälig vinstmarginal, enligt vad som närmare beskrivs i skälen 50 och 51, och varje företags vägda genomsnittliga exportpris för den berörda produkten till unionen enligt vad som fastställs ovan.

| (57) | På grundval av detta fastställdes följande preliminära dumpningsmarginaler, uttryckta i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull:






  Företag i urvalet | Preliminär dumpningsmarginal |
| --- | --- | --- |
| Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu | 83,2 % |
| Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan | 62,5 % |
| Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong | 66,5 % |

(57)

På grundval av detta fastställdes följande preliminära dumpningsmarginaler, uttryckta i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull:

Företag i urvalet

Preliminär dumpningsmarginal

Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu

83,2 %

Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan

62,5 %

Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong

66,5 %

b)   För alla övriga samarbetsvilliga exporterande tillverkare

| (58) | Dumpningsmarginalen för de övriga samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i Kina som inte ingick i urvalet beräknades som ett vägt genomsnitt av dumpningsmarginalen för de exporterande tillverkarna i urvalet, i enlighet med artikel 9.6 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(58)

Dumpningsmarginalen för de övriga samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i Kina som inte ingick i urvalet beräknades som ett vägt genomsnitt av dumpningsmarginalen för de exporterande tillverkarna i urvalet, i enlighet med artikel 9.6 i grundförordningen.

| (59) | På grundval av detta fastställdes dumpningsmarginalen preliminärt till 71,1 % av priset cif vid unionens gräns, före tull. |
| --- | --- |

(59)

På grundval av detta fastställdes dumpningsmarginalen preliminärt till 71,1 % av priset cif vid unionens gräns, före tull.

c)   För alla övriga (icke-samarbetsvilliga) exporterande tillverkare

| (60) | Med tanke på att samarbetsviljan i undersökningen var hög (enligt Eurostat svarade de samarbetsvilliga företagen för omkring 64 % av all import under undersökningsperioden) fastställdes den landsomfattande marginalen för icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkare utifrån den högsta konstaterade dumpningsmarginalen för de (grupper av) tillverkare som ingick i urvalet. |
| --- | --- |

(60)

Med tanke på att samarbetsviljan i undersökningen var hög (enligt Eurostat svarade de samarbetsvilliga företagen för omkring 64 % av all import under undersökningsperioden) fastställdes den landsomfattande marginalen för icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkare utifrån den högsta konstaterade dumpningsmarginalen för de (grupper av) tillverkare som ingick i urvalet.

| (61) | På grundval av detta fastställdes den landsomfattande dumpningsmarginalen preliminärt till 83,2 % av priset cif vid unionens gräns, före tull. |
| --- | --- |

(61)

På grundval av detta fastställdes den landsomfattande dumpningsmarginalen preliminärt till 83,2 % av priset cif vid unionens gräns, före tull.

D.   SKADA

1.   Tillverkningen i unionen och unionsindustrin

| (62) | Under undersökningsperioden tillverkades den likadana produkten av 21 unionstillverkare. Dessa 21 unionstillverkare utgör unionsindustrin i den mening som avses i artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen och kommer därför nedan att kallas för unionsindustrin. |
| --- | --- |

(62)

Under undersökningsperioden tillverkades den likadana produkten av 21 unionstillverkare. Dessa 21 unionstillverkare utgör unionsindustrin i den mening som avses i artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen och kommer därför nedan att kallas för unionsindustrin.

| (63) | Såsom anges i skäl 7 valdes två grupper av unionstillverkare som företrädde fem unionstillverkare, som svarar för mer än 50 % av unionens samlade produktion av den likadana produkten, ut för att ingå i urvalet. Av de återstående samarbetsvilliga unionstillverkarna ifrågasattes stickprovsurvalet av det företag som begärde en begränsning av produktdefinitionen (se skälen 16 och 17). Framför allt framförde tillverkaren kritik mot att urvalet enbart omfattade företag som är verksamma på både ”marknaden för färdiga produkter” och marknaden för ”insatsmaterial”, samt mot att urvalet enbart bestod av företag för vars räkning klagomålet ingivits. Det erinras om att detta företag köper sina insatsvaror från både Kina och unionsindustrin. Tillverkaren har vidare inte lagt fram någon bevisning för att det faktiskt finns två separata marknader. Dessutom svarade tillverkaren för mindre än 2 % av unionens samlade tillverkning under undersökningsperioden, och slutligen valdes de två företagsgrupperna ut på grundval av de objektiva kriterier som anges i skälen 7 och 8. |
| --- | --- |

(63)

Såsom anges i skäl 7 valdes två grupper av unionstillverkare som företrädde fem unionstillverkare, som svarar för mer än 50 % av unionens samlade produktion av den likadana produkten, ut för att ingå i urvalet. Av de återstående samarbetsvilliga unionstillverkarna ifrågasattes stickprovsurvalet av det företag som begärde en begränsning av produktdefinitionen (se skälen 16 och 17). Framför allt framförde tillverkaren kritik mot att urvalet enbart omfattade företag som är verksamma på både ”marknaden för färdiga produkter” och marknaden för ”insatsmaterial”, samt mot att urvalet enbart bestod av företag för vars räkning klagomålet ingivits. Det erinras om att detta företag köper sina insatsvaror från både Kina och unionsindustrin. Tillverkaren har vidare inte lagt fram någon bevisning för att det faktiskt finns två separata marknader. Dessutom svarade tillverkaren för mindre än 2 % av unionens samlade tillverkning under undersökningsperioden, och slutligen valdes de två företagsgrupperna ut på grundval av de objektiva kriterier som anges i skälen 7 och 8.

2.   Förbrukning i unionen

| (64) | Förbrukningen i unionen fastställdes på grundval av uppgifter om unionsindustrins försäljningsvolymer på unionsmarknaden från unionsindustrins intresseorganisation, som företräder klagandena (se skäl 2), samt uppgifter om importvolymer för unionsmarknaden från Eurostat. Uppgifterna från Eurostat krävde vissa justeringar när det gällde importen från Sydamerika och Japan under vissa perioder, eftersom de till viss del var snedvridna till följd av felaktig rapportering av uppgifter. |
| --- | --- |

(64)

Förbrukningen i unionen fastställdes på grundval av uppgifter om unionsindustrins försäljningsvolymer på unionsmarknaden från unionsindustrins intresseorganisation, som företräder klagandena (se skäl 2), samt uppgifter om importvolymer för unionsmarknaden från Eurostat. Uppgifterna från Eurostat krävde vissa justeringar när det gällde importen från Sydamerika och Japan under vissa perioder, eftersom de till viss del var snedvridna till följd av felaktig rapportering av uppgifter.

| (65) | Förbrukningen i unionen minskade kraftigt med 35 % mellan 2006 och undersökningsperioden. Den ökade svagt mellan 2006 och 2007, toppade 2007 och minskade därefter oavbrutet varje år fram till undersökningsperioden.

  Tabell 1












  Förbrukning i unionen |
| --- | --- |
| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | UP |
| Enheter (ton) | 131 965 | 153 630 | 133 711 | 102 865 | 85 629 |
| Indexerat | 100 | 116 | 101 | 78 | 65 |

(65)

Förbrukningen i unionen minskade kraftigt med 35 % mellan 2006 och undersökningsperioden. Den ökade svagt mellan 2006 och 2007, toppade 2007 och minskade därefter oavbrutet varje år fram till undersökningsperioden.

Tabell 1

Förbrukning i unionen

2006

2007

2008

2009

UP

Enheter (ton)

131 965

153 630

133 711

102 865

85 629

Indexerat

100

116

101

78

65

| (66) | Skadeundersökningsperioden kännetecknades av stora fluktuationer på marknaden, främst till följd av kraftig volatilitet i efterfrågan på rör av rostfritt stål. Under 2007 och de tre första kvartalen 2008 präglades marknaden av en mycket kraftig uppgång, innan den ekonomiska krisen började påverka efterfrågan. Denna inverkan visade sig först under sista kvartalet 2008, förvärrades under 2009 och fortsatte även under första halvåret 2010 och påverkade därmed även hela undersökningsperioden. Allt detta återspeglas tydligt i unionens trendmässiga förbrukning som nådde en topp 2007 för att därefter minska varje år. |
| --- | --- |

(66)

Skadeundersökningsperioden kännetecknades av stora fluktuationer på marknaden, främst till följd av kraftig volatilitet i efterfrågan på rör av rostfritt stål. Under 2007 och de tre första kvartalen 2008 präglades marknaden av en mycket kraftig uppgång, innan den ekonomiska krisen började påverka efterfrågan. Denna inverkan visade sig först under sista kvartalet 2008, förvärrades under 2009 och fortsatte även under första halvåret 2010 och påverkade därmed även hela undersökningsperioden. Allt detta återspeglas tydligt i unionens trendmässiga förbrukning som nådde en topp 2007 för att därefter minska varje år.

3.   Import från det berörda landet

3.1.   Volymen av dumpad import

| (67) | Importvolymen av den berörda produkten från Kina till unionsmarknaden ökade under skadeundersökningsperioden. Totalt sett ökade importen från Kina med 14 % under skadeundersökningsperioden. Mellan 2006 och 2007 fördubblades i stort sett importen från Kina, för att sedan minska varje år mellan 2007 och undersökningsperioden, främst till följd av den minskade förbrukningen (eftersom marknadsandelen förblev oförändrad mellan 2008 och undersökningsperioden – se skäl 68).

  Tabell 2












  Import från Kina (volym) |
| --- | --- |
| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | UP |
| Enheter (ton) | 13 804 | 26 790 | 25 186 | 17 043 | 15 757 |
| Indexerat | 100 | 194 | 182 | 123 | 114 |

(67)

Importvolymen av den berörda produkten från Kina till unionsmarknaden ökade under skadeundersökningsperioden. Totalt sett ökade importen från Kina med 14 % under skadeundersökningsperioden. Mellan 2006 och 2007 fördubblades i stort sett importen från Kina, för att sedan minska varje år mellan 2007 och undersökningsperioden, främst till följd av den minskade förbrukningen (eftersom marknadsandelen förblev oförändrad mellan 2008 och undersökningsperioden – se skäl 68).

Tabell 2

Import från Kina (volym)

2006

2007

2008

2009

UP

Enheter (ton)

13 804

26 790

25 186

17 043

15 757

Indexerat

100

194

182

123

114

3.2.   Marknadsandel för dumpad import

| (68) | Marknadsandelen för dumpad import från Kina nästan fördubblades under skadeundersökningsperioden och ökade med 76 % eller 7,9 procentenheter. Denna ökning av marknadsandelar skedde framför allt mellan 2006 och 2007 för att sedan ligga kvar på en hög nivå.

  Tabell 3












  Import från Kina (marknadsandel) |
| --- | --- |
| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | UP |
| Marknadsandel (%) | 10,5 % | 17,4 % | 18,8 % | 16,6 % | 18,4 % |
| Indexerat | 100 | 167 | 180 | 158 | 176 |

(68)

Marknadsandelen för dumpad import från Kina nästan fördubblades under skadeundersökningsperioden och ökade med 76 % eller 7,9 procentenheter. Denna ökning av marknadsandelar skedde framför allt mellan 2006 och 2007 för att sedan ligga kvar på en hög nivå.

Tabell 3

Import från Kina (marknadsandel)

2006

2007

2008

2009

UP

Marknadsandel (%)

10,5 %

17,4 %

18,8 %

16,6 %

18,4 %

Indexerat

100

167

180

158

176

3.3.   Priser

a)   Prisutveckling

| (69) | Tabellen nedan visar det genomsnittliga priset på dumpad import från Kina vid unionens gräns, före tull, enligt uppgifter från Eurostat. Under skadeundersökningsperioden ökade det genomsnittliga priset på import från Kina fram till 2008 och föll sedan mellan 2008 och undersökningsperioden.

  Tabell 4












  Import från Kina (priser) |
| --- | --- |
| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | UP |
| Genomsnittligt pris per ton (euro) | 4 354 | 5 129 | 5 506 | 4 348 | 3 954 |
| Indexerat | 100 | 118 | 126 | 100 | 91 |

(69)

Tabellen nedan visar det genomsnittliga priset på dumpad import från Kina vid unionens gräns, före tull, enligt uppgifter från Eurostat. Under skadeundersökningsperioden ökade det genomsnittliga priset på import från Kina fram till 2008 och föll sedan mellan 2008 och undersökningsperioden.

Tabell 4

Import från Kina (priser)

2006

2007

2008

2009

UP

Genomsnittligt pris per ton (euro)

4 354

5 129

5 506

4 348

3 954

Indexerat

100

118

126

100

91

b)   Prisunderskridande

| (70) | En jämförelse, modell för modell, gjordes mellan de kinesiska exporterande tillverkarnas försäljningspriser och de utvalda unionstillverkarnas försäljningspriser i unionen. I det syftet jämfördes de utvalda unionstillverkarnas priser till icke-närstående kunder med de priser som tillämpades av de utvalda exporterande tillverkarna i det berörda landet. Vid behov gjordes justeringar för att ta hänsyn till skillnader i marknadens uppfattning om produktens kvalitet, handelsled och kostnader efter importen. |
| --- | --- |

(70)

En jämförelse, modell för modell, gjordes mellan de kinesiska exporterande tillverkarnas försäljningspriser och de utvalda unionstillverkarnas försäljningspriser i unionen. I det syftet jämfördes de utvalda unionstillverkarnas priser till icke-närstående kunder med de priser som tillämpades av de utvalda exporterande tillverkarna i det berörda landet. Vid behov gjordes justeringar för att ta hänsyn till skillnader i marknadens uppfattning om produktens kvalitet, handelsled och kostnader efter importen.

| (71) | Jämförelsen visade att under undersökningsperioden såldes import av den berörda produkten med ursprung i Kina i unionen till priser som underskred unionsindustrins priser med 21–32 %. |
| --- | --- |

(71)

Jämförelsen visade att under undersökningsperioden såldes import av den berörda produkten med ursprung i Kina i unionen till priser som underskred unionsindustrins priser med 21–32 %.

4.   Unionsindustrins ekonomiska situation

4.1.   Inledande anmärkningar

| (72) | I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen undersökte kommissionen alla relevanta ekonomiska faktorer och indikatorer av betydelse för unionsindustrins tillstånd. De indikatorer som avser försäljning och marknadsandelar avser alla unionstillverkare. Övriga indikatorer avser de unionstillverkare som ingick i urvalet. Vad gäller de indikatorer som baseras på tillverkarna i urvalet är det, eftersom urvalet endast bestod av två grupper av tillverkare, av sekretesskäl inte möjligt att redovisa de faktiska aggregerade uppgifterna i tabellerna nedan. I stället anges endast indexerade uppgifter som visar på den trendmässiga utvecklingen i dessa indikatorer. |
| --- | --- |

(72)

I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen undersökte kommissionen alla relevanta ekonomiska faktorer och indikatorer av betydelse för unionsindustrins tillstånd. De indikatorer som avser försäljning och marknadsandelar avser alla unionstillverkare. Övriga indikatorer avser de unionstillverkare som ingick i urvalet. Vad gäller de indikatorer som baseras på tillverkarna i urvalet är det, eftersom urvalet endast bestod av två grupper av tillverkare, av sekretesskäl inte möjligt att redovisa de faktiska aggregerade uppgifterna i tabellerna nedan. I stället anges endast indexerade uppgifter som visar på den trendmässiga utvecklingen i dessa indikatorer.

4.2.   Tillverkning

| (73) | Unionens tillverkningsvolym ökade mellan 2006 och 2008, men minskade kraftigt mellan 2008 och undersökningsperioden. Den kraftiga minskningen av tillverkningsvolymen berodde dels på den vikande marknaden, dels på det ökade trycket från dumpad import.

  Tabell 5












  Tillverkning |
| --- | --- |
| Tillverkare i urvalet | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | UP |
| Tillverkning (indexerat) | 100 | 107 | 121 | 84 | 66 |

(73)

Unionens tillverkningsvolym ökade mellan 2006 och 2008, men minskade kraftigt mellan 2008 och undersökningsperioden. Den kraftiga minskningen av tillverkningsvolymen berodde dels på den vikande marknaden, dels på det ökade trycket från dumpad import.

Tabell 5

Tillverkning

Tillverkare i urvalet

2006

2007

2008

2009

UP

Tillverkning (indexerat)

100

107

121

84

66

4.3.   Tillverkningskapacitet och kapacitetsutnyttjande

| (74) | Unionsindustrins tillverkningskapacitet förblev relativt stabil under hela skadeundersökningsperioden. Kapacitetsutnyttjandet minskade emellertid med 35 % mellan 2006 och undersökningsperioden. Under undersökningsperioden minskade kapacitetsutnyttjandet till lite mer än hälften av nivån 2008.

  Tabell 6












  Tillverkningskapacitet |
| --- | --- |
| Tillverkare i urvalet | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | UP |
| Kapacitet (indexerat) | 100 | 98 | 101 | 102 | 101 |
| Kapacitetsutnyttjande (indexerat) | 100 | 109 | 120 | 82 | 65 |

(74)

Unionsindustrins tillverkningskapacitet förblev relativt stabil under hela skadeundersökningsperioden. Kapacitetsutnyttjandet minskade emellertid med 35 % mellan 2006 och undersökningsperioden. Under undersökningsperioden minskade kapacitetsutnyttjandet till lite mer än hälften av nivån 2008.

Tabell 6

Tillverkningskapacitet

Tillverkare i urvalet

2006

2007

2008

2009

UP

Kapacitet (indexerat)

100

98

101

102

101

Kapacitetsutnyttjande (indexerat)

100

109

120

82

65

4.4.   Lager

| (75) | Tabellen nedan visar att nivån på utgående lager först ökade fram till 2008 då tillverkningen i unionen var som störst, och därefter började minska till följd av en minskad tillverkningsverksamhet.

  Tabell 7












  Lager |
| --- | --- |
| Tillverkare i urvalet | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | UP |
| Lager (indexerat) | 100 | 124 | 168 | 138 | 118 |

(75)

Tabellen nedan visar att nivån på utgående lager först ökade fram till 2008 då tillverkningen i unionen var som störst, och därefter började minska till följd av en minskad tillverkningsverksamhet.

Tabell 7

Lager

Tillverkare i urvalet

2006

2007

2008

2009

UP

Lager (indexerat)

100

124

168

138

118

4.5.   Unionens försäljningsvolym (totalt för unionsindustrin)

| (76) | Försäljningsvolymen för alla unionstillverkare på EU-marknaden minskade totalt sett med 39 % samtidigt som den kinesiska exporten ökade med 14 % (se skäl 68). Unionsindustrins försäljningsvolym i unionen utvecklades enligt följande:

  Tabell 8












  Unionsindustrins försäljning (volym) |
| --- | --- |
| Alla unionstillverkare | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | UP |
| Unionens försäljning (ton) | 82 743 | 91 043 | 79 418 | 63 223 | 50 569 |
| Indexerat | 100 | 110 | 96 | 76 | 61 |

(76)

Försäljningsvolymen för alla unionstillverkare på EU-marknaden minskade totalt sett med 39 % samtidigt som den kinesiska exporten ökade med 14 % (se skäl 68). Unionsindustrins försäljningsvolym i unionen utvecklades enligt följande:

Tabell 8

Unionsindustrins försäljning (volym)

Alla unionstillverkare

2006

2007

2008

2009

UP

Unionens försäljning (ton)

82 743

91 043

79 418

63 223

50 569

Indexerat

100

110

96

76

61

4.6.   Marknadsandel (totalt för unionsindustrin)

| (77) | Unionsindustrins marknadsandel minskade med 3,4 procentenheter mellan 2006 och 2007 och förblev relativt stabil under resten av skadeundersökningsperioden, med en mindre tillfällig ökning 2009. Under skadeundersökningsperioden tappade unionsindustrin totalt sett 3,6 procentenheter av sin marknadsandel samtidigt som marknadsandelen för den dumpade importen från Kina nästan fördubblades (se tabell 3).

  Tabell 9












  Unionsindustrins marknadsandel |
| --- | --- |
| Alla unionstillverkare | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | UP |
| Marknadsandel (%) | 62,7 % | 59,3 % | 59,4 % | 61,5 % | 59,1 % |
| Indexerat | 100 | 95 | 95 | 98 | 94 |

(77)

Unionsindustrins marknadsandel minskade med 3,4 procentenheter mellan 2006 och 2007 och förblev relativt stabil under resten av skadeundersökningsperioden, med en mindre tillfällig ökning 2009. Under skadeundersökningsperioden tappade unionsindustrin totalt sett 3,6 procentenheter av sin marknadsandel samtidigt som marknadsandelen för den dumpade importen från Kina nästan fördubblades (se tabell 3).

Tabell 9

Unionsindustrins marknadsandel

Alla unionstillverkare

2006

2007

2008

2009

UP

Marknadsandel (%)

62,7 %

59,3 %

59,4 %

61,5 %

59,1 %

Indexerat

100

95

95

98

94

4.7.   Försäljningspriser

| (78) | När det gäller de genomsnittliga försäljningspriserna framgår det av tabellen nedan att under 2007 ökade unionsindustrin sina försäljningspriser för att därefter gradvis minska dem varje år fram till undersökningsperioden, till prisnivåer under nivåerna 2006. Utvecklingen och den kraftiga volatiliteten i unionsindustrins försäljningspriser berodde delvis på att råvarukostnaderna fluktuerade våldsamt.

  Tabell 10












  Unionsindustrins försäljning (genomsnittliga priser) |
| --- | --- |
| Tillverkare i urvalet | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | UP |
| Genomsnittligt pris per ton (indexerat) | 100 | 135 | 126 | 100 | 92 |

(78)

När det gäller de genomsnittliga försäljningspriserna framgår det av tabellen nedan att under 2007 ökade unionsindustrin sina försäljningspriser för att därefter gradvis minska dem varje år fram till undersökningsperioden, till prisnivåer under nivåerna 2006. Utvecklingen och den kraftiga volatiliteten i unionsindustrins försäljningspriser berodde delvis på att råvarukostnaderna fluktuerade våldsamt.

Tabell 10

Unionsindustrins försäljning (genomsnittliga priser)

Tillverkare i urvalet

2006

2007

2008

2009

UP

Genomsnittligt pris per ton (indexerat)

100

135

126

100

92

4.8.   Sysselsättning

| (79) | Sysselsättningsnivån följde i stort sett utvecklingen i tillverkningsvolymerna (se tabell 5), vilket visar att unionsindustrin har försökt att rationalisera sina tillverkningskostnader när det varit nödvändigt. Unionsindustrin försökte anpassa sin arbetsstyrka efter de försämrade marknadsvillkoren genom att minska arbetstiden snarare än att minska antalet anställda. Tabellen nedan visar därför sysselsättningsnivån i heltidsekvivalenter. Sysselsättningen uttryckt i heltidsekvivalenter inom unionsindustrin ökade med 11 procentenheter mellan 2006 och 2008, följt av en minskning med 19 procentenheter från 2008 till undersökningsperioden. Överlag minskade antalet heltidsekvivalenter med 8 % under skadeundersökningsperioden.

  Tabell 11












  Sysselsättning |
| --- | --- |
| Tillverkare i urvalet | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | UP |
| Sysselsättning i heltidsekvivalenter (indexerat) | 100 | 106 | 111 | 95 | 92 |

(79)

Sysselsättningsnivån följde i stort sett utvecklingen i tillverkningsvolymerna (se tabell 5), vilket visar att unionsindustrin har försökt att rationalisera sina tillverkningskostnader när det varit nödvändigt. Unionsindustrin försökte anpassa sin arbetsstyrka efter de försämrade marknadsvillkoren genom att minska arbetstiden snarare än att minska antalet anställda. Tabellen nedan visar därför sysselsättningsnivån i heltidsekvivalenter. Sysselsättningen uttryckt i heltidsekvivalenter inom unionsindustrin ökade med 11 procentenheter mellan 2006 och 2008, följt av en minskning med 19 procentenheter från 2008 till undersökningsperioden. Överlag minskade antalet heltidsekvivalenter med 8 % under skadeundersökningsperioden.

Tabell 11

Sysselsättning

Tillverkare i urvalet

2006

2007

2008

2009

UP

Sysselsättning i heltidsekvivalenter (indexerat)

100

106

111

95

92

4.9.   Produktivitet

| (80) | Trots de åtgärder som vidtogs av unionsindustrin (se ovan) föll produktiviteten per heltidsekvivalent inom unionsindustrin kraftigt med totalt 29 %. Den kraftiga inverkan av den dumpade kinesiska importen under perioden med en vikande efterfrågan på marknaden hindrade unionsindustrin från att upprätthålla sina produktivitetsnivåer.

  Tabell 12












  Produktivitet |
| --- | --- |
| Tillverkare i urvalet | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | UP |
| Tillverkningsvolym per heltidsekvivalent (indexerat) | 100 | 102 | 109 | 88 | 71 |

(80)

Trots de åtgärder som vidtogs av unionsindustrin (se ovan) föll produktiviteten per heltidsekvivalent inom unionsindustrin kraftigt med totalt 29 %. Den kraftiga inverkan av den dumpade kinesiska importen under perioden med en vikande efterfrågan på marknaden hindrade unionsindustrin från att upprätthålla sina produktivitetsnivåer.

Tabell 12

Produktivitet

Tillverkare i urvalet

2006

2007

2008

2009

UP

Tillverkningsvolym per heltidsekvivalent (indexerat)

100

102

109

88

71

4.10.   Arbetskraftskostnader

| (81) | Under skadeundersökningsperioden lyckades unionsindustrin kontrollera utvecklingen av arbetskraftskostnaderna. Tabellen nedan visar att den genomsnittliga årliga arbetskraftskostnaden ökade något under 2007 och 2008, men minskade under 2009 och undersökningsperioden. Under perioden som helhet minskade enhetsarbetskostnaden med 2 %. Denna minskning skulle emellertid ha blivit ännu tydligare om avgångsvederlag inte hade inbegripits i den ovan nämnda utvecklingen.

  Tabell 13












  Arbetskraftskostnader |
| --- | --- |
| Tillverkare i urvalet | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | UP |
| Årlig arbetskraftskostnad per anställd (indexerat) | 100 | 103 | 109 | 100 | 98 |

(81)

Under skadeundersökningsperioden lyckades unionsindustrin kontrollera utvecklingen av arbetskraftskostnaderna. Tabellen nedan visar att den genomsnittliga årliga arbetskraftskostnaden ökade något under 2007 och 2008, men minskade under 2009 och undersökningsperioden. Under perioden som helhet minskade enhetsarbetskostnaden med 2 %. Denna minskning skulle emellertid ha blivit ännu tydligare om avgångsvederlag inte hade inbegripits i den ovan nämnda utvecklingen.

Tabell 13

Arbetskraftskostnader

Tillverkare i urvalet

2006

2007

2008

2009

UP

Årlig arbetskraftskostnad per anställd (indexerat)

100

103

109

100

98

4.11.   Lönsamhet och räntabilitet

| (82) | Unionsindustrins lönsamhet fastställdes genom att nettovinsten av försäljningen före skatt av den likadana produkten på unionsmarknaden till icke-närstående kunder uttrycktes i procent av försäljningsomsättningen. Unionsindustrins lönsamhetsmarginaler utvecklades därmed på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 14












  Lönsamhet och räntabilitet |
| --- | --- |
| Tillverkare i urvalet | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | UP |
| Nettovinst (indexerat) | 100 | 202 | 89 | – 147 | – 188 |
| Lönsamhet och räntabilitet (indexerat) | 100 | 289 | 215 | – 107 | – 153 |

(82)

Unionsindustrins lönsamhet fastställdes genom att nettovinsten av försäljningen före skatt av den likadana produkten på unionsmarknaden till icke-närstående kunder uttrycktes i procent av försäljningsomsättningen. Unionsindustrins lönsamhetsmarginaler utvecklades därmed på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 14

Lönsamhet och räntabilitet

Tillverkare i urvalet

2006

2007

2008

2009

UP

Nettovinst (indexerat)

100

202

89

– 147

– 188

Lönsamhet och räntabilitet (indexerat)

100

289

215

– 107

– 153

| (83) | Som visas i tabellen ovan toppade unionsindustrins lönsamhet 2007 till följd av de exceptionella marknadsförhållanden som gynnade alla marknadsaktörer. Den genomsnittliga lönsamheten började försämras efter 2007 och lönsamheten vände till en kraftig förlust under 2009 och undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(83)

Som visas i tabellen ovan toppade unionsindustrins lönsamhet 2007 till följd av de exceptionella marknadsförhållanden som gynnade alla marknadsaktörer. Den genomsnittliga lönsamheten började försämras efter 2007 och lönsamheten vände till en kraftig förlust under 2009 och undersökningsperioden.

| (84) | När det gäller räntabiliteten, uttryckt som vinst i procent av investeringarnas bokförda nettovärde, verkar denna indikator ha följt lönsamhetstrenden. |
| --- | --- |

(84)

När det gäller räntabiliteten, uttryckt som vinst i procent av investeringarnas bokförda nettovärde, verkar denna indikator ha följt lönsamhetstrenden.

4.12.   Kassaflöde och kapitalanskaffningsförmåga

| (85) | Kassaflödet (netto) från rörelsen utvecklades på följande sätt (med hänsyn till det negativa kassaflödet 2006 betraktades undantagsvis för denna tabell 2007 som referensår för att visa på utvecklingen i kassaflödet):

  Tabell 15












  Kassaflöde |
| --- | --- |
| Tillverkare i urvalet | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | UP |
| Kassaflöde (indexerat) | negativt | 100 | 685 | 175 | 53 |

(85)

Kassaflödet (netto) från rörelsen utvecklades på följande sätt (med hänsyn till det negativa kassaflödet 2006 betraktades undantagsvis för denna tabell 2007 som referensår för att visa på utvecklingen i kassaflödet):

Tabell 15

Kassaflöde

Tillverkare i urvalet

2006

2007

2008

2009

UP

Kassaflöde (indexerat)

negativt

100

685

175

53

| (86) | Tabellen ovan visar att unionsindustrins kassaflöde toppade under 2008 för att därefter minska fram till skadeundersökningsperiodens slut, och nådde en relativt låg nivå under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(86)

Tabellen ovan visar att unionsindustrins kassaflöde toppade under 2008 för att därefter minska fram till skadeundersökningsperiodens slut, och nådde en relativt låg nivå under undersökningsperioden.

4.13.   Investeringar

| (87) | Under skadeundersökningsperioden utvecklades de utvalda unionstillverkarnas investeringar på följande sätt:

  Tabell 16












  Investeringar |
| --- | --- |
| Tillverkare i urvalet | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | UP |
| Nettoinvesteringar (indexerat) | 100 | 192 | 406 | 286 | 183 |

(87)

Under skadeundersökningsperioden utvecklades de utvalda unionstillverkarnas investeringar på följande sätt:

Tabell 16

Investeringar

Tillverkare i urvalet

2006

2007

2008

2009

UP

Nettoinvesteringar (indexerat)

100

192

406

286

183

| (88) | Som framgår av tabellen ovan fortsatte unionstillverkarna att trots sin bräckliga ekonomiska situation investera under 2009 och undersökningsperioden (se ovan). Anledningen till detta är att i) det normalt inom denna typ av industri krävs vissa fleråriga investeringar som måste slutföras oavsett den rådande marknadssituationen, och att ii) det i denna sektor är nödvändigt att regelbundet uppgradera maskinerna för att kunna tillverka större kvantiteter av produkter i de högre kvalitetssegmenten (som en åtgärd för att upprätthålla konkurrenskraften gentemot andra tillverkare). |
| --- | --- |

(88)

Som framgår av tabellen ovan fortsatte unionstillverkarna att trots sin bräckliga ekonomiska situation investera under 2009 och undersökningsperioden (se ovan). Anledningen till detta är att i) det normalt inom denna typ av industri krävs vissa fleråriga investeringar som måste slutföras oavsett den rådande marknadssituationen, och att ii) det i denna sektor är nödvändigt att regelbundet uppgradera maskinerna för att kunna tillverka större kvantiteter av produkter i de högre kvalitetssegmenten (som en åtgärd för att upprätthålla konkurrenskraften gentemot andra tillverkare).

4.14.   Den nuvarande dumpningsmarginalens storlek

| (89) | Dumpningsmarginalerna för importen från Kina är mycket höga (se skäl 57). Med hänsyn till den dumpade importens volym, marknadsandel och pris kan dumpningsmarginalens inverkan anses vara betydande. |
| --- | --- |

(89)

Dumpningsmarginalerna för importen från Kina är mycket höga (se skäl 57). Med hänsyn till den dumpade importens volym, marknadsandel och pris kan dumpningsmarginalens inverkan anses vara betydande.

5.   Slutsats om skada

| (90) | Skadeindikatorerna utvecklades negativt under skadeundersökningsperioden. Detta framgår tydligt av bland annat indikatorerna för lönsamhet, tillverkningsvolym, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym och marknadsandel som alla har visat på en klart vikande trend. |
| --- | --- |

(90)

Skadeindikatorerna utvecklades negativt under skadeundersökningsperioden. Detta framgår tydligt av bland annat indikatorerna för lönsamhet, tillverkningsvolym, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym och marknadsandel som alla har visat på en klart vikande trend.

| (91) | Samtidigt underskred importen av rör av rostfritt stål från Kina unionsindustrins priser med upp till 32 % under undersökningsperioden (se skäl 71). |
| --- | --- |

(91)

Samtidigt underskred importen av rör av rostfritt stål från Kina unionsindustrins priser med upp till 32 % under undersökningsperioden (se skäl 71).

| (92) | Mot bakgrund av ovanstående drar kommissionen preliminärt slutsatsen att unionsindustrin lidit väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(92)

Mot bakgrund av ovanstående drar kommissionen preliminärt slutsatsen att unionsindustrin lidit väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen.

E.   ORSAKSSAMBAND

1.   Inledning

| (93) | I enlighet med artikel 3.6 och 3.7 i grundförordningen undersökte kommissionen om den dumpade importen hade vållat unionsindustrin skada i en sådan utsträckning att skadan kunde betecknas som väsentlig. Andra kända faktorer utöver den dumpade importen vilka samtidigt med denna kunde ha vållat unionsindustrin skada granskades också för att säkerställa att den eventuella skada som dessa andra faktorer hade vållat inte tillskrevs den dumpade importen. |
| --- | --- |

(93)

I enlighet med artikel 3.6 och 3.7 i grundförordningen undersökte kommissionen om den dumpade importen hade vållat unionsindustrin skada i en sådan utsträckning att skadan kunde betecknas som väsentlig. Andra kända faktorer utöver den dumpade importen vilka samtidigt med denna kunde ha vållat unionsindustrin skada granskades också för att säkerställa att den eventuella skada som dessa andra faktorer hade vållat inte tillskrevs den dumpade importen.

2.   Verkningar av den dumpade importen

| (94) | Mellan 2006 och undersökningsperioden ökade volymen av dumpad import av den berörda produkten med 14 % på en marknad som krympte med 35 %, vilket resulterade i att den ökade sin marknadsandel på unionsmarknaden med 76 %, från 10,5 % till 18,4 %. |
| --- | --- |

(94)

Mellan 2006 och undersökningsperioden ökade volymen av dumpad import av den berörda produkten med 14 % på en marknad som krympte med 35 %, vilket resulterade i att den ökade sin marknadsandel på unionsmarknaden med 76 %, från 10,5 % till 18,4 %.

| (95) | Ökningen av den dumpade importen av den berörda produkten från Kina under skadeundersökningsperioden sammanföll med en nedåtgående trend för de flesta skadeindikatorerna för unionsindustrin. Unionsindustrin tappade 3,6 procentenheter av sin marknadsandel och dess försäljningspriser minskade med 8 % till följd av det pristryck som den dumpade lågprisimporten utövade på unionsmarknaden. Det betydande prisunderskridandet hindrade unionsindustrin från att i tillräcklig utsträckning överföra de ökande tillverkningskostnaderna till försäljningspriserna, vilket ledde till negativa lönsamhetsnivåer under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(95)

Ökningen av den dumpade importen av den berörda produkten från Kina under skadeundersökningsperioden sammanföll med en nedåtgående trend för de flesta skadeindikatorerna för unionsindustrin. Unionsindustrin tappade 3,6 procentenheter av sin marknadsandel och dess försäljningspriser minskade med 8 % till följd av det pristryck som den dumpade lågprisimporten utövade på unionsmarknaden. Det betydande prisunderskridandet hindrade unionsindustrin från att i tillräcklig utsträckning överföra de ökande tillverkningskostnaderna till försäljningspriserna, vilket ledde till negativa lönsamhetsnivåer under undersökningsperioden.

| (96) | Utifrån detta dras preliminärt slutsatsen att den dumpade lågprisimporten från Kina som kom in på unionsmarknaden i stora och totalt sett ökande volymer, till priser som avsevärt underskred unionsindustrins priser under hela skadeundersökningsperioden, har vållat unionsindustrin väsentlig skada. |
| --- | --- |

(96)

Utifrån detta dras preliminärt slutsatsen att den dumpade lågprisimporten från Kina som kom in på unionsmarknaden i stora och totalt sett ökande volymer, till priser som avsevärt underskred unionsindustrins priser under hela skadeundersökningsperioden, har vållat unionsindustrin väsentlig skada.

3.   Verkningar av andra faktorer

3.1.   Import från andra tredjeländer

| (97) | Under skadeundersökningsperioden var importen från andra tredjeländer begränsad. Totalt minskade den totala marknadsandelen för importen från andra länder än Kina med 4,3 procentenheter, från 26,8 % till 22,5 %. |
| --- | --- |

(97)

Under skadeundersökningsperioden var importen från andra tredjeländer begränsad. Totalt minskade den totala marknadsandelen för importen från andra länder än Kina med 4,3 procentenheter, från 26,8 % till 22,5 %.

| (98) | De nästa största importkällorna under undersökningsperioden var Japan och Ukraina, med en marknadsandel på 5,2 % vardera. Indien hade en marknadsandel på 3,0 % medan importen från USA hade en marknadsandel på 2,7 % under undersökningsperioden. Följande tabell visar utvecklingen i fråga om importvolymer, priser och marknadsandelar för de fyra största importkällorna efter Kina och för den återstående importen från andra tredjeländer, allt enligt uppgifter från Eurostat. Såsom redan nämnts i skäl 64 var det nödvändigt att till viss del justera Eurostats uppgifter för den japanska importen för att exkludera snedvridningar till följd av felaktig rapportering av transaktioner.

  Tabell 17













  Import från andra länder |
| --- | --- |
| Land | | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | UP |
| Japan | Volym (ton) | 5 801 | 7 211 | 6 955 | 6 753 | 4 445 |
| | Marknadsandel (%) | 4,4 % | 4,7 % | 5,2 % | 6,6 % | 5,2 % |
| | Genomsnittligt pris (i euro) | 7 981 | 7 396 | 8 591 | 11 634 | 9 596 |
| Ukraina | Volym (ton) | 7 820 | 8 536 | 7 904 | 4 659 | 4 431 |
| | Marknadsandel (%) | 5,9 % | 5,6 % | 5,9 % | 4,5 % | 5,2 % |
| | Genomsnittligt pris (i euro) | 6 775 | 9 212 | 8 100 | 6 336 | 6 031 |
| Indien | Volym (ton) | 3 664 | 4 323 | 3 461 | 3 265 | 2 540 |
| | Marknadsandel (%) | 2,8 % | 2,8 % | 2,6 % | 3,2 % | 3,0 % |
| | Genomsnittligt pris (i euro) | 5 519 | 6 874 | 6 789 | 3 929 | 4 111 |
| USA | Volym (ton) | 3 739 | 6 019 | 2 724 | 2 740 | 2 344 |
| | Marknadsandel (%) | 2,8 % | 3,9 % | 2,0 % | 2,7 % | 2,7 % |
| | Genomsnittligt pris (i euro) | 16 235 | 5 597 | 12 892 | 11 175 | 11 054 |
| Andra länder | Volym (ton) | 14 394 | 9 709 | 8 063 | 5 183 | 5 542 |
| | Marknadsandel (%) | 10,9 % | 6,3 % | 6,0 % | 5,0 % | 6,5 % |
| | Genomsnittligt pris (i euro) | 6 643 | 7 880 | 8 553 | 6 695 | 6 497 |
| Totalt för alla tredjeländer utom Kina | Volym (ton) | 35 418 | 35 797 | 29 107 | 22 600 | 19 303 |
| | Marknadsandel (%) | 26,8 % | 23,3 % | 21,8 % | 22,0 % | 22,5 % |
| | Genomsnittligt pris (i euro) | 5 586 | 7 540 | 8 453 | 8 392 | 7 484 |

(98)

De nästa största importkällorna under undersökningsperioden var Japan och Ukraina, med en marknadsandel på 5,2 % vardera. Indien hade en marknadsandel på 3,0 % medan importen från USA hade en marknadsandel på 2,7 % under undersökningsperioden. Följande tabell visar utvecklingen i fråga om importvolymer, priser och marknadsandelar för de fyra största importkällorna efter Kina och för den återstående importen från andra tredjeländer, allt enligt uppgifter från Eurostat. Såsom redan nämnts i skäl 64 var det nödvändigt att till viss del justera Eurostats uppgifter för den japanska importen för att exkludera snedvridningar till följd av felaktig rapportering av transaktioner.

Tabell 17

Import från andra länder

Land

2006

2007

2008

2009

UP

Japan

Volym (ton)

5 801

7 211

6 955

6 753

4 445

Marknadsandel (%)

4,4 %

4,7 %

5,2 %

6,6 %

5,2 %

Genomsnittligt pris (i euro)

7 981

7 396

8 591

11 634

9 596

Ukraina

Volym (ton)

7 820

8 536

7 904

4 659

4 431

Marknadsandel (%)

5,9 %

5,6 %

5,9 %

4,5 %

5,2 %

Genomsnittligt pris (i euro)

6 775

9 212

8 100

6 336

6 031

Indien

Volym (ton)

3 664

4 323

3 461

3 265

2 540

Marknadsandel (%)

2,8 %

2,8 %

2,6 %

3,2 %

3,0 %

Genomsnittligt pris (i euro)

5 519

6 874

6 789

3 929

4 111

USA

Volym (ton)

3 739

6 019

2 724

2 740

2 344

Marknadsandel (%)

2,8 %

3,9 %

2,0 %

2,7 %

2,7 %

Genomsnittligt pris (i euro)

16 235

5 597

12 892

11 175

11 054

Andra länder

Volym (ton)

14 394

9 709

8 063

5 183

5 542

Marknadsandel (%)

10,9 %

6,3 %

6,0 %

5,0 %

6,5 %

Genomsnittligt pris (i euro)

6 643

7 880

8 553

6 695

6 497

Totalt för alla tredjeländer utom Kina

Volym (ton)

35 418

35 797

29 107

22 600

19 303

Marknadsandel (%)

26,8 %

23,3 %

21,8 %

22,0 %

22,5 %

Genomsnittligt pris (i euro)

5 586

7 540

8 453

8 392

7 484

| (99) | Som framgår av ovanstående tabell ökade Japan sin marknadsandel med 0,8 procentenheter under skadeundersökningsperioden, från 4,4 % to 5,2 %. Priserna på den japanska importen verkar emellertid vara mycket mer jämförbara med unionspriserna än priserna på importen från Kina. Framför allt var de japanska importpriserna väsentligt högre än unionsindustrins priser under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(99)

Som framgår av ovanstående tabell ökade Japan sin marknadsandel med 0,8 procentenheter under skadeundersökningsperioden, från 4,4 % to 5,2 %. Priserna på den japanska importen verkar emellertid vara mycket mer jämförbara med unionspriserna än priserna på importen från Kina. Framför allt var de japanska importpriserna väsentligt högre än unionsindustrins priser under undersökningsperioden.

| (100) | Importen från USA gjordes till priser som var väsentligt högre än unionsindustrins priser under skadeundersökningsperioden (förutom under 2007). När det gäller importen från Ukraina och Indien hade båda dessa länder en relativt stabil marknadsandel på unionsmarknaden, även om de genomsnittliga priserna från dessa länder totalt sett var lägre än unionsindustrins priser. Ukrainas marknadsandel minskade från 5,9 % till 5,2 % medan Indiens marknadsandel ökade från 2,8 % till 3,0 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(100)

Importen från USA gjordes till priser som var väsentligt högre än unionsindustrins priser under skadeundersökningsperioden (förutom under 2007). När det gäller importen från Ukraina och Indien hade båda dessa länder en relativt stabil marknadsandel på unionsmarknaden, även om de genomsnittliga priserna från dessa länder totalt sett var lägre än unionsindustrins priser. Ukrainas marknadsandel minskade från 5,9 % till 5,2 % medan Indiens marknadsandel ökade från 2,8 % till 3,0 % under skadeundersökningsperioden.

| (101) | Sammanfattningsvis minskade marknadsandelen för importen från alla tredjeländer utom Kina med 4,3 procentenheter (från 26,8 % till 22,5 %) under skadeundersökningsperioden. Totalt sett ökade det genomsnittliga importpriset från alla tredjeländer utom Kina med 34 % under skadeundersökningsperioden (från 5 586 euro till 7 484 euro per ton) i skarp kontrast med den 9-procentiga minskningen av det redan mycket låga kinesiska importpriset och den 8-procentiga minskningen av unionsindustrins genomsnittliga försäljningspriser. |
| --- | --- |

(101)

Sammanfattningsvis minskade marknadsandelen för importen från alla tredjeländer utom Kina med 4,3 procentenheter (från 26,8 % till 22,5 %) under skadeundersökningsperioden. Totalt sett ökade det genomsnittliga importpriset från alla tredjeländer utom Kina med 34 % under skadeundersökningsperioden (från 5 586 euro till 7 484 euro per ton) i skarp kontrast med den 9-procentiga minskningen av det redan mycket låga kinesiska importpriset och den 8-procentiga minskningen av unionsindustrins genomsnittliga försäljningspriser.

| (102) | Mot denna bakgrund dras slutsatsen att importen från andra tredjeländer än Kina inte verkar ha bidragit till den skada som unionsindustrin lidit under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(102)

Mot denna bakgrund dras slutsatsen att importen från andra tredjeländer än Kina inte verkar ha bidragit till den skada som unionsindustrin lidit under undersökningsperioden.

3.2.   Verkningar av marknadsfluktuationer och den ekonomiska krisen

| (103) | Marknaden för rör av rostfritt stål präglades av en kraftig uppgång under 2007 och de första tre kvartalen 2008 men så småningom blev verkningarna av den finansiella och ekonomiska krisen märkbara även inom denna sektor. Konjunkturnedgångens inverkan började slå igenom sista kvartalet 2008, fortsatte under hela 2009 och höll i sig även under första halvåret 2010, dvs. hela undersökningsperioden. Allt detta återspeglas i unionens trendmässiga förbrukning som toppade 2007 för att därefter minska år för år (se tabell 1 ovan). |
| --- | --- |

(103)

Marknaden för rör av rostfritt stål präglades av en kraftig uppgång under 2007 och de första tre kvartalen 2008 men så småningom blev verkningarna av den finansiella och ekonomiska krisen märkbara även inom denna sektor. Konjunkturnedgångens inverkan började slå igenom sista kvartalet 2008, fortsatte under hela 2009 och höll i sig även under första halvåret 2010, dvs. hela undersökningsperioden. Allt detta återspeglas i unionens trendmässiga förbrukning som toppade 2007 för att därefter minska år för år (se tabell 1 ovan).

| (104) | Denna minskade förbrukning till följd av konjunkturnedgången påverkade förvisso utan tvekan unionsindustrins situation. Det ska emellertid påpekas att denna negativa inverkan kraftigt förvärrades av den dumpade importen från Kina, som betydligt underskred unionsindustrins priser. Så även om man kan anse att konjunkturnedgången bidrog till skadan under undersökningsperioden, kan detta inte på något sätt minska de skadliga verkningarna av den dumpade lågprisimporten från Kina på unionsmarknaden. Om det inte hade förekommit någon illojal konkurrens från Kina eller något tryck till följd av volymen av och priset på denna import, skulle unionstillverkarna ha kunnat upprätthålla godtagbara nivåer på försäljningspriserna och lönsamheten även i ett läge med vikande efterfrågan. |
| --- | --- |

(104)

Denna minskade förbrukning till följd av konjunkturnedgången påverkade förvisso utan tvekan unionsindustrins situation. Det ska emellertid påpekas att denna negativa inverkan kraftigt förvärrades av den dumpade importen från Kina, som betydligt underskred unionsindustrins priser. Så även om man kan anse att konjunkturnedgången bidrog till skadan under undersökningsperioden, kan detta inte på något sätt minska de skadliga verkningarna av den dumpade lågprisimporten från Kina på unionsmarknaden. Om det inte hade förekommit någon illojal konkurrens från Kina eller något tryck till följd av volymen av och priset på denna import, skulle unionstillverkarna ha kunnat upprätthålla godtagbara nivåer på försäljningspriserna och lönsamheten även i ett läge med vikande efterfrågan.

| (105) | Faktum är att verkningarna av den dumpade importen från Kina som betydligt underskred unionens försäljningspriser under undersökningsperioden kan anses ha gjort ännu större skada under en period av ekonomisk kris när försäljningsvolymer och priser under alla omständigheter redan är pressade av den lägre förbrukningen. |
| --- | --- |

(105)

Faktum är att verkningarna av den dumpade importen från Kina som betydligt underskred unionens försäljningspriser under undersökningsperioden kan anses ha gjort ännu större skada under en period av ekonomisk kris när försäljningsvolymer och priser under alla omständigheter redan är pressade av den lägre förbrukningen.

| (106) | På grund av dessa omständigheter kan den ekonomiska krisen inte anses som en möjlig faktor som bryter orsakssambandet mellan den skada som unionsindustrin vållats och den dumpade importen från Kina. |
| --- | --- |

(106)

På grund av dessa omständigheter kan den ekonomiska krisen inte anses som en möjlig faktor som bryter orsakssambandet mellan den skada som unionsindustrin vållats och den dumpade importen från Kina.

3.3.   Unionsindustrins exportresultat

| (107) | När det gäller utvecklingen av unionsindustrins exportförsäljning minskade exporten mindre än den inhemska försäljningen, oavsett om alla unionstillverkare eller endast tillverkarna i urvalet granskades. Följande trend kunde fastställas för utvecklingen i fråga om unionsindustrins exportvolym under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 18












  Unionsindustrin – exportförsäljning (ton) till icke-närstående kunder |
| --- | --- |
| Alla unionstillverkare | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | UP |
| Indexerat | 100 | 99 | 108 | 88 | 64 |

(107)

När det gäller utvecklingen av unionsindustrins exportförsäljning minskade exporten mindre än den inhemska försäljningen, oavsett om alla unionstillverkare eller endast tillverkarna i urvalet granskades. Följande trend kunde fastställas för utvecklingen i fråga om unionsindustrins exportvolym under skadeundersökningsperioden:

Tabell 18

Unionsindustrin – exportförsäljning (ton) till icke-närstående kunder

Alla unionstillverkare

2006

2007

2008

2009

UP

Indexerat

100

99

108

88

64

| (108) | Det bör påpekas att unionsindustrins exportförsäljning krympte i en långsammare takt än industrins försäljning på unionsmarknaden. Detta kan tyda på att trycket från den dumpade importen från Kina är särskilt kraftigt på unionsmarknaden. Till följd av detta samt exportens stora andel av unionsindustrins totala försäljning (konstant mellan 39 % och 45 % under skadeundersökningsperioden) går det utan tvekan att utesluta att unionstillverkarna skulle ha en bristande konkurrenskraft på världsmarknaden. |
| --- | --- |

(108)

Det bör påpekas att unionsindustrins exportförsäljning krympte i en långsammare takt än industrins försäljning på unionsmarknaden. Detta kan tyda på att trycket från den dumpade importen från Kina är särskilt kraftigt på unionsmarknaden. Till följd av detta samt exportens stora andel av unionsindustrins totala försäljning (konstant mellan 39 % och 45 % under skadeundersökningsperioden) går det utan tvekan att utesluta att unionstillverkarna skulle ha en bristande konkurrenskraft på världsmarknaden.

3.4.   Den kinesiska dumpade importens konkurrenskraft och unionsindustrins tillverkningskostnad

| (109) | Den höga volatiliteten i priserna på legeringar samt den allmänna utvecklingen i efterfrågan på marknaden orsakade stora fluktuationer i kostnaderna för solida rörämnen av rostfritt stål, som används som huvudsaklig råvara vid tillverkningen av den berörda produkten. Unionsindustrins genomsnittliga tillverkningskostnad per enhet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 19












  Unionsindustrin – tillverkningskostnad (euro per ton) |
| --- | --- |
| Tillverkare i urvalet | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | UP |
| Indexerat | 100 | 120 | 119 | 124 | 118 |

(109)

Den höga volatiliteten i priserna på legeringar samt den allmänna utvecklingen i efterfrågan på marknaden orsakade stora fluktuationer i kostnaderna för solida rörämnen av rostfritt stål, som används som huvudsaklig råvara vid tillverkningen av den berörda produkten. Unionsindustrins genomsnittliga tillverkningskostnad per enhet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 19

Unionsindustrin – tillverkningskostnad (euro per ton)

Tillverkare i urvalet

2006

2007

2008

2009

UP

Indexerat

100

120

119

124

118

| (110) | Såsom redan angetts i skäl 78 är den kinesiska marknaden för de huvudsakliga råvarorna mycket snedvriden. Till följd av denna snedvridning verkar exporterande tillverkare i Kina ha kunnat sälja den berörda produkten på export till unionsmarknaden med en prissättning som sannolikt är mindre känslig för förändringar i råvarupriserna och som leder till priser som kraftigt underskrider priserna på unionsmarknaden. Denna snedvridning på den kinesiska råvarumarknaden ger med andra ord kinesiska tillverkare av rör av rostfritt stål en orättvis konkurrensfördel jämfört med unionsindustrin. Denna snedvridning skulle ha bidragit till att kinesiska tillverkare skulle ha kunnat behålla sina låga priser på den dumpade importen från Kina. |
| --- | --- |

(110)

Såsom redan angetts i skäl 78 är den kinesiska marknaden för de huvudsakliga råvarorna mycket snedvriden. Till följd av denna snedvridning verkar exporterande tillverkare i Kina ha kunnat sälja den berörda produkten på export till unionsmarknaden med en prissättning som sannolikt är mindre känslig för förändringar i råvarupriserna och som leder till priser som kraftigt underskrider priserna på unionsmarknaden. Denna snedvridning på den kinesiska råvarumarknaden ger med andra ord kinesiska tillverkare av rör av rostfritt stål en orättvis konkurrensfördel jämfört med unionsindustrin. Denna snedvridning skulle ha bidragit till att kinesiska tillverkare skulle ha kunnat behålla sina låga priser på den dumpade importen från Kina.

4.   Slutsats om orsakssamband

| (111) | Sammanfattningsvis har analysen ovan visat att importen från Kina har ökat när det gäller kvantiteter och vunnit stora marknadsandelar under skadeundersökningsperioden. Dessa ökande kvantiteter som kom in på unionsmarknaden till dumpade priser underskred dessutom avsevärt unionsindustrins priser. Även om unionsindustrin, tack vare de exceptionellt positiva förhållandena på marknaden under 2007 och 2008, under en viss tid kunde stå emot de negativa verkningarna av detta pristryck, blev detta inte längre möjligt när den ekonomiska krisen förde med sig en kraftigt minskad efterfrågan. |
| --- | --- |

(111)

Sammanfattningsvis har analysen ovan visat att importen från Kina har ökat när det gäller kvantiteter och vunnit stora marknadsandelar under skadeundersökningsperioden. Dessa ökande kvantiteter som kom in på unionsmarknaden till dumpade priser underskred dessutom avsevärt unionsindustrins priser. Även om unionsindustrin, tack vare de exceptionellt positiva förhållandena på marknaden under 2007 och 2008, under en viss tid kunde stå emot de negativa verkningarna av detta pristryck, blev detta inte längre möjligt när den ekonomiska krisen förde med sig en kraftigt minskad efterfrågan.

| (112) | Andra faktorer som kan ha vållat unionsindustrin skada har också analyserats. Man fann då att importen från andra tredjeländer, verkningarna av den ekonomiska krisen, unionsindustrins exportresultat och andra faktorer, inklusive de som rör snedvridningarna på den kinesiska råvarumarknaden, inte verkar vara sådana att de kan bryta det orsakssamband som fastställts mellan den dumpade importen och den skada som unionsindustrin vållats under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(112)

Andra faktorer som kan ha vållat unionsindustrin skada har också analyserats. Man fann då att importen från andra tredjeländer, verkningarna av den ekonomiska krisen, unionsindustrins exportresultat och andra faktorer, inklusive de som rör snedvridningarna på den kinesiska råvarumarknaden, inte verkar vara sådana att de kan bryta det orsakssamband som fastställts mellan den dumpade importen och den skada som unionsindustrin vållats under undersökningsperioden.

| (113) | På grundval av ovanstående analys, där man har lokaliserat och avskilt effekterna av alla kända faktorer som påverkat unionsindustrins situation från de skadliga verkningarna av den dumpade importen, drar kommissionen preliminärt slutsatsen att importen från Kina har vållat unionsindustrin väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.6 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(113)

På grundval av ovanstående analys, där man har lokaliserat och avskilt effekterna av alla kända faktorer som påverkat unionsindustrins situation från de skadliga verkningarna av den dumpade importen, drar kommissionen preliminärt slutsatsen att importen från Kina har vållat unionsindustrin väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.6 i grundförordningen.

F.   UNIONENS INTRESSE

| (114) | I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen om det, trots slutsatserna om dumpning, skada och orsakssamband, fanns några skäl som kunde leda till slutsatsen att det inte ligger unionens intresse att införa åtgärder i detta särskilda fall. Kommissionen övervägde därför i enlighet med artikel 21.1 i grundförordningen vilka verkningar eventuella åtgärder skulle få för alla parter i förfarandet samt vilka följderna skulle bli om åtgärder inte vidtogs. |
| --- | --- |

(114)

I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen om det, trots slutsatserna om dumpning, skada och orsakssamband, fanns några skäl som kunde leda till slutsatsen att det inte ligger unionens intresse att införa åtgärder i detta särskilda fall. Kommissionen övervägde därför i enlighet med artikel 21.1 i grundförordningen vilka verkningar eventuella åtgärder skulle få för alla parter i förfarandet samt vilka följderna skulle bli om åtgärder inte vidtogs.

| (115) | Kommissionen sände frågeformulär till oberoende importörer och användare. Två importörer och en användare besvarade i slutändan frågeformuläret inom den fastställda tidsfristen. |
| --- | --- |

(115)

Kommissionen sände frågeformulär till oberoende importörer och användare. Två importörer och en användare besvarade i slutändan frågeformuläret inom den fastställda tidsfristen.

1.   Unionsindustrins intresse

| (116) | En unionstillverkare motsatte sig införandet av antidumpningsåtgärder eftersom företaget till viss del köper hålade rörämnen från Kina i syfte att ytterligare bearbeta dem till färdiga rör. Denna tillverkare svarar emellertid för mindre än 2 % av unionens samlade tillverkning. |
| --- | --- |

(116)

En unionstillverkare motsatte sig införandet av antidumpningsåtgärder eftersom företaget till viss del köper hålade rörämnen från Kina i syfte att ytterligare bearbeta dem till färdiga rör. Denna tillverkare svarar emellertid för mindre än 2 % av unionens samlade tillverkning.

| (117) | Det erinras om att skadeindikatorerna överlag uppvisade en negativ trend och att särskilt de skadeindikatorer som rör tillverknings- och försäljningsvolymer, marknadsandelar samt unionsindustrins ekonomiska resultat, såsom lönsamhet och räntabilitet, påverkades allvarligt. |
| --- | --- |

(117)

Det erinras om att skadeindikatorerna överlag uppvisade en negativ trend och att särskilt de skadeindikatorer som rör tillverknings- och försäljningsvolymer, marknadsandelar samt unionsindustrins ekonomiska resultat, såsom lönsamhet och räntabilitet, påverkades allvarligt.

| (118) | Om åtgärder införs förväntas prisnedgången och förlusten av marknadsandelar att mildras och unionsindustrins försäljningspriser börja återhämta sig, vilket borde leda till att unionsindustrins ekonomiska situation påtagligt förbättras. |
| --- | --- |

(118)

Om åtgärder införs förväntas prisnedgången och förlusten av marknadsandelar att mildras och unionsindustrins försäljningspriser börja återhämta sig, vilket borde leda till att unionsindustrins ekonomiska situation påtagligt förbättras.

| (119) | Om antidumpningsåtgärder å andra sidan inte införs, är det sannolikt att försämringen av unionsindustrins marknadssituation och ekonomiska situation kommer att fortsätta. I ett sådant scenario skulle unionsindustrin tappa ytterligare marknadsandelar eftersom den inte kommer att kunna följa de marknadspriser som fastställs av den dumpade importen från Kina. Detta kommer sannolikt att leda till ytterligare nedskärningar i tillverkningen och nedläggning av produktionsanläggningar i unionen, vilket medför en omfattande förlust av arbetstillfällen. |
| --- | --- |

(119)

Om antidumpningsåtgärder å andra sidan inte införs, är det sannolikt att försämringen av unionsindustrins marknadssituation och ekonomiska situation kommer att fortsätta. I ett sådant scenario skulle unionsindustrin tappa ytterligare marknadsandelar eftersom den inte kommer att kunna följa de marknadspriser som fastställs av den dumpade importen från Kina. Detta kommer sannolikt att leda till ytterligare nedskärningar i tillverkningen och nedläggning av produktionsanläggningar i unionen, vilket medför en omfattande förlust av arbetstillfällen.

| (120) | Mot bakgrund av alla dessa faktorer dras därför preliminärt slutsatsen att införandet av antidumpningsåtgärder skulle ligga i unionsindustrins intresse. |
| --- | --- |

(120)

Mot bakgrund av alla dessa faktorer dras därför preliminärt slutsatsen att införandet av antidumpningsåtgärder skulle ligga i unionsindustrins intresse.

2.   Icke-närstående unionsimportörers intresse

| (121) | Såsom anges ovan tillämpades inte något stickprovsförfarande på icke-närstående importörer eftersom endast två icke-närstående importörer samarbetade fullt ut i denna undersökning genom att besvara frågeformuläret. Bara en liten del av dessa två importörers omsättning rörde återförsäljning av den berörda produkten från Kina. |
| --- | --- |

(121)

Såsom anges ovan tillämpades inte något stickprovsförfarande på icke-närstående importörer eftersom endast två icke-närstående importörer samarbetade fullt ut i denna undersökning genom att besvara frågeformuläret. Bara en liten del av dessa två importörers omsättning rörde återförsäljning av den berörda produkten från Kina.

| (122) | Den import som dessa två importörer uppgett att de har utgör emellertid en relativt liten andel av all import från Kina under undersökningsperioden (mycket mindre än 10 %). Med tanke på de höga marginaler som dessa importörer erhöll på återförsäljningen av den berörda produkten under undersökningsperioden, kan man anta att införandet av antidumpningsåtgärder skulle leda till en lägre lönsamhet för dem. Ingen av importörerna framförde emellertid några argument för att införandet av antidumpningstullar skulle strida mot deras intresse. Eftersom båda även återförsäljer rör av rostfritt stål av icke-kinesiskt ursprung (inklusive rör med ursprung i unionen), skulle de dessutom kunna koncentrera sina inköp till icke-kinesiska leverantörer, som inte påverkas av tullarna. |
| --- | --- |

(122)

Den import som dessa två importörer uppgett att de har utgör emellertid en relativt liten andel av all import från Kina under undersökningsperioden (mycket mindre än 10 %). Med tanke på de höga marginaler som dessa importörer erhöll på återförsäljningen av den berörda produkten under undersökningsperioden, kan man anta att införandet av antidumpningsåtgärder skulle leda till en lägre lönsamhet för dem. Ingen av importörerna framförde emellertid några argument för att införandet av antidumpningstullar skulle strida mot deras intresse. Eftersom båda även återförsäljer rör av rostfritt stål av icke-kinesiskt ursprung (inklusive rör med ursprung i unionen), skulle de dessutom kunna koncentrera sina inköp till icke-kinesiska leverantörer, som inte påverkas av tullarna.

| (123) | Inga andra importörer har samarbetat genom att besvara frågeformuläret eller lämna underbyggda synpunkter. Den preliminära slutsatsen är därför att införandet av provisoriska åtgärder inte kommer att få några betydande negativa verkningar för unionsimportörernas intresse. |
| --- | --- |

(123)

Inga andra importörer har samarbetat genom att besvara frågeformuläret eller lämna underbyggda synpunkter. Den preliminära slutsatsen är därför att införandet av provisoriska åtgärder inte kommer att få några betydande negativa verkningar för unionsimportörernas intresse.

3.   Användarnas intresse

| (124) | De sömlösa rör av rostfritt stål som omfattas av detta förfarande används i ett stort antal tillämpningar (se skäl 17). Trots detta samarbetade endast en användare som använder rör av rostfritt stål för tillverkning av luftberörda värmeväxlare och luftkylda kondensorer, och som svarade för mindre än 1 % av den samlade kinesiska importen under undersökningsperioden. Man kan emellertid preliminärt dra slutsatsen att användarnas mycket begränsade samarbete verkar tyda på att inverkan på användarindustrins lönsamhet och ekonomiska situation rent generellt kommer att bli relativt begränsad. |
| --- | --- |

(124)

De sömlösa rör av rostfritt stål som omfattas av detta förfarande används i ett stort antal tillämpningar (se skäl 17). Trots detta samarbetade endast en användare som använder rör av rostfritt stål för tillverkning av luftberörda värmeväxlare och luftkylda kondensorer, och som svarade för mindre än 1 % av den samlade kinesiska importen under undersökningsperioden. Man kan emellertid preliminärt dra slutsatsen att användarnas mycket begränsade samarbete verkar tyda på att inverkan på användarindustrins lönsamhet och ekonomiska situation rent generellt kommer att bli relativt begränsad.

| (125) | Av de svar på frågeformuläret som denna användare lämnade framgår att företaget inte kommer att påverkas allvarligt av antidumpningsåtgärder, inte ens med avseende på den företagsavdelning som använder de rostfria rören. En jämförelse mellan värdet på importen av den berörda produkten och omsättningen hos den företagsavdelning som använder de importerade varorna visar att verkningarna kan anses obetydliga. |
| --- | --- |

(125)

Av de svar på frågeformuläret som denna användare lämnade framgår att företaget inte kommer att påverkas allvarligt av antidumpningsåtgärder, inte ens med avseende på den företagsavdelning som använder de rostfria rören. En jämförelse mellan värdet på importen av den berörda produkten och omsättningen hos den företagsavdelning som använder de importerade varorna visar att verkningarna kan anses obetydliga.

| (126) | På grundval av uppgifterna från denna användare går det emellertid inte att utesluta att vissa användarföretag som använder importerade rostfria rör från Kina i betydligt större mängder skulle kunna påverkas negativt av antidumpningsåtgärderna. |
| --- | --- |

(126)

På grundval av uppgifterna från denna användare går det emellertid inte att utesluta att vissa användarföretag som använder importerade rostfria rör från Kina i betydligt större mängder skulle kunna påverkas negativt av antidumpningsåtgärderna.

| (127) | Det går inte att utifrån den information som lämnats av den enda samarbetsvilliga användaren uppskatta den totala sysselsättningen inom hela användarindustrin i unionen, till följd av företagets begränsade representativitet och den berörda produktens många tillämpningsområden. |
| --- | --- |

(127)

Det går inte att utifrån den information som lämnats av den enda samarbetsvilliga användaren uppskatta den totala sysselsättningen inom hela användarindustrin i unionen, till följd av företagets begränsade representativitet och den berörda produktens många tillämpningsområden.

| (128) | Det bör även noteras att nivån på åtgärderna sannolikt inte kommer att förhindra att den kinesiska importen fortsätter att försörja unionsmarknaden, om än till högre icke-skadevållande priser. Dessutom talar unionsindustrins outnyttjade tillverkningskapacitet och de alternativa källorna till import från andra tredjeländer för att det inte föreligger någon risk för att försörjningstryggheten med avseende på rör av rostfritt stål till unionsmarknaden hotas. |
| --- | --- |

(128)

Det bör även noteras att nivån på åtgärderna sannolikt inte kommer att förhindra att den kinesiska importen fortsätter att försörja unionsmarknaden, om än till högre icke-skadevållande priser. Dessutom talar unionsindustrins outnyttjade tillverkningskapacitet och de alternativa källorna till import från andra tredjeländer för att det inte föreligger någon risk för att försörjningstryggheten med avseende på rör av rostfritt stål till unionsmarknaden hotas.

| (129) | Dessutom är unionsindustrin fortfarande, trots dess svårigheter på senare tid, den största leverantören till användarindustrin i unionen. Om åtgärder inte införs skulle, om unionsindustrins ekonomiska situation försämras ytterligare, unionsindustrins existens hotas vilket skulle medföra en risk för försörjningstryggheten för användarna i unionen. |
| --- | --- |

(129)

Dessutom är unionsindustrin fortfarande, trots dess svårigheter på senare tid, den största leverantören till användarindustrin i unionen. Om åtgärder inte införs skulle, om unionsindustrins ekonomiska situation försämras ytterligare, unionsindustrins existens hotas vilket skulle medföra en risk för försörjningstryggheten för användarna i unionen.

| (130) | Sammantaget, och vid en bedömning av antidumpningsåtgärdernas totala inverkan, kommer av allt att döma de positiva verkningarna för unionsindustrin tydligt uppväga de eventuella negativa verkningarna för andra intressegrupper. Den preliminära slutsatsen är därför att antidumpningstullarna inte strider mot unionens intresse. |
| --- | --- |

(130)

Sammantaget, och vid en bedömning av antidumpningsåtgärdernas totala inverkan, kommer av allt att döma de positiva verkningarna för unionsindustrin tydligt uppväga de eventuella negativa verkningarna för andra intressegrupper. Den preliminära slutsatsen är därför att antidumpningstullarna inte strider mot unionens intresse.

4.   Slutsats om unionens intresse

| (131) | På grundval av ovanstående dras slutsatsen att införandet av åtgärder mot dumpad import av den berörda produkten från Kina skulle ge unionsindustrin möjlighet att förbättra sin situation genom ökade försäljningsvolymer, högre priser och större marknadsandelar. Även om det kan uppkomma vissa negativa verkningar i form av kostnadsökningar för vissa användare, kommer dessa verkningar med all sannolikhet att uppvägas av de förväntade fördelarna för tillverkarna och deras leverantörer. |
| --- | --- |

(131)

På grundval av ovanstående dras slutsatsen att införandet av åtgärder mot dumpad import av den berörda produkten från Kina skulle ge unionsindustrin möjlighet att förbättra sin situation genom ökade försäljningsvolymer, högre priser och större marknadsandelar. Även om det kan uppkomma vissa negativa verkningar i form av kostnadsökningar för vissa användare, kommer dessa verkningar med all sannolikhet att uppvägas av de förväntade fördelarna för tillverkarna och deras leverantörer.

| (132) | Mot bakgrund av ovanstående dras preliminärt slutsatsen att det sammantaget inte finns några tvingande skäl som talar emot införandet av provisoriska åtgärder mot import av den berörda produkten med ursprung i Kina. |
| --- | --- |

(132)

Mot bakgrund av ovanstående dras preliminärt slutsatsen att det sammantaget inte finns några tvingande skäl som talar emot införandet av provisoriska åtgärder mot import av den berörda produkten med ursprung i Kina.

G.   PROVISORISKA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

| (133) | Mot bakgrund av slutsatserna avseende dumpning, skada, orsakssamband och unionens intresse bör provisoriska åtgärder införas mot import av den berörda produkten med ursprung i Kina för att förhindra att dumpad import vållar unionsindustrin ytterligare skada. |
| --- | --- |

(133)

Mot bakgrund av slutsatserna avseende dumpning, skada, orsakssamband och unionens intresse bör provisoriska åtgärder införas mot import av den berörda produkten med ursprung i Kina för att förhindra att dumpad import vållar unionsindustrin ytterligare skada.

1.   Nivå för undanröjande av skada

| (134) | De provisoriska åtgärderna mot import med ursprung i Kina bör införas på en nivå som är tillräcklig för att undanröja dumpning, utan att överskrida den skada som den dumpade importen vållar unionsindustrin. Vid beräkningen av storleken på det tullbelopp som är nödvändig för att undanröja verkningarna av den skadevållande dumpningen, ansågs det att eventuella åtgärder borde göra det möjligt för unionsindustrin att täcka sina tillverkningskostnader och uppnå en vinst före skatt som rimligen skulle kunna uppnås under normala konkurrensförhållanden, dvs. om det inte förekom någon dumpad import. |
| --- | --- |

(134)

De provisoriska åtgärderna mot import med ursprung i Kina bör införas på en nivå som är tillräcklig för att undanröja dumpning, utan att överskrida den skada som den dumpade importen vållar unionsindustrin. Vid beräkningen av storleken på det tullbelopp som är nödvändig för att undanröja verkningarna av den skadevållande dumpningen, ansågs det att eventuella åtgärder borde göra det möjligt för unionsindustrin att täcka sina tillverkningskostnader och uppnå en vinst före skatt som rimligen skulle kunna uppnås under normala konkurrensförhållanden, dvs. om det inte förekom någon dumpad import.

| (135) | Unionsindustrin har hävdat att för fastställandet av nivån för undanröjande av skada bör en vinstmarginal på 12 % användas. Den bevisning som hittills framlagts har emellertid inte visat att en sådan lönsamhet kan uppnås under normala marknadsförhållanden. Inte ens under det exceptionella året 2007 uppnådde unionsindustrin en sådan hög lönsamhetsnivå. På grundval av de uppgifter som samlats in under undersökningen anses preliminärt att en vinstmarginal på 5 % är lämplig för att fastställa nivån för undanröjande av skada. |
| --- | --- |

(135)

Unionsindustrin har hävdat att för fastställandet av nivån för undanröjande av skada bör en vinstmarginal på 12 % användas. Den bevisning som hittills framlagts har emellertid inte visat att en sådan lönsamhet kan uppnås under normala marknadsförhållanden. Inte ens under det exceptionella året 2007 uppnådde unionsindustrin en sådan hög lönsamhetsnivå. På grundval av de uppgifter som samlats in under undersökningen anses preliminärt att en vinstmarginal på 5 % är lämplig för att fastställa nivån för undanröjande av skada.

| (136) | På grundval av detta beräknades ett icke-skadevållande pris för unionsindustrin för den likadana produkten. Detta pris räknades fram genom att man subtraherade den faktiska vinstmarginalen från priset fritt fabrik och till det kostnadstäckande pris som man då fick fram adderade den ovan nämnda vinstmarginalen. |
| --- | --- |

(136)

På grundval av detta beräknades ett icke-skadevållande pris för unionsindustrin för den likadana produkten. Detta pris räknades fram genom att man subtraherade den faktiska vinstmarginalen från priset fritt fabrik och till det kostnadstäckande pris som man då fick fram adderade den ovan nämnda vinstmarginalen.

| (137) | På grundval av detta fastställdes följande preliminära nivåer för undanröjande av skada:






  Företag | Nivå för undanröjande av skada |
| --- | --- | --- |
| Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu | 71,5 % |
| Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan | 48,2 % |
| Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong | 48,0 % |
| Företag som förtecknas i bilaga I | 56,6 % |
| Övriga företag | 71,5 % |

(137)

På grundval av detta fastställdes följande preliminära nivåer för undanröjande av skada:

Företag

Nivå för undanröjande av skada

Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu

71,5 %

Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan

48,2 %

Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong

48,0 %

Företag som förtecknas i bilaga I

56,6 %

Övriga företag

71,5 %

2.   Provisoriska åtgärder

| (138) | Mot bakgrund av ovanstående och i enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen anser kommissionen att en preliminär antidumpningstull bör införas på import av den berörda produkten med ursprung i Kina och att denna bör fastställas till en nivå som motsvarar den lägre av de konstaterade dumpnings- och skademarginalerna, i enlighet med regeln om lägsta tull, vilken i samtliga fall är skademarginalen. |
| --- | --- |

(138)

Mot bakgrund av ovanstående och i enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen anser kommissionen att en preliminär antidumpningstull bör införas på import av den berörda produkten med ursprung i Kina och att denna bör fastställas till en nivå som motsvarar den lägre av de konstaterade dumpnings- och skademarginalerna, i enlighet med regeln om lägsta tull, vilken i samtliga fall är skademarginalen.

| (139) | Mot bakgrund av de kinesiska exporterande tillverkarnas höga grad av samarbetsvilja fastställs tullsatsen för övriga företag till nivån för det samarbetsvilliga företaget i urvalet med den högsta nivån. För de samarbetsvilliga företag som förtecknas i bilagan som inte ingår i urvalet fastställs den preliminära tullsatsen till den vägda genomsnittliga tullsats som gäller för förtagen i urvalet. På grundval av ovanstående uppgår de föreslagna tullsatserna till:






  Företag | Preliminär tull |
| --- | --- | --- |
| Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu | 71,5 % |
| Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan | 48,2 % |
| Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong | 48,0 % |
| Företag som förtecknas i bilaga I | 56,6 % |
| Övriga företag | 71,5 % |

(139)

Mot bakgrund av de kinesiska exporterande tillverkarnas höga grad av samarbetsvilja fastställs tullsatsen för övriga företag till nivån för det samarbetsvilliga företaget i urvalet med den högsta nivån. För de samarbetsvilliga företag som förtecknas i bilagan som inte ingår i urvalet fastställs den preliminära tullsatsen till den vägda genomsnittliga tullsats som gäller för förtagen i urvalet. På grundval av ovanstående uppgår de föreslagna tullsatserna till:

Företag

Preliminär tull

Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu

71,5 %

Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan

48,2 %

Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong

48,0 %

Företag som förtecknas i bilaga I

56,6 %

Övriga företag

71,5 %

| (140) | De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i den här förordningen har fastställts på grundval av resultaten av den nuvarande undersökningen. De återspeglar således den situation som i denna undersökning befunnits föreligga för dessa företag. Dessa tullsatser (i motsats till den landsomfattande tullen för ”övriga företag”) är därför uteslutande tillämpliga på import av produkter med ursprung i det berörda landet som har tillverkats av dessa företag, dvs. de specifika rättsliga enheter som nämns. Importerade produkter som tillverkats av ett annat företag som inte specifikt omnämns med namn och adress i artikeldelen till den här förordningen, däribland enheter som är närstående till dem som specifikt omnämns, kan inte dra nytta av dessa tullsatser och ska omfattas av den tullsats som gäller för ”övriga företag”. |
| --- | --- |

(140)

De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i den här förordningen har fastställts på grundval av resultaten av den nuvarande undersökningen. De återspeglar således den situation som i denna undersökning befunnits föreligga för dessa företag. Dessa tullsatser (i motsats till den landsomfattande tullen för ”övriga företag”) är därför uteslutande tillämpliga på import av produkter med ursprung i det berörda landet som har tillverkats av dessa företag, dvs. de specifika rättsliga enheter som nämns. Importerade produkter som tillverkats av ett annat företag som inte specifikt omnämns med namn och adress i artikeldelen till den här förordningen, däribland enheter som är närstående till dem som specifikt omnämns, kan inte dra nytta av dessa tullsatser och ska omfattas av den tullsats som gäller för ”övriga företag”.

| (141) | Eventuella ansökningar om tillämpning av dessa individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser (t.ex. till följd av en ändring av företagets namn eller inrättande av nya tillverknings- eller försäljningsenheter) bör utan dröjsmål sändas till kommissionen (8) tillsammans med alla relevanta uppgifter, särskilt beträffande de ändringar av företagets verksamhet i fråga om tillverkning, inhemsk försäljning och exportförsäljning som hänger samman med exempelvis namnändringen eller ändringen av tillverknings- eller försäljningsenheterna. Förordningen kommer därefter vid behov att ändras i enlighet med detta genom en uppdatering av förteckningen över de företag som omfattas av individuella tullsatser. |
| --- | --- |

(141)

Eventuella ansökningar om tillämpning av dessa individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser (t.ex. till följd av en ändring av företagets namn eller inrättande av nya tillverknings- eller försäljningsenheter) bör utan dröjsmål sändas till kommissionen (8) tillsammans med alla relevanta uppgifter, särskilt beträffande de ändringar av företagets verksamhet i fråga om tillverkning, inhemsk försäljning och exportförsäljning som hänger samman med exempelvis namnändringen eller ändringen av tillverknings- eller försäljningsenheterna. Förordningen kommer därefter vid behov att ändras i enlighet med detta genom en uppdatering av förteckningen över de företag som omfattas av individuella tullsatser.

| (142) | I syfte att säkerställa en korrekt tillämpning av antidumpningstullen bör nivån på tullen för övriga tillverkare inte tillämpas enbart på de icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkarna, utan också på de tillverkare som inte hade någon export till unionen under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(142)

I syfte att säkerställa en korrekt tillämpning av antidumpningstullen bör nivån på tullen för övriga tillverkare inte tillämpas enbart på de icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkarna, utan också på de tillverkare som inte hade någon export till unionen under undersökningsperioden.

H.   SLUTBESTÄMMELSE

| (143) | Enligt god förvaltningssed bör en period fastställas inom vilken de berörda parterna som gav sig till känna inom den tidsfrist som fastställdes i tillkännagivandet om inledande skriftligen kan lämna sina synpunkter och begära att bli hörda. Det bör också påpekas att alla undersökningsresultat i denna förordning rörande införandet av antidumpningstullar är preliminära och kan komma att behöva omprövas inför ett slutgiltigt avgörande. |
| --- | --- |

(143)

Enligt god förvaltningssed bör en period fastställas inom vilken de berörda parterna som gav sig till känna inom den tidsfrist som fastställdes i tillkännagivandet om inledande skriftligen kan lämna sina synpunkter och begära att bli hörda. Det bör också påpekas att alla undersökningsresultat i denna förordning rörande införandet av antidumpningstullar är preliminära och kan komma att behöva omprövas inför ett slutgiltigt avgörande.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   En preliminär antidumpningstull införs härmed på import av vissa sömlösa rör av rostfritt stål, andra än rör försedda med röranslutningar, lämpliga för rörledningar för gaser eller vätskor, avsedda att användas i civila luftfartyg, som för närvarande klassificeras enligt KN-numren 7304 11 00, 7304 22 00, 7304 24 00, ex 7304 41 00, 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 och ex 7304 90 00 (Taricnummer 7304410090, 7304499390, 7304499590, 7304499990 och 7304900091) och med ursprung i Folkrepubliken Kina.

2.   Följande preliminära antidumpningstullsatser ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för den produkt som beskrivs i punkt 1 och som tillverkats av nedanstående företag:

| Företag | Preliminär tull | Taric-tilläggsnummer |
| --- | --- | --- |
| Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu | 71,5 % | B120 |
| Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan | 48,2 % | B118 |
| Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong | 48,0 % | B119 |
| Företag som förtecknas i bilaga I | 56,6 % | B121 |
| Övriga företag | 71,5 % | B999 |

Företag

Preliminär tull

Taric-tilläggsnummer

Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu

71,5 %

B120

Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan

48,2 %

B118

Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong

48,0 %

B119

Företag som förtecknas i bilaga I

56,6 %

B121

Övriga företag

71,5 %

B999

3.   Tillämpningen av de individuella tullsatserna för de företag som anges i punkt 2 ska förutsätta att det för medlemsstaternas tullmyndigheter uppvisas en giltig faktura som uppfyller kraven i bilaga II. Om ingen sådan faktura uppvisas, ska den tullsats som gäller för övriga företag tillämpas.

4.   Övergång till fri omsättning i unionen av den produkt som avses i punkt 1 ska förutsätta att det lämnas en säkerhet som motsvarar nivån på den preliminära tullen.

5.   Om inget annat anges ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

Artikel 2

Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 20 i rådets förordning (EG) nr 1225/2009, får berörda parter begära att bli underrättade om de viktigaste omständigheter och överväganden som ligger till grund för antagandet av denna förordning, lämna skriftliga synpunkter och begära att bli hörda av kommissionen inom en månad efter det att denna förordning träder i kraft.

I enlighet med artikel 21.4 i rådets förordning (EG) nr 1225/2009 får berörda parter inom en månad efter det att denna förordning trätt i kraft yttra sig om dess tillämpning.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 1 i denna förordning ska tillämpas i sex månader.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 27 juni 2011.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  EUT C 265, 30.9.2010, s. 10.

2

(3)  Recent trends in steel trade & related policy measures, OECD-rapport, 2010, DSTI/SU/SC(2010)15, s. 14. China’s Specialty Steel Subsidies: Massive, Pervasive, and Illegal, 2008, rapport från Speciality Steel Industry of North America, tillgänglig på http://www.ssina.com/news/releases/pdf_releases/20081014_report.pdf. Chinese government subsidies to the stainless steel industry, 2007, rapport från Speciality steel industry of North America, tillgänglig på http://www.ssina.com/news/releases/pdf_releases/chinese_govt_subsidies0407.pdf. The Reform Myth, How China is using state power to create the world's dominant steel industry, The American Iron & Steel Institute, The Steel Manufacturers Association, 2010, http://www.ustr.gov/webfm_send/2694.

3

Recent trends in steel trade & related policy measures

China’s Specialty Steel Subsidies

Massive, Pervasive, and Illegal

Chinese government subsidies to the stainless steel industry

The Reform Myth, How China is using state power to create the world's dominant steel industry

(4)  Rapporterna ovan från Speciality Steel Industry of North America med hänvisning till Kinas tionde femårsplan för strukturanpassningar inom industrin.

4

(5)  WTO:s tredje granskning av Kinas handelspolitik och handelsförfaranden och verkningarna av detta på det multilaterala handelssystemets funktion, WT/TPR/S/230, tillgänglig på http://www.wto.org/english/tratop_e/tpr_e/tp330_e.htm och WTO:s andra granskning av Kinas handelspolitik och handelsförfaranden och verkningarna av detta på det multilaterala handelssystemets funktion, WT/TPR/S/199, tillgänglig på http://www.wto.org/english/tratop_e/tpr_e/tp299_e.htm.

5

(6)  Se särskilt WT/TPR/S/230, s. 44.

6

(7)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 51.

7

(8)

8

| Europeiska kommisionen |
| --- |
| Generaldirektoratet för handel |
| Direktorat H |
| Office Nerv 105 |
| 1049 Bryssel |

Europeiska kommisionen

Generaldirektoratet för handel

Direktorat H

Office Nerv 105

1049 Bryssel

---

BILAGA I

| (1) | Baofeng Steel Group Co.Ltd., Lishui |
| --- | --- |

(1)

Baofeng Steel Group Co.Ltd., Lishui

| (2) | Changzhou City Lianyi Special Stainless Steel Tube Co.Ltd., Changzhou |
| --- | --- |

(2)

Changzhou City Lianyi Special Stainless Steel Tube Co.Ltd., Changzhou

| (3) | Huadi Steel Group Co.Ltd., Wenzhou |
| --- | --- |

(3)

Huadi Steel Group Co.Ltd., Wenzhou

| (4) | Huzhou Fengtai Stainless Steel Pipes Co.Ltd, Huzhou |
| --- | --- |

(4)

Huzhou Fengtai Stainless Steel Pipes Co.Ltd, Huzhou

| (5) | Huzhou Gaolin Stainless Steel Tube Manufacture Co.Ltd., Huzhou |
| --- | --- |

(5)

Huzhou Gaolin Stainless Steel Tube Manufacture Co.Ltd., Huzhou

| (6) | Huzhou Zhongli Stainless Steel Pipe Co.Ltd., Huzhou |
| --- | --- |

(6)

Huzhou Zhongli Stainless Steel Pipe Co.Ltd., Huzhou

| (7) | Jiangsu Wujin Stainless Steel Pipe Group Co.Ltd., Beijing |
| --- | --- |

(7)

Jiangsu Wujin Stainless Steel Pipe Group Co.Ltd., Beijing

| (8) | Jiangyin Huachang Stainless Steel Pipe Co.Ltd., Jiangyin |
| --- | --- |

(8)

Jiangyin Huachang Stainless Steel Pipe Co.Ltd., Jiangyin

| (9) | Lixue Group Co.Ltd., Ruian |
| --- | --- |

(9)

Lixue Group Co.Ltd., Ruian

| (10) | Shanghai Crystal Palace Pipe Co.Ltd., Shanghai |
| --- | --- |

(10)

Shanghai Crystal Palace Pipe Co.Ltd., Shanghai

| (11) | Shanghai Baolou Stainless Steel Tube Co., Ltd., Shanghai |
| --- | --- |

(11)

Shanghai Baolou Stainless Steel Tube Co., Ltd., Shanghai

| (12) | Shanghai Shangshang Stainless Steel Pipe Co.Ltd., Shanghai |
| --- | --- |

(12)

Shanghai Shangshang Stainless Steel Pipe Co.Ltd., Shanghai

| (13) | Shanghai Tianbao Stainless Steel Co.Ltd., Shanghai |
| --- | --- |

(13)

Shanghai Tianbao Stainless Steel Co.Ltd., Shanghai

| (14) | Shanghai Tianyang Steel Tube Co.Ltd, Shanghai |
| --- | --- |

(14)

Shanghai Tianyang Steel Tube Co.Ltd, Shanghai

| (15) | Wen zZhou Xindeda Stainless Steel Material Co.Ltd., Wenzhou |
| --- | --- |

(15)

Wen zZhou Xindeda Stainless Steel Material Co.Ltd., Wenzhou

| (16) | Wenzhou Baorui Steel Co.Ltd., Wenzhou |
| --- | --- |

(16)

Wenzhou Baorui Steel Co.Ltd., Wenzhou

| (17) | Zhejiang Conform Stainless Steel Tube Co.Ltd., Jixing |
| --- | --- |

(17)

Zhejiang Conform Stainless Steel Tube Co.Ltd., Jixing

| (18) | Zhejiang Easter Steel Pipe Co.Ltd., Jiaxing |
| --- | --- |

(18)

Zhejiang Easter Steel Pipe Co.Ltd., Jiaxing

| (19) | Zhejiang Five - Star Steel Tube Manufacturing Co.Ltd., Wenzhou |
| --- | --- |

(19)

Zhejiang Five - Star Steel Tube Manufacturing Co.Ltd., Wenzhou

| (20) | Zhejiang Guobang Steel Co.Ltd., Lishui |
| --- | --- |

(20)

Zhejiang Guobang Steel Co.Ltd., Lishui

| (21) | Zhejiang Hengyuan Steel Co.Ltd., Lishui |
| --- | --- |

(21)

Zhejiang Hengyuan Steel Co.Ltd., Lishui

| (22) | Zhejiang Jiashang Stainless Steel Co.Ltd., Jiaxing City |
| --- | --- |

(22)

Zhejiang Jiashang Stainless Steel Co.Ltd., Jiaxing City

| (23) | Zhejiang Jinxin Stainless Steel Manufacture Co.Ltd., Xiping Town |
| --- | --- |

(23)

Zhejiang Jinxin Stainless Steel Manufacture Co.Ltd., Xiping Town

| (24) | Zhejiang Jiuli Hi-Tech Metals Co.Ltd., Huzhou |
| --- | --- |

(24)

Zhejiang Jiuli Hi-Tech Metals Co.Ltd., Huzhou

| (25) | Zhejiang Kanglong Steel Co.Ltd., Lishui |
| --- | --- |

(25)

Zhejiang Kanglong Steel Co.Ltd., Lishui

| (26) | Zhejiang Qiangli Stainless Steel Manufacture Co.Ltd., Xiping Town |
| --- | --- |

(26)

Zhejiang Qiangli Stainless Steel Manufacture Co.Ltd., Xiping Town

| (27) | Zhejiang Tianbao Industrial Co.Ltd., Wenzhou |
| --- | --- |

(27)

Zhejiang Tianbao Industrial Co.Ltd., Wenzhou

| (28) | Zhejiang Tsingshan Steel Pipe Co.Ltd., Lishui |
| --- | --- |

(28)

Zhejiang Tsingshan Steel Pipe Co.Ltd., Lishui

| (29) | Zhejiang Yida Special Steel Co.Ltd., Xiping Town |
| --- | --- |

(29)

Zhejiang Yida Special Steel Co.Ltd., Xiping Town

---

BILAGA II

Den giltiga faktura som avses i artikel 1.3 ska omfatta en försäkran som är undertecknad av en anställd vid företaget och som innehåller följande:

| 1) | Den anställdes namn och befattning vid den enhet som har utfärdat fakturan. |
| --- | --- |

1)

Den anställdes namn och befattning vid den enhet som har utfärdat fakturan.

| 2) | Följande deklaration:
  ”Jag intygar härmed att den kvantitet sömlösa rör av rostfritt stål som tas upp i denna faktura, [kvantitet], och som sålts för att exporteras till Europeiska unionen har tillverkats i [berört land] av [företagets namn och adress] [Taric-tilläggsnummer]. Jag försäkrar att uppgifterna i denna faktura är fullständiga och korrekta.” |
| --- | --- |

2)

Följande deklaration:

”Jag intygar härmed att den kvantitet sömlösa rör av rostfritt stål som tas upp i denna faktura, [kvantitet], och som sålts för att exporteras till Europeiska unionen har tillverkats i [berört land] av [företagets namn och adress] [Taric-tilläggsnummer]. Jag försäkrar att uppgifterna i denna faktura är fullständiga och korrekta.”

---

| 29.6.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 169/23 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 169/23

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 628/2011

av den 28 juni 2011

om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (förordningen om en samlad marknadsordning) (1),

med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 av den 7 juni 2011 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad gäller sektorn för frukt och grönsaker och sektorn för bearbetad frukt och bearbetade grönsaker (2), särskilt artikel 136.1, och

av följande skäl:

I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonvärden vid import som avses i artikel 136 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 29 juni 2011.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 28 juni 2011.

För kommissionen, på ordförandens vägnar

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

BILAGA

Fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-nr | Kod för tredjeland (1) | Schablonvärde vid import |
| 0702 00 00 | AR | 23,1 |
| EC | 23,1 |
| MK | 48,7 |
| TR | 40,0 |
| ZZ | 33,7 |
| 0707 00 05 | TR | 116,6 |
| ZZ | 116,6 |
| 0709 90 70 | EC | 28,8 |
| TR | 113,1 |
| ZZ | 71,0 |
| 0805 50 10 | AR | 59,8 |
| BR | 40,6 |
| TR | 68,6 |
| UY | 70,8 |
| ZA | 107,6 |
| ZZ | 69,5 |
| 0808 10 80 | AR | 133,5 |
| BR | 77,6 |
| CA | 105,9 |
| CL | 96,2 |
| CN | 76,7 |
| NZ | 114,3 |
| US | 168,4 |
| UY | 64,1 |
| ZA | 94,8 |
| ZZ | 103,5 |
| 0809 10 00 | AR | 89,7 |
| TR | 293,0 |
| XS | 152,4 |
| ZZ | 178,4 |
| 0809 20 95 | TR | 337,3 |
| ZZ | 337,3 |
| 0809 30 | EC | 116,4 |
| TR | 179,1 |
| XS | 55,8 |
| ZZ | 117,1 |

(EUR/100 kg)

KN-nr

Kod för tredjeland (1)

Schablonvärde vid import

0702 00 00

AR

23,1

EC

23,1

MK

48,7

TR

40,0

ZZ

33,7

0707 00 05

TR

116,6

ZZ

116,6

0709 90 70

EC

28,8

TR

113,1

ZZ

71,0

0805 50 10

AR

59,8

BR

40,6

TR

68,6

UY

70,8

ZA

107,6

ZZ

69,5

0808 10 80

AR

133,5

BR

77,6

CA

105,9

CL

96,2

CN

76,7

NZ

114,3

US

168,4

UY

64,1

ZA

94,8

ZZ

103,5

0809 10 00

AR

89,7

TR

293,0

XS

152,4

ZZ

178,4

0809 20 95

TR

337,3

ZZ

337,3

0809 30

EC

116,4

TR

179,1

XS

55,8

ZZ

117,1

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1833/2006 (EUT L 354, 14.12.2006, s. 19). Koden ”ZZ” betecknar ”övrigt ursprung”.

---

| 29.6.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 169/25 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 169/25

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 629/2011

av den 28 juni 2011

om ändring av de representativa priser och tilläggsbelopp för import av vissa sockerprodukter som fastställs genom förordning (EU) nr 867/2010 för regleringsåret 2010/11

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden) (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 951/2006 av 30 juni 2006 om tillämpningsföreskrifter till rådets förordning (EG) nr 318/2006 för handel med tredjeländer i sockersektorn (2), särskilt artikel 36.2 andra stycket andra meningen, och

av följande skäl:

| (1) | De representativa priserna och tilläggsbeloppen för import av vitsocker, råsocker och vissa sockerlösningar för regleringsåret 2010/11 har fastställts genom kommissionens förordning (EU) nr 867/2010 (3). Priserna och tillläggen ändrades senast genom kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 625/2011 (4). |
| --- | --- |

(1)

De representativa priserna och tilläggsbeloppen för import av vitsocker, råsocker och vissa sockerlösningar för regleringsåret 2010/11 har fastställts genom kommissionens förordning (EU) nr 867/2010 (3). Priserna och tillläggen ändrades senast genom kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 625/2011 (4).

| (2) | De uppgifter som kommissionen för närvarande har tillgång till medför att dessa belopp bör ändras i enlighet med bestämmelserna i förordning (EG) nr 951/2006, |
| --- | --- |

(2)

De uppgifter som kommissionen för närvarande har tillgång till medför att dessa belopp bör ändras i enlighet med bestämmelserna i förordning (EG) nr 951/2006,

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De representativa priser och tilläggsbelopp för import av de produkter som avses i artikel 36 i förordning (EG) nr 951/2006, och som fastställs i förordning (EU) nr 867/2010 för regleringsåret 2010/11, ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 29 juni 2011.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 28 juni 2011.

För kommissionen, på ordförandens vägnar

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 178, 1.7.2006, s. 24.

2

(3)  EUT L 259, 1.10.2010, s. 3.

3

(4)  EUT L 168, 28.6.2011, s. 5.

4

---

BILAGA

De ändrade representativa priser och tilläggsbelopp för import av vitsocker, råsocker och produkter enligt KN-nummer 1702 90 95 som gäller från och med den 29 juni 2011

| (EUR) |
| --- |
| KN-nummer | Representativt pris per 100 kg netto av produkten i fråga | Tilläggsbelopp per 100 kg netto av produkten i fråga |
| 1701 11 10 (1) | 49,75 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 49,75 | 0,00 |
| 1701 12 10 (1) | 49,75 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 49,75 | 0,00 |
| 1701 91 00 (2) | 51,93 | 1,89 |
| 1701 99 10 (2) | 51,93 | 0,00 |
| 1701 99 90 (2) | 51,93 | 0,00 |
| 1702 90 95 (3) | 0,52 | 0,21 |

(EUR)

KN-nummer

Representativt pris per 100 kg netto av produkten i fråga

Tilläggsbelopp per 100 kg netto av produkten i fråga

1701 11 10 (1)

49,75

0,00

1701 11 90 (1)

49,75

0,00

1701 12 10 (1)

49,75

0,00

1701 12 90 (1)

49,75

0,00

1701 91 00 (2)

51,93

1,89

1701 99 10 (2)

51,93

0,00

1701 99 90 (2)

51,93

0,00

1702 90 95 (3)

0,52

0,21

---

(1)  Fastställande för den standardkvalitet som definieras i punkt III i bilaga IV till förordning (EG) nr 1234/2007.

(2)  Fastställande för den standardkvalitet som definieras i punkt II i bilaga IV till förordning (EG) nr 1234/2007.

(3)  Fastställande per 1 % sackarosinnehåll.

---

BESLUT

| 29.6.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 169/27 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 169/27

---

RÅDETS BESLUT 2011/380/GUSP

av den 28 juni 2011

om ändring av beslut 2010/330/Gusp om Europeiska unionens samordnade rättsstatsuppdrag i Irak, Eujust Lex–Irak

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artiklarna 28 och 43.2, och

av följande skäl:

| (1) | Den 14 juni 2010 antog rådet beslut 2010/330/Gusp (1), genom vilket Europeiska unionens samordnade rättsstatsuppdrag i Irak, Eujust Lex–Irak, (nedan kallat uppdraget) förlängdes med ytterligare 24 månader till och med den 30 juni 2012. Det finansiella referensbeloppet för perioden från och med den 1 juli 2011 till och med den 30 juni 2012 ska beslutas av rådet. |
| --- | --- |

(1)

Den 14 juni 2010 antog rådet beslut 2010/330/Gusp (1), genom vilket Europeiska unionens samordnade rättsstatsuppdrag i Irak, Eujust Lex–Irak, (nedan kallat uppdraget) förlängdes med ytterligare 24 månader till och med den 30 juni 2012. Det finansiella referensbeloppet för perioden från och med den 1 juli 2011 till och med den 30 juni 2012 ska beslutas av rådet.

| (2) | Uppdragsmandatet genomförs i en situation som kan förvärras och hindra uppnående av de mål för unionens yttre åtgärder som anges i artikel 21 i fördraget. |
| --- | --- |

(2)

Uppdragsmandatet genomförs i en situation som kan förvärras och hindra uppnående av de mål för unionens yttre åtgärder som anges i artikel 21 i fördraget.

| (3) | Beslut 2010/330/Gusp bör ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(3)

Beslut 2010/330/Gusp bör ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Beslut 2010/330/Gusp ska ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 2.4 ska ersättas med följande:
  ”4.   Utbildningsverksamheten ska bedrivas i Irak och i regionen liksom i unionen. Eujust Lex–Irak ska ha kontor i Bryssel och Bagdad, inklusive en antenn i Basra, som förberedelse för ett eventuellt öppnande av ett kontor där, med förbehåll för att det relevanta beslutet fattas. Eujust Lex–Irak ska också ha ett kontor i Erbil (den kurdiska regionen).” |
| --- | --- |

1.

Artikel 2.4 ska ersättas med följande:

”4.   Utbildningsverksamheten ska bedrivas i Irak och i regionen liksom i unionen. Eujust Lex–Irak ska ha kontor i Bryssel och Bagdad, inklusive en antenn i Basra, som förberedelse för ett eventuellt öppnande av ett kontor där, med förbehåll för att det relevanta beslutet fattas. Eujust Lex–Irak ska också ha ett kontor i Erbil (den kurdiska regionen).”

| 2. | Artikel 11.2 ska ersättas med följande:
  ”2.   Det finansiella referensbelopp som är avsett att täcka utgifterna för uppdraget mellan den 1 juli 2011 och den 30 juni 2012 ska vara 27 250 000 EUR.” |
| --- | --- |

2.

Artikel 11.2 ska ersättas med följande:

”2.   Det finansiella referensbelopp som är avsett att täcka utgifterna för uppdraget mellan den 1 juli 2011 och den 30 juni 2012 ska vara 27 250 000 EUR.”

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Luxemburg den 28 juni 2011.

På rådets vägnar

FAZEKAS S.

Ordförande

---

(1)  EUT L 149, 15.6.2010, s. 12.

1

---

| 29.6.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 169/28 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 169/28

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 24 juni 2011

om fastställande av ekologiska kriterier för tilldelning av EU:s miljömärke till smörjmedel

[delgivet med nr K(2011) 4447]

(Text av betydelse för EES)

(2011/381/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 66/2010 av den 25 november 2009 om ett EU-miljömärke (1), särskilt artikel 8.2,

efter att ha hört Europeiska unionens miljömärkningsnämnd, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt förordning (EG) nr 66/2010 kan EU-miljömärket tilldelas produkter som har reducerad miljöpåverkan under hela sin livscykel. |
| --- | --- |

(1)

Enligt förordning (EG) nr 66/2010 kan EU-miljömärket tilldelas produkter som har reducerad miljöpåverkan under hela sin livscykel.

| (2) | Enligt förordning (EG) nr 66/2010 ska särskilda kriterier för EU-miljömärket fastställas för varje produktgrupp. |
| --- | --- |

(2)

Enligt förordning (EG) nr 66/2010 ska särskilda kriterier för EU-miljömärket fastställas för varje produktgrupp.

| (3) | I kommissionens beslut 2005/360/EG (2) fastställs de ekologiska kriterier och tillhörande bedömnings- och kontrollkrav för smörjmedel som gäller till och med den 30 juni 2011. |
| --- | --- |

(3)

I kommissionens beslut 2005/360/EG (2) fastställs de ekologiska kriterier och tillhörande bedömnings- och kontrollkrav för smörjmedel som gäller till och med den 30 juni 2011.

| (4) | Dessa kriterier har setts över mot bakgrund av den tekniska utvecklingen. De nya kriterierna och de tillhörande bedömnings- och kontrollkraven bör gälla i fyra år från och med den dag då detta beslut antas. |
| --- | --- |

(4)

Dessa kriterier har setts över mot bakgrund av den tekniska utvecklingen. De nya kriterierna och de tillhörande bedömnings- och kontrollkraven bör gälla i fyra år från och med den dag då detta beslut antas.

| (5) | Av tydlighetsskäl bör beslut 2005/360/EG ersättas. |
| --- | --- |

(5)

Av tydlighetsskäl bör beslut 2005/360/EG ersättas.

| (6) | En övergångsperiod bör medges för tillverkare vars produkter har tilldelats miljömärket för smörjmedel baserat på kriterierna i beslut 2005/360/EG för att ge dem tillräckligt med tid att anpassa sina produkter till de reviderade kriterierna och kraven. Tillverkarna bör också ha rätt att lämna in ansökningar baserade på kriterierna i beslut 2005/360/EG, eller kriterierna i det här beslutet, tills giltighetstiden för det förra beslutet löper ut. |
| --- | --- |

(6)

En övergångsperiod bör medges för tillverkare vars produkter har tilldelats miljömärket för smörjmedel baserat på kriterierna i beslut 2005/360/EG för att ge dem tillräckligt med tid att anpassa sina produkter till de reviderade kriterierna och kraven. Tillverkarna bör också ha rätt att lämna in ansökningar baserade på kriterierna i beslut 2005/360/EG, eller kriterierna i det här beslutet, tills giltighetstiden för det förra beslutet löper ut.

| (7) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats i enlighet med artikel 16 i förordning (EG) nr 66/2010. |
| --- | --- |

(7)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats i enlighet med artikel 16 i förordning (EG) nr 66/2010.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Produktgruppen ”smörjmedel” ska omfatta följande kategorier:

| Kategori 1 | : | Hydraulvätskor och transmissionsoljor för traktorer |
| --- | --- | --- |
| Kategori 2 | : | Smörjfetter och propelleraxelfetter |
| Kategori 3 | : | Sågkedjeoljor, formsläppmedel för betong, wire-fett/olja, propelleraxeloljor och andra förlustsmörjmedel |
| Kategori 4 | : | Tvåtaktsoljor |
| Kategori 5 | : | Växellådsoljor för industriell och marin utrustning |

Kategori 1

:

Hydraulvätskor och transmissionsoljor för traktorer

Kategori 2

:

Smörjfetter och propelleraxelfetter

Kategori 3

:

Sågkedjeoljor, formsläppmedel för betong, wire-fett/olja, propelleraxeloljor och andra förlustsmörjmedel

Kategori 4

:

Tvåtaktsoljor

Kategori 5

:

Växellådsoljor för industriell och marin utrustning

Artikel 2

I detta beslut avses med

1.   smörjmedel: en beredning bestående av basvätskor och tillsatser,

2.   basvätska: smörjvätska vars flytegenskaper, åldringsegenskaper, smörjförmåga, slitageskyddande egenskaper och egenskaper avseende suspension av föroreningar inte har förbättrats genom några tillsatser,

3.   ämne: ett kemiskt grundämne och dess föreningar i naturlig form eller framställda genom en produktionsprocess, inklusive eventuella tillsatser som är nödvändiga för att bevara produkternas stabilitet, samt eventuella föroreningar till följd av den använda processen, men undantaget lösningsmedel som kan separeras utan att det påverkar ämnets stabilitet eller ändrar dess sammansättning,

4.   förtjockningsmedel: ett eller flera ämnen i basvätskan som används för att göra smörjvätskan eller smörjfettet tjockare eller ändra dess reologiska egenskaper,

5.   huvudbeståndsdel: ett ämne som utgör mer än 5 viktprocent av smörjmedlet,

6.   tillsats: ett ämne eller en blandning vars huvudsakliga funktion är att förbättra smörjmedlets flytegenskaper, åldringsegenskaper, smörjförmåga, slitageskyddande egenskaper eller egenskaper avseende suspension av föroreningar,

7.   smörjfett: en fast eller halvfast blandning bestående av ett flytande smörjmedel och förtjockningsmedel samt eventuellt andra beståndsdelar som ger särskilda egenskaper.

Artikel 3

För att tilldelas ett EU-miljömärke enligt förordning (EG) nr 66/2010 ska en produkt ingå i produktgruppen ”smörjmedel” i enlighet med definitionen i artikel 1 i detta beslut och uppfylla de kriterier och tillhörande bedömnings- och kontrollkrav som anges i bilagan till detta beslut.

Artikel 4

De ekologiska kriterierna för produktgruppen ”smörjmedel” och de tillhörande bedömnings- och kontrollkraven ska gälla i fyra år från och med den dag då detta beslut antas.

Artikel 5

För administrativa ändamål ska produktgruppen ”smörjmedel” tilldelas kodnummer ”027”.

Artikel 6

Beslut 2005/360/EG ska upphöra att gälla.

Artikel 7

1.   Med avvikelse från artikel 6 ska ansökningar om EU-miljömärket för produkter i produktgruppen ”smörjmedel” som har lämnats in före den dag då detta beslut antas, utvärderas i enlighet med villkoren i beslut 2005/360/EG.

2.   Ansökningar om EU-miljömärket för produkter som omfattas av produktgruppen ”smörjmedel”, som lämnas in från och med den dag då detta beslut antas till och med den 30 juni 2011, får basera sig antingen på de kriterier som anges i beslut 2005/360/EG eller på de kriterier som anges i detta beslut. Dessa ansökningar ska utvärderas i enlighet med de kriterier som de baseras på.

3.   Om EU-miljömärket tilldelas på grundval av en ansökan som utvärderas enligt de kriterier som anges i beslut 2005/360/EG får detta miljömärke användas i tolv månader från och med den dag då detta beslut antas.

Artikel 8

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 24 juni 2011.

På kommissionens vägnar

Janez POTOČNIK

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 27, 30.1.2010, s. 1.

1

(2)  EUT L 118, 5.5.2005, s. 26.

2

---

BILAGA

ALLMÄNT

Kriteriernas syfte

Det främsta syftet med dessa kriterier är att främja produkter vars användning ger mindre påverkan på vatten och mark och som innehåller en stor andel biobaserad råvara.

KRITERIER

| 1. | Förbjudna eller begränsade ämnen och blandningar |
| --- | --- |

1.

Förbjudna eller begränsade ämnen och blandningar

| 2. | Ämnen som inte får användas i smörjmedel |
| --- | --- |

2.

Ämnen som inte får användas i smörjmedel

| 3. | Ytterligare krav avseende akvatisk toxicitet |
| --- | --- |

3.

Ytterligare krav avseende akvatisk toxicitet

| 4. | Biologisk nedbrytbarhet och bioackumuleringsförmåga |
| --- | --- |

4.

Biologisk nedbrytbarhet och bioackumuleringsförmåga

| 5. | Förnybara råvaror |
| --- | --- |

5.

Förnybara råvaror

| 6. | Minimikrav för tekniska prestanda |
| --- | --- |

6.

Minimikrav för tekniska prestanda

| 7. | Information på miljömärket |
| --- | --- |

7.

Information på miljömärket

Bedömnings- och kontrollkrav

a)   Krav

De särskilda bedömnings- och kontrollkraven anges för varje kriterium.

När det krävs att sökanden ska lämna intyg, dokumentation, analysrapporter eller testrapporter till det behöriga organet, eller på annat sätt styrka att kriterierna är uppfyllda, kan dessa dokument komma antingen från sökanden själv och/eller från dennes leverantör(er) och/eller underleverantör(er).

Leverantören av tillsatsen, förtjockningmedlet eller basvätskan får också lämna den relevanta informationen direkt till det behöriga organet.

Där så är möjligt bör testerna genomföras av laboratorier som uppfyller de allmänna kraven i EN ISO 17025 eller motsvarande.

I tillämpliga fall får andra testmetoder än dem som anges för varje kriterium användas om de godkänns som likvärdiga av det behöriga organ som bedömer ansökan.

Behöriga organ får vid behov begära in kompletterande dokumentation och får även göra oberoende kontroller.

Tabell 1 visar det allmänna bedömningsschemat för ämnen som ingår i en smörjmedelsprodukt.

b)   Tröskelvärden

Alla ingående ämnen vars andel överstiger 0,010 viktprocent och som avsiktligt tillsatts och/eller vars bildning genom en kemisk reaktion i det applicerade smörjmedlet är avsiktlig ska anges otvetydigt med uppgift om namn och i vilka masskoncentrationer de förekommer samt i tillämpliga fall deras CAS-nummer och EG-nummer.

Kriterierna ska tillämpas

| — | på det applicerade smörjmedlet för kriterierna 1a, 6 och 7, |
| --- | --- |

—

på det applicerade smörjmedlet för kriterierna 1a, 6 och 7,

| — | på varje angett ämne som avsiktligt tillsatts eller bildats och vars andel överstiger 0,010 viktprocent för kriterierna 1b och 2, |
| --- | --- |

—

på varje angett ämne som avsiktligt tillsatts eller bildats och vars andel överstiger 0,010 viktprocent för kriterierna 1b och 2,

| — | på varje angett ämne som avsiktligt tillsatts eller bildats och som överstiger 0,10 viktprocent för kriterierna 3, 4 och 5. |
| --- | --- |

—

på varje angett ämne som avsiktligt tillsatts eller bildats och som överstiger 0,10 viktprocent för kriterierna 3, 4 och 5.

Dessutom ska den totala andelen av de uppgivna ämnen för vilka de formulerade kriterierna 3 och 4 inte är tillämpliga understiga 0,5 viktprocent.

KRITERIER FÖR EU-MILJÖMÄRKET

Kriterium 1 –   Förbjudna eller begränsade ämnen och blandningar

a)   Farliga ämnen och blandningar

Enligt artikel 6.6 i förordning (EG) nr 66/2010 om ett EU-miljömärke får inte produkten, eller någon del av den, innehålla ämnen (i någon form, inbegripet nanoformer) som uppfyller kriterierna för klassificering enligt nedanstående faroangivelser eller riskfraser enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1272/2008 (1) eller rådets direktiv 67/548/EEG (2) och får inte heller innehålla ämnen som avses i artikel 57 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 (3). Nedanstående riskfraser hänför sig i allmänhet till ämnen. För nanoformer som avsiktligt tillsatts produkten ska det visas att detta kriterium är uppfyllt för alla koncentrationer.

Förteckning över faroangivelser och riskfraser:

| Faroangivelse (4) | Riskfras (5) |
| --- | --- |
| H300 Dödligt vid förtäring | R28 |
| H301 Giftigt vid förtäring | R25 |
| H304 Kan vara dödligt vid förtäring om det kommer ner i luftvägarna | R65 |
| H310 Dödligt vid hudkontakt | R27 |
| H311 Giftigt vid hudkontakt | R24 |
| H330 Dödligt vid inandning | R26 |
| H331 Giftigt vid inandning | R23 |
| H340 Kan orsaka genetiska defekter | R46 |
| H341 Misstänks kunna orsaka genetiska defekter | R68 |
| H350 Kan orsaka cancer | R45 |
| H350i Kan framkalla cancer vid inandning | R49 |
| H351 Misstänks kunna orsaka cancer | R40 |
| H360F Kan skada fertiliteten | R60 |
| H360D Kan skada det ofödda barnet | R61 |
| H360FD Kan skada fertiliteten. Kan skada det ofödda barnet. | R60; R61; R60-61 |
| H360Fd Kan skada fertiliteten. Misstänks kunna skada det ofödda barnet | R60–R63 |
| H360Df Kan skada det ofödda barnet. Misstänks kunna skada fertiliteten. | R61–R62 |
| H361f Misstänks kunna skada fertiliteten | R62 |
| H361d Misstänks kunna skada det ofödda barnet | R63 |
| H361fd Misstänks kunna skada fertiliteten. Misstänks kunna skada det ofödda barnet. | R62-63 |
| H362 Kan skada spädbarn som ammas | R64 |
| H370 Orsakar organskador | R39/23; R39/24; R39/25; R39/26; R39/27; R39/28 |
| H371 Kan orsaka organskador | R68/20; R68/21; R68/22 |
| H372 Orsakar organskador genom lång eller upprepad exponering | R48/25; R48/24; R48/23 |
| H373 Kan orsaka organskador genom lång eller upprepad exponering | R48/20; R48/21; R48/22 |
| H400 Mycket giftigt för vattenlevande organismer. | R50 |
| H410 Mycket giftigt för vattenlevande organismer med långtidseffekter | R50-53 |
| H411 Giftigt för vattenlevande organismer med långtidseffekter | R51-53 |
| H412 Skadliga långtidseffekter för vattenlevande organismer | R52-53 |
| H413 Kan ge skadliga långtidseffekter på vattenlevande organismer | R53 |
| EUH059 Farligt för ozonskiktet | R59 |
| EUH029 Utvecklar giftig gas vid kontakt med vatten | R29 |
| EUH031 Utvecklar giftig gas vid kontakt med syra | R31 |
| EUH032 Utvecklar mycket giftig gas vid kontakt med syra | R32 |
| EUH070 Giftigt vid kontakt med ögonen | R39-41 |

Faroangivelse (4)

Riskfras (5)

H300 Dödligt vid förtäring

R28

H301 Giftigt vid förtäring

R25

H304 Kan vara dödligt vid förtäring om det kommer ner i luftvägarna

R65

H310 Dödligt vid hudkontakt

R27

H311 Giftigt vid hudkontakt

R24

H330 Dödligt vid inandning

R26

H331 Giftigt vid inandning

R23

H340 Kan orsaka genetiska defekter

R46

H341 Misstänks kunna orsaka genetiska defekter

R68

H350 Kan orsaka cancer

R45

H350i Kan framkalla cancer vid inandning

R49

H351 Misstänks kunna orsaka cancer

R40

H360F Kan skada fertiliteten

R60

H360D Kan skada det ofödda barnet

R61

H360FD Kan skada fertiliteten. Kan skada det ofödda barnet.

R60; R61; R60-61

H360Fd Kan skada fertiliteten. Misstänks kunna skada det ofödda barnet

R60–R63

H360Df Kan skada det ofödda barnet. Misstänks kunna skada fertiliteten.

R61–R62

H361f Misstänks kunna skada fertiliteten

R62

H361d Misstänks kunna skada det ofödda barnet

R63

H361fd Misstänks kunna skada fertiliteten. Misstänks kunna skada det ofödda barnet.

R62-63

H362 Kan skada spädbarn som ammas

R64

H370 Orsakar organskador

R39/23; R39/24; R39/25; R39/26; R39/27; R39/28

H371 Kan orsaka organskador

R68/20; R68/21; R68/22

H372 Orsakar organskador genom lång eller upprepad exponering

R48/25; R48/24; R48/23

H373 Kan orsaka organskador genom lång eller upprepad exponering

R48/20; R48/21; R48/22

H400 Mycket giftigt för vattenlevande organismer.

R50

H410 Mycket giftigt för vattenlevande organismer med långtidseffekter

R50-53

H411 Giftigt för vattenlevande organismer med långtidseffekter

R51-53

H412 Skadliga långtidseffekter för vattenlevande organismer

R52-53

H413 Kan ge skadliga långtidseffekter på vattenlevande organismer

R53

EUH059 Farligt för ozonskiktet

R59

EUH029 Utvecklar giftig gas vid kontakt med vatten

R29

EUH031 Utvecklar giftig gas vid kontakt med syra

R31

EUH032 Utvecklar mycket giftig gas vid kontakt med syra

R32

EUH070 Giftigt vid kontakt med ögonen

R39-41

Detta kriterium ska också tillämpas på följande faroangivelser och riskfraser:

| Faroangivelse (6) | Riskfras (7) |
| --- | --- |
| H334 Kan orsaka allergi- eller astmasymtom eller andningssvårigheter vid inandning | R42 |
| H317 Kan orsaka allergisk hudreaktion | R43 |
| H314 Orsakar allvarliga frätskador på hud och ögon | R34; R35 |
| H319 Orsakar allvarlig ögonirritation | R36 |
| H315 Irriterar huden | R38 |
| EUH066 Upprepad kontakt kan ge torr hud eller hudsprickor | R66 |
| H336 Kan göra att man blir dåsig och omtöcknad | R67 |

Faroangivelse (6)

Riskfras (7)

H334 Kan orsaka allergi- eller astmasymtom eller andningssvårigheter vid inandning

R42

H317 Kan orsaka allergisk hudreaktion

R43

H314 Orsakar allvarliga frätskador på hud och ögon

R34; R35

H319 Orsakar allvarlig ögonirritation

R36

H315 Irriterar huden

R38

EUH066 Upprepad kontakt kan ge torr hud eller hudsprickor

R66

H336 Kan göra att man blir dåsig och omtöcknad

R67

Det ovanstående kravet omfattar inte ämnen eller blandningar som ändrar sina egenskaper vid framställningsprocessen (t.ex. som inte längre är biotillgängliga eller som förändras kemiskt) så att den angivna faran inte längre föreligger.

Koncentrationsgränserna för ämnen som uppfyller kriterierna i artikel 57 a, b eller c i förordning (EG) nr 1907/2006 får inte överskrida 0,010 viktprocent. Om särskilda koncentrationsgränser anges för ämnen som uppfyller kriterierna i artikel 57 a, b eller c bör de understiga en tiondel (1/10) av det lägsta angivna specifika koncentrationsvärdet såvida inte detta värde understiger 0,010 viktprocent.

Undantag från kriterium 1a förtecknas i tabell 1.

Bedömning och kontroll av kriteriet: Sökanden ska lämna uppgift om produktens exakta sammansättning till det behöriga organet. Sökanden ska visa att detta kriterium är uppfyllt för ämnen i produkten på grundval av information som minst motsvarar den som anges i bilaga VII till förordning (EG) nr 1907/2006. Informationen ska specifikt avse den särskilda form av ämnet, inbegripet nanoformer, som används i produkten. Därför ska sökanden lämna ett intyg om att detta kriterium är uppfyllt samt en förteckning över beståndsdelar och tillhörande säkerhetsdatablad i enlighet med bilaga II till förordning (EG) nr 1907/2006 både för produkten och för alla ämnen som anges ingå i beredningen. Koncentrationsgränser ska anges i säkerhetsdatabladen i enlighet med artikel 31 i förordning (EG) nr 1907/2006.

Det ska finnas tillräcklig information för att möjliggöra en bedömning av produktens miljöfarlighet (anges med faroangivelserna H400–H413 eller riskfraserna R 50, R 50/53, R 51/53, R 52, R 52/53 och R 53) i enlighet med förordning (EG) nr 1272/2008, direktiv 67/548/EEG eller Europaparlamentets och rådets direktiv 1999/45/EG (8).

Produktens miljöfarlighet ska bedömas med den konventionella metod som anges i bilaga III till direktiv 1999/45/EG eller med sammanräkningsmetoden i avsnitt 4.1.3.5.2 i förordning (EG) nr 1272/2008. Såsom framgår av del C i bilaga III till direktiv 1999/45/EG eller av avsnitt 4.1.3.3 i förordning (EG) nr 1272/2008 kan testresultaten för beredningen (antingen produktberedningen eller tillsatspaketet) användas för att ändra den klassificering avseende akvatisk toxicitet som skulle erhållits med den konventionella metoden eller sammanräkningsmetoden.

b)   Ämnen förtecknade enligt artikel 59.1 i förordning (EG) nr 1907/2006

Inga undantag får göras från principen i artikel 6.6 i förordning (EG) nr 66/2010 att inte tilldela EU:s miljömärke till varor som innehåller ämnen som konstaterats inge mycket stora betänkligheter och som finns med i den förteckning som avses i artikel 59 i förordning (EG) nr 1907/2006 när dessa ingår i blandningar i halter som överstiger 0,010 viktprocent.

Bedömning och kontroll: Förteckningen över ämnen som inger mycket stora betänkligheter och som införts i kandidatförteckningen i enlighet med artikel 59 i förordning (EG) nr 1907/2006 återfinns här:

http://echa.europa.eu/chem_data/authorisation_process/candidate_list_table_en.asp

Uppgifter ska hämtas ur förteckningen på ansökningsdagen.

Koncentrationsgränser ska anges i säkerhetsdatabladen enligt punkt 3.2.1 c i bilaga II till kommissionens förordning (EU) nr 453/2010 (9).

Kriterium 2 –   Ämnen som inte får användas i smörjmedel

Följande ämnen är inte tillåtna i halter som överstiger 0,010 viktprocent av slutprodukten:

| — | Ämnen som är upptagna i unionens förteckning över prioriterade ämnen inom vattenpolitikens område i bilaga X till Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG (10) i dess ändrade lydelse enligt Europaparlamentets och rådets beslut nr 2455/2001/EG (11) och i den förteckning över ämnen som kräver prioriterade åtgärder som upprättats inom ramen för Osparkonventionen (http://www.ospar.org/content/content.asp?menu = 00950304450000_000000_000000). |
| --- | --- |

—

Ämnen som är upptagna i unionens förteckning över prioriterade ämnen inom vattenpolitikens område i bilaga X till Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG (10) i dess ändrade lydelse enligt Europaparlamentets och rådets beslut nr 2455/2001/EG (11) och i den förteckning över ämnen som kräver prioriterade åtgärder som upprättats inom ramen för Osparkonventionen (http://www.ospar.org/content/content.asp?menu = 00950304450000_000000_000000).

| — | Organiska halogenföreningar och nitritföreningar. |
| --- | --- |

—

Organiska halogenföreningar och nitritföreningar.

| — | Metaller och metallföreningar med undantag av natrium, kalium, magnesium och kalcium. I förtjockningsmedel får även litium- och/eller aluminiumföreningar användas, i högst de koncentrationer som anges i övriga kriterier i denna bilaga. |
| --- | --- |

—

Metaller och metallföreningar med undantag av natrium, kalium, magnesium och kalcium. I förtjockningsmedel får även litium- och/eller aluminiumföreningar användas, i högst de koncentrationer som anges i övriga kriterier i denna bilaga.

Bedömning och kontroll: Det krävs ett skriftligt intyg som visar att dessa krav är uppfyllda. Intyget ska vara undertecknat av sökanden.

Kriterium 3 –   Ytterligare krav avseende akvatisk toxicitet

Sökanden ska visa att kraven i antingen kriterium 3.1 eller 3.2 är uppfyllda.

Kriterium 3.1 –   Krav på smörjmedlet och dess huvudbeståndsdelar

Uppgifter om huvudbeståndsdelarnas och blandningens akuta akvatiska toxicitet ska lämnas.

Uppgifter om akut akvatisk toxicitet för varje huvudbeståndsdel ska anges för följande två trofiska nivåer: alger och dafnior (12). Den kritiska koncentrationen för akut akvatisk toxicitet ska för varje huvudbeståndsdel vara minst 100 mg/l.

Uppgifter om akut akvatisk toxicitet för det applicerade smörjmedlet ska anges för följande tre trofiska nivåer: alger, dafnior och fisk. Den kritiska koncentrationen för akut akvatisk toxicitet för ett smörjmedel i kategori 1 och 5 ska vara minst 100 mg/l och för ett smörjmedel i kategori 2, 3 och 4 minst 1 000 mg/l.

I tabell 2 sammanfattas kraven för de olika kategorierna av smörjmedel enligt kriterium 3.1.

Bedömning och kontroll: Uppgifter om toxicitet både för marina organismer och för sötvattensorganismer godtas. Testerna utförs enligt följande riktlinjer med användning av de relevanta arter som nämns där: ISO/DIS 10253 eller OECD 201 eller del C.3 i bilagan till rådets förordning (EG) nr 440/2008 (13) för alger, ISO TC 147/SC5/WG2 eller OECD 202 eller del C.2 i bilagan till kommissionens förordning (EG) nr 440/2008 för dafnior och OECD 203 eller del C.1 i bilagan till förordning (EG) nr 440/2008 för fisk. Likvärdiga testmetoder är tillåtna efter överenskommelse med det behöriga organet. Endast (72h) ErC50 för alger, (48h) EC50 för dafnior och (96h) LC50 för fisk godtas.

Kriterium 3.2 –   Krav för varje angivet ämne vars halt överstiger 0,10 viktprocent

Testresultat för kronisk toxicitet i form av NOEC-data (No Observed Effect Concentration) ska anges för följande två akvatiska trofiska nivåer: dafnior och fisk.

Om testresultat för kronisk toxicitet saknas, ska testresultat för akut akvatisk toxicitet lämnas för följande två trofiska nivåer: alger och dafnior. Ett eller flera ämnen med viss grad av akvatisk toxicitet får användas i var och en av de fem kategorierna smörjmedel, i den sammanlagda masskoncentration som anges i tabell 1.

Bedömning och kontroll: NOEC-data för de båda trofiska nivåerna dafnior och fisk fastställs med följande testmetoder: Del C.20 och del C.14 i bilagan till förordning (EG) nr 440/2008 för dafnior respektive fisk, eller likvärdiga testmetoder efter överenskommelse med det behöriga organet.

Uppgifter om akut toxicitet för alger och dafnior godtas både för saltvatten och för sötvatten. Testerna i saltvatten utförs enligt följande riktlinjer med användning av de relevanta arter som nämns där: ISO/DIS 10253 eller OECD 201 eller del C.3 i bilagan till förordning (EG) nr 440/2008 för alger, ISO TC 147/SC5/WG2 eller OECD 202 eller del C.2 i bilagan till kommissionens förordning (EG) nr 440/2008 för dafnior och OECD 203 eller del C.1 i bilagan till kommissionens förordning (EG) nr 440/2008 för fisk. Likvärdiga testmetoder är tillåtna efter överenskommelse med det behöriga organet. Endast (72h) ErC50 för alger och (48h) EC50 för dafnior godtas.

Bedömning och kontroll av kriterierna 3.1 och 3.2: Högkvalitativa testrapporter eller litteraturuppgifter (tester enligt godtagbara testprotokoll och god laboratoriesed) med referenser ska lämnas till det behöriga organet för att visa att kraven för akvatisk toxicitet i tabell 1 är uppfyllda.

För ämnen eller beredningar med begränsad löslighet i vatten (< 10 mg/l) kan den akvatiska toxiciteten bestämmas med WAF-metoden (water accommodated fraction). Den fastställda belastningsnivån, som ibland kallas LL 50 (LL för ”lethal loading” – dödlig belastning), kan användas direkt i klassificeringskriterierna. En WAF ska beredas i enlighet med en av följande riktlinjer: ECETOC:s tekniska rapport nr 20 (1986), bilaga III till OECD 1992 301, ISO:s riktlinjer ISO 10634, eller ASTM D6081-98 (Standard Practice for Aquatic Toxicity Testing of Lubricants: Sample Preparation and Results Interpretation) eller likvärdiga metoder. Dessutom ska kraven för detta kriterium anses vara uppfyllda om det har visats att ett ämne inte är toxiskt vid gränsen för dess vattenlöslighet.

En undersökning av akvatisk toxicitet behöver inte göras

| — | om klassificeringen av ämnet, basvätskan eller tillsatsen redan finns angiven i klassificeringslistan över ämnen i smörjmedel, eller |
| --- | --- |

—

om klassificeringen av ämnet, basvätskan eller tillsatsen redan finns angiven i klassificeringslistan över ämnen i smörjmedel, eller

| — | om ett giltigt intyg om överensstämmelse utfärdat av ett behörigt organ kan lämnas, eller |
| --- | --- |

—

om ett giltigt intyg om överensstämmelse utfärdat av ett behörigt organ kan lämnas, eller

| — | om det är osannolikt att ämnet tränger igenom biologiska membran, dvs. om dess molekylmassa är > 800 g/mol eller molekyldiameter > 1,5 nm (> 15 Å), eller |
| --- | --- |

—

om det är osannolikt att ämnet tränger igenom biologiska membran, dvs. om dess molekylmassa är > 800 g/mol eller molekyldiameter > 1,5 nm (> 15 Å), eller

| — | om ämnet är en polymer och den fraktion vars molekylmassa understiger 1 000 g/mol utgör mindre än 1 %, eller |
| --- | --- |

—

om ämnet är en polymer och den fraktion vars molekylmassa understiger 1 000 g/mol utgör mindre än 1 %, eller

| — | om ämnet är mycket svårlösligt i vatten (dvs. om dess vattenlöslighet är < 10 μg/l), |
| --- | --- |

—

om ämnet är mycket svårlösligt i vatten (dvs. om dess vattenlöslighet är < 10 μg/l),

eftersom sådana ämnen inte betraktas som toxiska för alger och dafnior i vattenmiljön.

Ämnenas vattenlöslighet ska i tillämpliga fall bestämmas enligt OECD 105 eller likvärdig testmetod.

Den fraktion av en polymer vars molekylmassa understiger 1 000 g/mol ska bestämmas enligt del A.19 i bilagan till förordning (EG) nr 440/2008 eller likvärdig testmetod.

Kriterium 4 –   Biologisk nedbrytbarhet och bioackumuleringsförmåga

Kraven för biologisk nedbrytbarhet och bioackumuleringsförmåga ska vara uppfyllda för varje angivet ämne vars halt överstiger 0,10 viktprocent.

Smörjmedlet får inte innehålla ämnen som är både icke biologiskt nedbrytbara och (potentiellt) bioackumulerande.

Smörjmedlet får emellertid innehålla ett eller flera ämnen med viss grad av nedbrytbarhet och potentiell eller reell bioackumulering, upp till den sammanlagda masskoncentration som anges i tabell 1.

Bedömning och kontroll: Överensstämmelsen med detta kriterium ska styrkas genom tillhandahållande av följande information:

Högkvalitativa testrapporter eller litteraturuppgifter (tester enligt godtagbara testprotokoll och god laboratoriesed) med referenser för biologisk nedbrytbarhet och, om så krävs, för (potentiell) bioackumulering för varje ingående ämne.

4.1   Biologisk nedbrytbarhet

Ett ämne betraktas som fullständigt biologiskt nedbrytbart (aerobt) i följande fall:

| 1. | En 28-dagars undersökning av biologisk nedbrytbarhet enligt del C.4 i bilagan till förordning (EG) nr 440/2008, OECD 306 eller OECD 310 ger följande resultat:






  — | Tester av fullständig biologisk nedbrytbarhet baserade på mätning av löst organiskt kol: ≥ 70 % nedbrytning. |
| --- | --- | --- |

1.

En 28-dagars undersökning av biologisk nedbrytbarhet enligt del C.4 i bilagan till förordning (EG) nr 440/2008, OECD 306 eller OECD 310 ger följande resultat:

—

Tester av fullständig biologisk nedbrytbarhet baserade på mätning av löst organiskt kol: ≥ 70 % nedbrytning.

| — | Tester av fullständig biologisk nedbrytbarhet baserade på syreförbrukning eller koldioxidbildning: ≥ 60 % nedbrytning, jämfört med det teoretiska maximivärdet. |
| --- | --- |

—

Tester av fullständig biologisk nedbrytbarhet baserade på syreförbrukning eller koldioxidbildning: ≥ 60 % nedbrytning, jämfört med det teoretiska maximivärdet.

Principen om en 10-dagarsgräns behöver inte nödvändigtvis tillämpas vid dessa tester av fullständig biologisk nedbrytbarhet. Om ämnet uppfyller de ovan angivna kraven på nedbrytbarhet inom 28 dagar, men inte klarar 10-dagarsgränsen, antas nedbrytningstakten vara långsammare.

| 2. | Kvoten BOD5/ThOD eller BOD5/COD ≥ 0,5. BOD5/ThOD eller BOD5/COD får endast användas om inga resultat enligt metoden i del C.4 i bilagan till förordning (EG) nr 440/2008, OECD 306 eller OECD 310 eller likvärdiga testmetoder är tillgängliga. BOD5 ska bedömas enligt del C.5 i bilagan till förordning (EG) nr 440/2008 eller likvärdiga metoder och COD ska bedömas enligt del C.6 i bilagan till förordning (EG) nr 440/2008 eller likvärdiga metoder. |
| --- | --- |

2.

Kvoten BOD5/ThOD eller BOD5/COD ≥ 0,5. BOD5/ThOD eller BOD5/COD får endast användas om inga resultat enligt metoden i del C.4 i bilagan till förordning (EG) nr 440/2008, OECD 306 eller OECD 310 eller likvärdiga testmetoder är tillgängliga. BOD5 ska bedömas enligt del C.5 i bilagan till förordning (EG) nr 440/2008 eller likvärdiga metoder och COD ska bedömas enligt del C.6 i bilagan till förordning (EG) nr 440/2008 eller likvärdiga metoder.

Ett ämne betraktas som potentiellt nedbrytbart om följande resultat erhålls:

| — | Biologisk nedbrytbarhet > 70 % enligt testmetoden i del C.9 i bilagan till förordning (EG) nr 440/2008 eller OECD 302 C för potentiell biologisk nedbrytbarhet eller likvärdiga metoder, eller |
| --- | --- |

—

Biologisk nedbrytbarhet > 70 % enligt testmetoden i del C.9 i bilagan till förordning (EG) nr 440/2008 eller OECD 302 C för potentiell biologisk nedbrytbarhet eller likvärdiga metoder, eller

| — | biologisk nedbrytbarhet > 20 % men < 60 % efter 28 dagar enligt testmetoden i del C.4 i bilagan till förordning (EG) nr 440/2008, OECD 306 eller OECD 310 baserat på syreförbrukning eller koldioxidbildning eller likvärdiga metoder. |
| --- | --- |

—

biologisk nedbrytbarhet > 20 % men < 60 % efter 28 dagar enligt testmetoden i del C.4 i bilagan till förordning (EG) nr 440/2008, OECD 306 eller OECD 310 baserat på syreförbrukning eller koldioxidbildning eller likvärdiga metoder.

Test av biologisk nedbrytbarhet behöver inte göras

| — | om klassificeringen av ämnet, basvätskan eller tillsatsen redan finns angiven i klassificeringslistan över ämnen i smörjmedel, eller om ett giltigt intyg om överensstämmelse utfärdat av ett behörigt organ kan lämnas. |
| --- | --- |

—

om klassificeringen av ämnet, basvätskan eller tillsatsen redan finns angiven i klassificeringslistan över ämnen i smörjmedel, eller om ett giltigt intyg om överensstämmelse utfärdat av ett behörigt organ kan lämnas.

| — | Ett ämne är icke biologiskt nedbrytbart om det inte uppfyller kriterierna för fullständig och potentiell nedbrytbarhet. |
| --- | --- |

—

Ett ämne är icke biologiskt nedbrytbart om det inte uppfyller kriterierna för fullständig och potentiell nedbrytbarhet.

Sökanden får också använda testresultat för strukturlika ämnen (”test-across”) för att uppskatta ett ämnes biologiska nedbrytbarhet. Denna metod är godtagbar om det bara är en funktionell grupp eller ett fragment som skiljer mellan referensämnet och det ämne som ingår i produkten. Om referensämnet är lättnedbrytbart eller potentiellt nedbrytbart och den funktionella gruppen har en positiv effekt på den aeroba biologiska nedbrytbarheten, kan det använda ämnet också betraktas som lättnedbrytbart eller potentiellt nedbrytbart. Funktionella grupper eller fragment som har en positiv effekt på den biologiska nedbrytbarheten är alifatiska och aromatiska hydroxylgrupper [-OH], alifatiska och aromatiska karboxylgrupper [-C(= O)-OH], aldehydgrupper [-CHO], estergrupper [-C(= O)-O-C] och amidgrupper [-C(= O)-N eller C(= S)-N]. Sökanden ska tillhandahålla lämplig och tillförlitlig dokumentation om undersökningen av referensämnet. Vid jämförelse med andra funktionella grupper än dem som anges ovan ska sökanden tillhandahålla lämplig och tillförlitlig dokumentation som visar att den funktionella gruppen har en positiv effekt på den biologiska nedbrytningen av strukturlika ämnen.

4.2   Bioackumulering

(Potentiell) bioackumulering behöver inte fastställas om ämnet

| — | har en molekylmassa > 800 g/mol, eller |
| --- | --- |

—

har en molekylmassa > 800 g/mol, eller

| — | har en molekyldiameter > 1,5 nm (> 15 Å), eller |
| --- | --- |

—

har en molekyldiameter > 1,5 nm (> 15 Å), eller

| — | har en fördelningskoefficient oktanol/vatten (log Kow) < 3 eller > 7, eller |
| --- | --- |

—

har en fördelningskoefficient oktanol/vatten (log Kow) < 3 eller > 7, eller

| — | har en uppmätt biokoncentrationsfaktor (BCF) ≤ 100 l/kg, eller |
| --- | --- |

—

har en uppmätt biokoncentrationsfaktor (BCF) ≤ 100 l/kg, eller

| — | är en polymer och den fraktion vars molekylmassa understiger 1 000 g/mol utgör mindre än 1 %. |
| --- | --- |

—

är en polymer och den fraktion vars molekylmassa understiger 1 000 g/mol utgör mindre än 1 %.

Eftersom de flesta ämnen som används i smörjmedel är tämligen hydrofoba bör BCF-värdet grundas på lipidinnehållet (i viktprocent) och det är viktigt att exponeringstiden är tillräckligt lång.

Biokoncentrationsfaktorn (BCF) ska bedömas enligt del C.13 i bilagan till förordning (EG) nr 440/2008 eller likvärdiga testmetoder.

Fördelningskoefficienten oktanol/vatten (log Kow) ska bedömas enligt del A.8 i bilagan till förordning (EG) nr 440/2008, OECD 123 eller likvärdiga testmetoder. För icke ytaktiva organiska ämnen för vilka inget experimentellt värde finns, kan en beräkningsmetod användas. Följande beräkningsmetoder är tillåtna: CLOGP, LOGKOW, (KOWWIN) och SPARC. Uppskattade log Kow-värden < 3 eller > 7 enligt någon av dessa beräkningsmetoder tyder på att ämnet inte förväntas vara bioackumulerande.

Log Kow-värden kan endast användas för organiska kemikalier. För att bedöma bioackumuleringsförmågan hos oorganiska föreningar, ytaktiva ämnen, och vissa metallorganiska föreningar ska BCF mätas.

Kriterium 5 –   Förnybara råvaror

En viss andel av kolet i den beredda produkten ska komma från förnybara råvaror. Denna andel ska vara

| — | ≥ 50 viktprocent för kategori 1, |
| --- | --- |

—

≥ 50 viktprocent för kategori 1,

| — | ≥ 45 viktprocent för kategori 2, |
| --- | --- |

—

≥ 45 viktprocent för kategori 2,

| — | ≥ 70 viktprocent för kategori 3, |
| --- | --- |

—

≥ 70 viktprocent för kategori 3,

| — | ≥ 50 viktprocent för kategori 4, |
| --- | --- |

—

≥ 50 viktprocent för kategori 4,

| — | ≥ 50 viktprocent för kategori 5. |
| --- | --- |

—

≥ 50 viktprocent för kategori 5.

Andelen kol från förnybara råvaror avser andelen av beståndsdel A i viktprocent × [antalet kolatomer i beståndsdel A som härrör från (vegetabiliska) oljor eller (animaliska) fetter, delat med det totala antalet kolatomer i beståndsdel A] plus andelen i viktprocent av beståndsdel B × [antalet kolatomer i beståndsdel B som härrör från (vegetabiliska) oljor eller (animaliska) fetter, delat med det totala antalet kolatomer i beståndsdel B] plus andelen av beståndsdel C i viktprocent × [antalet kolatomer i beståndsdel C som härrör från (vegetabiliska) oljor eller (animaliska) fetter, delat med det totala antalet kolatomer i beståndsdel C], och så vidare.

Sökanden ska i ansökningsformuläret ange typ, källa och ursprung för förnybara råvaror till huvudbeståndsdelarna.

Bedömning och kontroll: Sökanden ska lämna ett intyg till det behöriga organet om att produkten uppfyller detta kriterium.

Kriterium 6 –   Minimikrav för tekniska prestanda

| a) | Hydraulvätskor: minst de krav för tekniska prestanda som anges i gällande ISO 15380, tabellerna 2–5. Leverantören ska i produktinformationsbladet ange vilka två elastomerer som har testats. |
| --- | --- |

a)

Hydraulvätskor: minst de krav för tekniska prestanda som anges i gällande ISO 15380, tabellerna 2–5. Leverantören ska i produktinformationsbladet ange vilka två elastomerer som har testats.

| b) | Växellådsoljor för industriell och marin utrustning: minst de krav för tekniska prestanda som anges i DIN 51517. Leverantören ska i produktinformationsbladet ange vilken sektion (I, II eller III) som valts. |
| --- | --- |

b)

Växellådsoljor för industriell och marin utrustning: minst de krav för tekniska prestanda som anges i DIN 51517. Leverantören ska i produktinformationsbladet ange vilken sektion (I, II eller III) som valts.

| c) | Sågkedjeoljor: minst de krav för tekniska prestanda som anges i Blaue Engel RAL-UZ 48. |
| --- | --- |

c)

Sågkedjeoljor: minst de krav för tekniska prestanda som anges i Blaue Engel RAL-UZ 48.

| d) | Tvåtaktsoljor för marina tillämpningar: minst de krav för tekniska prestanda som anges i NMMA Certification for Two-Stroke Cycle Gasoline Engine Lubricants (NMMA TC-W3). |
| --- | --- |

d)

Tvåtaktsoljor för marina tillämpningar: minst de krav för tekniska prestanda som anges i NMMA Certification for Two-Stroke Cycle Gasoline Engine Lubricants (NMMA TC-W3).

| e) | Tvåtaktsoljor för tillämpningar på land: minst kategori EGD i de krav för tekniska prestanda som anges i ISO 13738:2000. |
| --- | --- |

e)

Tvåtaktsoljor för tillämpningar på land: minst kategori EGD i de krav för tekniska prestanda som anges i ISO 13738:2000.

| f) | Alla övriga smörjmedel: lämpliga för den avsedda användningen. |
| --- | --- |

f)

Alla övriga smörjmedel: lämpliga för den avsedda användningen.

Bedömning och kontroll: Sökanden ska lämna ett intyg till det behöriga organet om att produkten uppfyller detta kriterium och bifoga relevant dokumentation.

Kriterium 7 –   Information på miljömärket

Den valfria etiketten med textruta ska innehålla följande text:

| ”— | Mindre skadlig för vatten och mark. |
| --- | --- |

”—

Mindre skadlig för vatten och mark.

| — | Innehåller en stor andel biobaserad råvara”. |
| --- | --- |

—

Innehåller en stor andel biobaserad råvara”.

Riktlinjerna för användning av den valfria etiketten med textruta finns i Guidelines for the use of the EU Ecolabel logo på webbadressen http://ec.europa.eu/environment/ecolabel/promo/logos_en.htm

Bedömning och kontroll: Sökanden ska lämna ett intyg till det behöriga organet om att produkten uppfyller detta kriterium och tillhandahålla ett prov på produktens förpackning inklusive etikett.

Tabell 1

Kriterier för smörjmedlet och varje angivet ämne

| | Kategori 1 | Kategori 2 | Kategori 3 | Kategori 4 | Kategori 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kategori:
  Kriterier | Hydraulvätskor, transmissionsoljor för traktorer | Smörjfetter, propelleraxelfetter | Sågkedjeoljor, formsläppmedel för betong, wire-fett/olja och andra förlustsmörjmedel | Tvåtaktsoljor för landbaserade och marina tillämpningar | Växellådsoljor för industriell och marin utrustning |
| Faroangivelser och riskfraser som anger om produkten är miljö- eller hälsofarlig
  (undantag från kriterium 1a) | Kategori 1 | Kategori 2 | Kategori 3 | Kategori 4 | Kategori 5 |
| Smörjmedlets faroangivelse eller riskfras för hälsa eller miljö vid tiden för ansökan | Ingen
  (Lägsta gräns för klassificering i förordning (EG) nr 1272/2008 eller direktiv 1999/45/EG) | Ingen
  (Lägsta gräns för klassificering i förordning (EG) nr 1272/2008 eller direktiv 1999/45/EG) | Ingen
  (Lägsta gräns för klassificering i förordning (EG) nr 1272/2008 eller direktiv 1999/45/EG) | Ingen
  (Lägsta gräns för klassificering i förordning (EG) nr 1272/2008 eller direktiv 1999/45/EG) | Ingen
  (Lägsta gräns för klassificering i förordning (EG) nr 1272/2008 eller direktiv 1999/45/EG) |
| Ämnen som inte får användas i smörjmedel
  (kriterium 1b och 2) | Kategori 1 | Kategori 2 | Kategori 3 | Kategori 4 | Kategori 5 |
| Ospar-listat; unionens förteckning över prioriterade ämnen inom vattenpolitikens område; organiska halogener; nitriter; metaller och metallföreningar utom Na, K, Mg, Cirka och för förtjockningsmedel Li, Al; CMR kat. 1,2 (R45, R46, R49, R60 eller R61); kandidatförteckningen för bilaga XIV till förordning (EG) nr 1907/2006. | < 0,010 % | < 0,010 % | < 0,010 % | < 0,010 % | < 0,010 % |
| Akvatisk toxicitet
  (endast kriterium 3.2) | Sammanlagd masskoncentration (viktprocent) av ingående ämnen tillhörande |
| Kategori 1 | Kategori 2 | Kategori 3 | Kategori 4 | Kategori 5 |
| Ej toxiskt (D) | Akut toxicitet > 100 mg/l
  eller
  NOEC > 10 mg/l | Ingen begränsning |
| Skadligt (E) | 10 mg/l < akut toxicitet ≤ 100 mg/l
  eller
  1 mg/l < NOEC ≤ 10 mg/l | ≤ 20 | ≤ 25 | ≤ 5 | ≤ 25 | ≤ 20 |
| Toxiskt (F) | 1 mg/l < akut toxicitet ≤ 10 mg/l
  eller
  0,1 mg/l < NOEC ≤ 1 mg/l | ≤ 5 | ≤ 1 | ≤ 0.5 | ≤ 1 | ≤ 5 |
| Mycket toxiskt (G) | Akut toxicitet ≤ 1 mg/l
  eller
  NOEC ≤ 0,1 mg/l | ≤ 0,1/M (14) | ≤ 0,1/M (14) | ≤ 0,1/M (14) | ≤ 0,1/M (14) | ≤ 1/M (14) |
| Biologisk nedbrytbarhet och bioackumulering
  (kriterium 4) | Sammanlagd masskoncentration (viktprocent) av ingående ämnen i |
| Kategori 1 | Kategori 2 | Kategori 3 | Kategori 4 | Kategori 5 |
| Fullständigt biologiskt nedbrytbart i aerob miljö (A) | > 90 | > 75 | > 90 | > 75 | > 90 |
| Potentiellt biologiskt nedbrytbart i aerob miljö (A) | ≤ 5 | ≤ 25 | ≤ 5 | ≤ 20 | ≤ 5 |
| Icke biologiskt nedbrytbart OCH icke bioackumulerande (C) | ≤ 5 | ≤ 5 | ≤ 10 | ≤ 5 |
| Icke biologiskt nedbrytbart OCH bioackumulerande (X) | ≤ 0,1 | ≤ 0,1 | ≤ 0,1 | ≤ 0,1 | ≤ 0,1 |
| Fraktion ej bedömd avseende akvatisk toxicitet (kriterium 3.2) eller biologisk nedbrytbarhet/bioackumulering (kriterium 4) | Sammanlagd masskoncentration (viktprocent) av ingående ämnen tillhörande |
| Kategori 1 | Kategori 2 | Kategori 3 | Kategori 4 | Kategori 5 |
| | < 0,5 | < 0,5 | < 0,5 | < 0,5 | < 0,5 |
| Förnybarhet
  (kriterium 5) | Sammanlagd masskoncentration (viktprocent) av ingående ämnen tillhörande |
| Kategori 1 | Kategori 2 | Kategori 3 | Kategori 4 | Kategori 5 |
| Baserat på kol | ≥ 50 % | ≥ 45 % | ≥ 70 % | ≥ 50 % | ≥ 50 % |
| | Kategori 1 | Kategori 2 | Kategori 3 | Kategori 4 | Kategori 5 |
| Minimikrav för tekniska prestanda
  (kriterium 6) | Hydraulvätskor: ISO 15380 tabellerna 2–5
  Transmissionsoljor för traktorer: lämpliga för den avsedda användningen | Lämpliga för den avsedda användningen | Sågkedjeoljor: som i RAL UZ 48
  Övriga: lämpliga för den avsedda användningen | 2-taktsoljor för marint bruk: som i NMMA TC-W3
  2-taktsoljor för bruk på land: som kategori EGD i ISO 13738:2000 | Växellådsoljor för industriell och marin utrustning: DIN 51517 |

Kategori 1

Kategori 2

Kategori 3

Kategori 4

Kategori 5

Kategori:

Kriterier

Hydraulvätskor, transmissionsoljor för traktorer

Smörjfetter, propelleraxelfetter

Sågkedjeoljor, formsläppmedel för betong, wire-fett/olja och andra förlustsmörjmedel

Tvåtaktsoljor för landbaserade och marina tillämpningar

Växellådsoljor för industriell och marin utrustning

Faroangivelser och riskfraser som anger om produkten är miljö- eller hälsofarlig

(undantag från kriterium 1a)

Kategori 1

Kategori 2

Kategori 3

Kategori 4

Kategori 5

Smörjmedlets faroangivelse eller riskfras för hälsa eller miljö vid tiden för ansökan

Ingen

(Lägsta gräns för klassificering i förordning (EG) nr 1272/2008 eller direktiv 1999/45/EG)

Ingen

(Lägsta gräns för klassificering i förordning (EG) nr 1272/2008 eller direktiv 1999/45/EG)

Ingen

(Lägsta gräns för klassificering i förordning (EG) nr 1272/2008 eller direktiv 1999/45/EG)

Ingen

(Lägsta gräns för klassificering i förordning (EG) nr 1272/2008 eller direktiv 1999/45/EG)

Ingen

(Lägsta gräns för klassificering i förordning (EG) nr 1272/2008 eller direktiv 1999/45/EG)

Ämnen som inte får användas i smörjmedel

(kriterium 1b och 2)

Kategori 1

Kategori 2

Kategori 3

Kategori 4

Kategori 5

Ospar-listat; unionens förteckning över prioriterade ämnen inom vattenpolitikens område; organiska halogener; nitriter; metaller och metallföreningar utom Na, K, Mg, Cirka och för förtjockningsmedel Li, Al; CMR kat. 1,2 (R45, R46, R49, R60 eller R61); kandidatförteckningen för bilaga XIV till förordning (EG) nr 1907/2006.

< 0,010 %

< 0,010 %

< 0,010 %

< 0,010 %

< 0,010 %

Akvatisk toxicitet

(endast kriterium 3.2)

Sammanlagd masskoncentration (viktprocent) av ingående ämnen tillhörande

Kategori 1

Kategori 2

Kategori 3

Kategori 4

Kategori 5

Ej toxiskt (D)

Akut toxicitet > 100 mg/l

eller

NOEC > 10 mg/l

Ingen begränsning

Skadligt (E)

10 mg/l < akut toxicitet ≤ 100 mg/l

eller

1 mg/l < NOEC ≤ 10 mg/l

≤ 20

≤ 25

≤ 5

≤ 25

≤ 20

Toxiskt (F)

1 mg/l < akut toxicitet ≤ 10 mg/l

eller

0,1 mg/l < NOEC ≤ 1 mg/l

≤ 5

≤ 1

≤ 0.5

≤ 1

≤ 5

Mycket toxiskt (G)

Akut toxicitet ≤ 1 mg/l

eller

NOEC ≤ 0,1 mg/l

≤ 0,1/M (14)

≤ 0,1/M (14)

≤ 0,1/M (14)

≤ 0,1/M (14)

≤ 1/M (14)

Biologisk nedbrytbarhet och bioackumulering

(kriterium 4)

Sammanlagd masskoncentration (viktprocent) av ingående ämnen i

Kategori 1

Kategori 2

Kategori 3

Kategori 4

Kategori 5

Fullständigt biologiskt nedbrytbart i aerob miljö (A)

> 90

> 75

> 90

> 75

> 90

Potentiellt biologiskt nedbrytbart i aerob miljö (A)

≤ 5

≤ 25

≤ 5

≤ 20

≤ 5

Icke biologiskt nedbrytbart OCH icke bioackumulerande (C)

≤ 5

≤ 5

≤ 10

≤ 5

Icke biologiskt nedbrytbart OCH bioackumulerande (X)

≤ 0,1

≤ 0,1

≤ 0,1

≤ 0,1

≤ 0,1

Fraktion ej bedömd avseende akvatisk toxicitet (kriterium 3.2) eller biologisk nedbrytbarhet/bioackumulering (kriterium 4)

Sammanlagd masskoncentration (viktprocent) av ingående ämnen tillhörande

Kategori 1

Kategori 2

Kategori 3

Kategori 4

Kategori 5

< 0,5

< 0,5

< 0,5

< 0,5

< 0,5

Förnybarhet

(kriterium 5)

Sammanlagd masskoncentration (viktprocent) av ingående ämnen tillhörande

Kategori 1

Kategori 2

Kategori 3

Kategori 4

Kategori 5

Baserat på kol

≥ 50 %

≥ 45 %

≥ 70 %

≥ 50 %

≥ 50 %

Kategori 1

Kategori 2

Kategori 3

Kategori 4

Kategori 5

Minimikrav för tekniska prestanda

(kriterium 6)

Hydraulvätskor: ISO 15380 tabellerna 2–5

Transmissionsoljor för traktorer: lämpliga för den avsedda användningen

Lämpliga för den avsedda användningen

Sågkedjeoljor: som i RAL UZ 48

Övriga: lämpliga för den avsedda användningen

2-taktsoljor för marint bruk: som i NMMA TC-W3

2-taktsoljor för bruk på land: som kategori EGD i ISO 13738:2000

Växellådsoljor för industriell och marin utrustning: DIN 51517

| Multiplikationsfaktor (M) | LC 50- eller EC 50-värde (”L(E)C50”) för ämnet |
| --- | --- |
| 1 | 0,1 < L(E)C50 ≤ 1 |
| 10 | 0,01 < L(E)C50 ≤ 0,1 |
| 100 | 0,001 < L(E)C50 ≤ 0,01 |
| 1 000 | 0,0001 < L(E)C50 ≤ 0,001 |
| För ämnen med lägre värde för LC 50 eller EC 50 än 0,0001 mg/l beräknas koncentrationsgränser på motsvarande sätt (i tiopotensintervaller). |

Multiplikationsfaktor (M)

LC 50- eller EC 50-värde (”L(E)C50”) för ämnet

1

0,1 < L(E)C50 ≤ 1

10

0,01 < L(E)C50 ≤ 0,1

100

0,001 < L(E)C50 ≤ 0,01

1 000

0,0001 < L(E)C50 ≤ 0,001

För ämnen med lägre värde för LC 50 eller EC 50 än 0,0001 mg/l beräknas koncentrationsgränser på motsvarande sätt (i tiopotensintervaller).

Tabell 2

Krav avseende de olika smörjmedelskategoriernas akvatiska toxicitet – Uppgiftskrav för smörjmedlet och dess huvudbeståndsdelar

| Kriterium 3.1 | Kategori 1 | Kategori 2 | Kategori 3 | Kategori 4 | Kategori 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Akut akvatisk toxicitet för det nyberedda smörjmedlet på tre trofiska nivåer: alger, dafnior och fisk | > 100 mg/l | > 1 000 mg/l | > 1 000 mg/l | > 1 000 mg/l | > 100 mg/l |
| Akut akvatisk toxicitet för varje huvudbeståndsdel på två trofiska nivåer: alger och dafnior | > 100 mg/l | > 100 mg/l | > 100 mg/l | > 100 mg/l | > 100 mg/l |

Kriterium 3.1

Kategori 1

Kategori 2

Kategori 3

Kategori 4

Kategori 5

Akut akvatisk toxicitet för det nyberedda smörjmedlet på tre trofiska nivåer: alger, dafnior och fisk

> 100 mg/l

> 1 000 mg/l

> 1 000 mg/l

> 1 000 mg/l

> 100 mg/l

Akut akvatisk toxicitet för varje huvudbeståndsdel på två trofiska nivåer: alger och dafnior

> 100 mg/l

> 100 mg/l

> 100 mg/l

> 100 mg/l

> 100 mg/l

---

(1)  EUT L 353, 31.12.2008, s. 1.

(2)  EGT 196, 16.8.1967, s. 1.

(3)  EUT L 396, 30.12.2006, s. 1.

(4)  Enligt förordning (EG) nr 1272/2008.

(5)  Enligt direktiv 67/548/EEG.

(6)  Enligt förordning (EG) nr 1272/2008.

(7)  Enligt direktiv 67/548/EEG.

(8)  EGT L 200, 30.7.1999, s. 1.

(9)  EUT L 133, 31.5.2010, s. 1.

(10)  EGT L 327, 22.12.2000, s. 1.

(11)  EGT L 331, 15.12.2001, s. 1.

(12)  Vid tillämpning av detta beslut kan dafnior ersättas av andra kräftdjur när det gäller marina data.

(13)  EUT L 142, 31.5.2008, s. 1.

(14)  M är en multiplikationsfaktor på 10 för ämnen som är mycket toxiska för vattenmiljön enligt tabell 1b i kommissionens direktiv 2006/8/EG (EUT L 19, 24.1.2006, s. 12).

---

| 29.6.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 169/40 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 169/40

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 24 juni 2011

om fastställande av ekologiska kriterier för tilldelning av EU:s miljömärke till handdiskmedel

[delgivet med nr K(2011) 4448]

(Text av betydelse för EES)

(2011/382/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 66/2010 av den 25 november 2009 om ett EU-miljömärke (1), särskilt artikel 8.2,

efter att ha hört Europeiska unionens miljömärkningsnämnd, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt förordning (EG) nr 66/2010 kan EU-miljömärket tilldelas produkter som har reducerad miljöpåverkan under hela sin livscykel. |
| --- | --- |

(1)

Enligt förordning (EG) nr 66/2010 kan EU-miljömärket tilldelas produkter som har reducerad miljöpåverkan under hela sin livscykel.

| (2) | Enligt förordning (EG) nr 66/2010 ska särskilda miljömärkningskriterier fastställas för varje produktgrupp. |
| --- | --- |

(2)

Enligt förordning (EG) nr 66/2010 ska särskilda miljömärkningskriterier fastställas för varje produktgrupp.

| (3) | I kommissionens beslut 2005/342/EG (2) fastställs ekologiska kriterier och tillhörande bedömnings- och kontrollkrav för handdiskmedel vilka gäller till och med den 30 juni 2011. |
| --- | --- |

(3)

I kommissionens beslut 2005/342/EG (2) fastställs ekologiska kriterier och tillhörande bedömnings- och kontrollkrav för handdiskmedel vilka gäller till och med den 30 juni 2011.

| (4) | Dessa kriterier har även setts över mot bakgrund av den tekniska utvecklingen. De nya kriterierna och de tillhörande bedömnings- och kontrollkraven bör gälla i fyra år från dagen för antagandet av detta beslut. |
| --- | --- |

(4)

Dessa kriterier har även setts över mot bakgrund av den tekniska utvecklingen. De nya kriterierna och de tillhörande bedömnings- och kontrollkraven bör gälla i fyra år från dagen för antagandet av detta beslut.

| (5) | Av tydlighetsskäl bör beslut 2005/342/EG ersättas. |
| --- | --- |

(5)

Av tydlighetsskäl bör beslut 2005/342/EG ersättas.

| (6) | En övergångsperiod bör medges för tillverkare vars produkter har tilldelats miljömärket för handdiskmedel baserat på kriterierna i beslut 2005/342/EG för att ge dem tillräckligt med tid att anpassa sina produkter till de reviderade kriterierna och kraven. Tillverkarna bör också ha rätt att lämna in ansökningar baserade på kriterierna i beslut 2005/342/EG, eller kriterierna i det här beslutet, tills giltighetstiden för det förra beslutet löper ut. |
| --- | --- |

(6)

En övergångsperiod bör medges för tillverkare vars produkter har tilldelats miljömärket för handdiskmedel baserat på kriterierna i beslut 2005/342/EG för att ge dem tillräckligt med tid att anpassa sina produkter till de reviderade kriterierna och kraven. Tillverkarna bör också ha rätt att lämna in ansökningar baserade på kriterierna i beslut 2005/342/EG, eller kriterierna i det här beslutet, tills giltighetstiden för det förra beslutet löper ut.

| (7) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats i enlighet med artikel 16 i förordning (EG) nr 66/2010. |
| --- | --- |

(7)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats i enlighet med artikel 16 i förordning (EG) nr 66/2010.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Produktgruppen ”handdiskmedel” ska omfatta samtliga diskmedel som är avsedda för handdisk av tallrikar, porslin, bestick, grytor, pannor, köksredskap och liknande.

Produktgruppen ska omfatta produkter för både privat och yrkesmässigt bruk. Produkterna ska vara en blandning av kemiska ämnen och får inte innehålla mikroorganismer som tillverkaren avsiktligt tillfogat.

Artikel 2

I detta beslut avses med

1.   ämne: kemiskt grundämne och föreningar av detta grundämne i naturlig eller tillverkad form, inklusive eventuella tillsatser som är nödvändiga för att bevara dess stabilitet och sådana föroreningar som härrör från tillverkningsprocessen, men exklusive eventuella lösningsmedel som kan avskiljas utan att det påverkar ämnets stabilitet eller ändrar dess sammansättning,

2.   produkt (eller blandning): blandning eller lösning av två eller flera ämnen som inte reagerar.

Artikel 3

För att tilldelas EU-miljömärket enligt förordning (EG) nr 66/2010 ska handdiskmedlet ingå i produktgruppen ”handdiskmedel” i enlighet med artikel 1 i detta beslut och det ska uppfylla kriterierna och de tillhörande bedömnings- och kontrollkraven i bilagan till detta beslut.

Artikel 4

Kriterierna för produktgruppen ”handdiskmedel” liksom de tillhörande bedömnings- och kontrollkraven ska gälla i fyra år från och med den dag då detta beslut antas.

Artikel 5

För administrativa ändamål ska produktgruppen ”handdiskmedel” tilldelas koden ”019”.

Artikel 6

Beslut 2005/342/EG ska upphöra att gälla.

Artikel 7

1.   Med avvikelse från artikel 6 ska ansökningar om EU-miljömärket för produkter i produktgruppen ”handdiskmedel” som har lämnats in före den dag då detta beslut antas utvärderas i enlighet med de villkor som anges i beslut 2005/342/EG.

2.   Ansökningar om EU-miljömärket för produkter som omfattas av produktgruppen ”handdiskmedel”, som lämnas in från och med den dag då detta beslut antas till och med den 30 juni 2011, får basera sig antingen på de kriterier som anges i beslut 2005/342/EG eller på de kriterier som anges i detta beslut. Dessa ansökningar ska utvärderas i enlighet med de kriterier som de baseras på.

3.   Om EU-miljömärket tilldelas på grundval av en ansökan som utvärderas enligt de kriterier som anges i beslut 2005/342/EG får märkningen användas i tolv månader från och med den dag då detta beslut antas.

Artikel 8

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 24 juni 2011.

På kommissionens vägnar

Janez POTOČNIK

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 27, 30.1.2010, s. 1.

1

(2)  EUT L 115, 4.5.2005, s. 9.

2

---

BILAGA

BAKGRUND

Kriteriernas syfte

Kriteriernas syfte är framför allt att främja produkter som har minskade utsläpp till vatten av giftiga eller på annat sätt förorenande ämnen, att minska eller förebygga hälso- eller miljörisker som beror på att farliga ämnen används, att minimera förpackningsavfallet och att informera konsumenten så att denne använder produkten på ett effektivt och miljövänligt sätt.

KRITERIER

| 1. | Akvatisk toxicitet |
| --- | --- |

1.

Akvatisk toxicitet

| 2. | Biologisk nedbrytbarhet för ytaktiva ämnen |
| --- | --- |

2.

Biologisk nedbrytbarhet för ytaktiva ämnen

| 3. | Förbjudna eller begränsade ämnen och blandningar |
| --- | --- |

3.

Förbjudna eller begränsade ämnen och blandningar

| 4. | Doftämnen |
| --- | --- |

4.

Doftämnen

| 5. | Frätande egenskaper |
| --- | --- |

5.

Frätande egenskaper

| 6. | Förpackningskrav |
| --- | --- |

6.

Förpackningskrav

| 7. | Effektivitet |
| --- | --- |

7.

Effektivitet

| 8. | Bruksanvisning |
| --- | --- |

8.

Bruksanvisning

| 9. | Information på EU-miljömärket |
| --- | --- |

9.

Information på EU-miljömärket

Bedömnings- och kontrollkrav

a)   Krav

De särskilda bedömnings- och kontrollkraven anges för varje kriterium.

När det krävs att sökanden ska tillhandahålla intyg, dokumentation eller analysrapporter, eller på annat sätt styrka att kriterierna uppfylls, kan dessa dokument komma från sökanden själv och/eller från dennes leverantör(er) och/eller underleverantör(er).

Där så är möjligt bör analyserna genomföras av laboratorier som uppfyller de allmänna kraven i EN ISO 17025 eller motsvarande.

I tillämpliga fall får andra testmetoder än de som anges för varje kriterium användas om de godkänns som likvärdiga av det behöriga organ som bedömer ansökan.

Tillägg I refererar till DID-listan som listar de vanligaste ingredienserna i tvätt-, disk- och rengöringsmedel. Den ska användas för att generera de uppgifter som krävs för att beräkna kritisk utspädningsvolym (CDV) och för att bedöma ingrediensernas biologiska nedbrytbarhet. För ämnen som inte finns med på DID-listan anges riktlinjer för hur man ska beräkna eller extrapolera relevanta data. Den senaste versionen av DID-listan finns på EU-miljömärkets webbplats eller på de enskilda behöriga organens webbplatser.

I förekommande fall får behöriga organ begära in kompletterande dokumentation och de får även genomföra oberoende kontroller.

b)   Tröskelvärden

Alla ämnen i produkten, inklusive tillsatser (t.ex. konserveringsmedel eller stabiliseringsmedel) i ingredienserna, för vilka koncentrationen överskrider 0,010 viktprocent i produktens slutliga sammansättning ska uppfylla EU:s miljömärkningskriterier. När det gäller kriterium 1 ska dock varje avsiktligt tillsatt ämne, oavsett mängd, uppfylla kriteriet. Föroreningar som härrör från tillverkningen av ingredienserna och som förekommer i halter som överstiger 0,010 viktprocent av produktens slutliga sammansättning ska också uppfylla kriterierna.

c)   Referensdos

För handdiskmedel används som referensdos den dos i gram per liter brukslösning som tillverkaren rekommenderar för rengöring av normalt smutsad disk. Referensdosen används för beräkningar som syftar till att dokumentera om produkten uppfyller kriterierna för EU-miljömärket och för att testa rengöringsförmågan.

KRITERIER FÖR EU-MILJÖMÄRKET

Kriterium 1 –   Akvatisk toxicitet

Den kritiska utspädningsvolymen (CDVkronisk) beräknas för varje ämne (i) enligt följande formel:

Formula

där vikt(i) är ämnets vikt (i gram) vid den dosering som tillverkaren rekommenderar per liter brukslösning, DF(i) är ämnets nedbrytningsfaktor och TFkronisk(i) dess toxicitetsfaktor (i milligram per liter).

Vid beräkningen används de värden för DF och TFkronisk som anges i DID-listan del A (se tillägg I). Om ämnet i fråga inte är upptaget där ska sökanden uppskatta värdena med hjälp av den metod som beskrivs i DID-listan del B (se tillägg I). Produktens CDVkronisk bestäms genom att man adderar CDVkronisk för varje ingrediens.

CDVkronisk ska beräknas utifrån den dosering av produkten i gram per liter diskvatten som tillverkaren rekommenderar för rengöring av normalt smutsad disk. CDVkronisk för den rekommenderade dosen i gram per 1 liter brukslösning får inte överstiga 3 800 liter.

Bedömning och kontroll: Uppgifter om produktens exakta sammansättning ska lämnas till det behöriga organet tillsammans med en redogörelse för beräkningarna av CDVkronisk som visar att detta kriterium uppfylls.

Kriterium 2 –   Biologisk nedbrytbarhet för ytaktiva ämnen

a)   Aerob nedbrytbarhet

Samtliga ytaktiva ämnen som används i produkten ska vara aerobt lätt biologiskt nedbrytbara.

Bedömning och kontroll: Uppgifter om produktens exakta sammansättning ska lämnas till det behöriga organet tillsammans med en beskrivning av varje ämnes funktion. I DID-listan del A (se tillägg I) anges om ett visst ytaktivt ämne är biologiskt nedbrytbart under aeroba förhållanden eller inte (ytaktiva ämnen som markeras med ett ”R” i kolumnen för aerob biologisk nedbrytning är lätt biologiskt nedbrytbara). För ytaktiva ämnen som inte är upptagna i DID-listan del A ska sökanden tillhandahålla relevanta uppgifter från litteratur eller andra källor, eller relevanta testresultat, som visar att de är aerobt biologiskt nedbrytbara. För att avgöra om ett ytaktivt ämne är lätt biologiskt nedbrytbart ska de testmetoder som anges i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 648/2004 av den 31 mars 2004 om tvätt- och rengöringsmedel användas (1). Ytaktiva ämnen ska anses vara lätt biologiskt nedbrytbara om den biologiska nedbrytbarheten (mineraliseringen) bestämd med en av följande fem testmetoder är minst 60 % inom 28 dagar: CO2 headspace test (OECD 310), koldioxid (CO2) – modifierat Sturmtest (OECD 301B; rådets förordning (EG) nr 440/2008 (2) metod C.4-C), Closed Bottle test (OECD 301D; förordning (EG) nr 440/2008 metod C.4-E), manometrisk respirometri (OECD 301F; förordning (EG) nr 440/2008 metod C.4-D), eller MITI (I) test (OECD 301C; förordning (EG) nr 440/2008 metod C.4-F) eller likvärdiga ISO-tester. Beroende på det ytaktiva ämnets fysikaliska egenskaper kan en av följande metoder användas för att bekräfta att ett ytaktivt ämne är lätt biologiskt nedbrytbart, under förutsättning att den biologiska nedbrytbarheten är minst 70 % inom 28 dagar: Eliminering av upplöst organiskt kol DOC (OECD 301A; förordning (EG) 440/2008 metod C.4-A) eller modifierat OECD-screeningtest – eliminering av DOC (OECD 301E; förordning (EG) nr 440/2008 metod C.4-B) eller likvärdiga ISO-tester. Vid användning av testmetoder som baseras på mätning av löst organiskt kol ska sökanden på lämpligt sätt styrka att metoden är tillämplig, eftersom halten av det ytaktiva ämnet kan minska utan att det för den skull är biologiskt nedbrytbart. Förbehandling ska inte användas vid tester av aerob lätt biologisk nedbrytbarhet. Principen om ett tiodagarsfönster ska inte tillämpas.

b)   Anaerob nedbrytbarhet

Ytaktiva ämnen som inte är biologiskt nedbrytbara under anaeroba förhållanden får användas i produkten förutsatt att de inte är klassificerade H400/R50 (mycket giftigt för vattenlevande organismer) och inom ramen för den begränsning som anges nedan.

Den sammanlagda vikten av de ytaktiva ämnen som inte är anaerobt biologiskt nedbrytbara får inte överstiga 0,20 g av den rekommenderade dosen för 1 liter brukslösning.

Bedömning och kontroll: Uppgifter om produktens exakta sammansättning ska lämnas till det behöriga organet tillsammans med en beskrivning av varje ämnes funktion. I DID-listan del A (se tillägg I) framgår om ett visst ytaktivt ämne är anaerobt biologiskt nedbrytbart eller inte (ytaktiva ämnen som markeras med ett ”Y” i kolumnen för anaerob biologisk nedbrytning är biologiskt nedbrytbara under anaeroba förhållanden). För ytaktiva ämnen som inte är upptagna i DID-listan (EUT L 115, 4.5.2005, s. 18, del A) ska sökanden tillhandahålla relevanta uppgifter från litteratur eller andra källor, eller relevanta testresultat, som visar att de är anaerobt biologiskt nedbrytbara. Referensmetoden för anaerob nedbrytbarhet ska vara OECD 311, ISO 11734, ECETOC nr 28 (juni 1988) eller likvärdig testmetod. Minimikravet är minst 60 % fullständig nedbrytbarhet under anaeroba förhållanden. Testmetoder som simulerar förhållandena i en relevant anaerob miljö kan också användas för att styrka att minst 60 % fullständig nedbrytbarhet har uppnåtts under anaeroba förhållanden (se tillägg II).

Kriterium 3 –   Förbjudna eller begränsade ämnen och blandningar

De krav som anges i a, b och c ska gälla alla ämnen eller blandningar, inklusive biocider, färgämnen och doftämnen, som överstiger 0,010 viktprocent i slutprodukten. Detta gäller även ämnen i blandningar som används i beredningen och vars halt överstiger 0,010 viktprocent i slutprodukten. Nanoformer som medvetet tillsatts produkten ska uppfylla kriterium 3 c vid alla koncentrationer.

a)   Ämnen som inte får ingå

Följande ämnen får inte ingå i produkten, vare sig som del av beredningen eller som del av någon blandning som ingår i beredningen:

| — | Alkylfenoletoxilater (APEO) och deras derivat. |
| --- | --- |

—

Alkylfenoletoxilater (APEO) och deras derivat.

| — | EDTA (etylendiamintetraättiksyra) och dess salter |
| --- | --- |

—

EDTA (etylendiamintetraättiksyra) och dess salter

| — | 5-brom-5-nitro-1,3-dioxan |
| --- | --- |

—

5-brom-5-nitro-1,3-dioxan

| — | 2-brom-2-nitropropan-1,3-diol |
| --- | --- |

—

2-brom-2-nitropropan-1,3-diol

| — | Diazolinidylurea |
| --- | --- |

—

Diazolinidylurea

| — | Formaldehyd |
| --- | --- |

—

Formaldehyd

| — | Natriumhydroximetylglycinat |
| --- | --- |

—

Natriumhydroximetylglycinat

| — | Nitromysk och polycykliska mysker, exempelvis:






  — | Xylenmysk: 5-tert-butyl-2,4,6-trinitro-m-xylen, |
| --- | --- | --- |

—

Nitromysk och polycykliska mysker, exempelvis:

—

Xylenmysk: 5-tert-butyl-2,4,6-trinitro-m-xylen,

| — | Ambrettmysk: 4-tert-butyl-3-metoxi-2,6-dinitrotoluen, |
| --- | --- |

—

Ambrettmysk: 4-tert-butyl-3-metoxi-2,6-dinitrotoluen,

| — | Mosken: 1,1,3,3,5-pentametyl-4,6-dinitroindan, |
| --- | --- |

—

Mosken: 1,1,3,3,5-pentametyl-4,6-dinitroindan,

| — | Tibetinmysk: 1-tert-butyl-3,4,5-trimetyl-2,6-dinitrobensen, |
| --- | --- |

—

Tibetinmysk: 1-tert-butyl-3,4,5-trimetyl-2,6-dinitrobensen,

| — | Ketonmysk: 4’-tert-butyl-2’,6’-dimetyl-3’,5’-dinitroacetofenon |
| --- | --- |

—

Ketonmysk: 4’-tert-butyl-2’,6’-dimetyl-3’,5’-dinitroacetofenon

| — | HHCB (1,3,4,6,7,8-hexahydro-4,6,6,7,8,8-hexametylcyklopenta(g)-2-bensopyran) |
| --- | --- |

—

HHCB (1,3,4,6,7,8-hexahydro-4,6,6,7,8,8-hexametylcyklopenta(g)-2-bensopyran)

| — | AHTN (6-acetyl-1,1,2,4,4,7-hexametyltetralin) |
| --- | --- |

—

AHTN (6-acetyl-1,1,2,4,4,7-hexametyltetralin)

Bedömning och kontroll: Sökanden ska lämna ett intyg om att inget av dessa ämnen har tillsats produkten, eventuellt styrkt genom dokumentation som tillhandahålls av tillverkaren.

b)   Kvartära ammoniumsalter som inte är lätt biologiskt nedbrytbara får varken användas som en del av beredningen eller som en del av en blandning som ingår i beredningen.

Bedömning och kontroll: Sökanden ska tillhandahålla dokumentation om biologisk nedbrytbarhet för kvartära ammoniumsalter som använts i produkten.

c)   Farliga ämnen och blandningar

Enligt artikel 6.6 i förordning (EG) nr 66/2010 om ett EU-miljömärke får inte produkten, eller någon del av den, innehålla ämnen (i någon form, inbegripet nanoformer) som uppfyller kriterierna för klassificering med nedanstående faroangivelser eller riskfraser enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1272/2008 (3) eller rådets direktiv 67/548/EEG (4) och får inte heller innehålla ämnen som avses i artikel 57 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 (5). Nedanstående riskfraser används i allmänhet för ämnen. För blandningar av enzymer eller doftämnen, där det inte går att få tillgång till information om ämnena, ska klassificeringsreglerna för blandningar tillämpas.

Förteckning över faroangivelser och riskfraser:

| Faroangivelse (6) | Riskfras (7) |
| --- | --- |
| H300 Dödligt vid förtäring | R28 |
| H301 Giftigt vid förtäring | R25 |
| H304 Kan vara dödligt vid förtäring om det kommer ner i luftvägarna | R65 |
| H310 Dödligt vid hudkontakt | R27 |
| H311 Giftigt vid hudkontakt | R24 |
| H330 Dödligt vid inandning | R23;R26 |
| H331 Giftigt vid inandning | R23 |
| H340 Kan orsaka genetiska defekter | R46 |
| H341 Misstänks kunna orsaka genetiska defekter | R68 |
| H350 Kan orsaka cancer | R45 |
| H350i Kan orsaka cancer vid inandning | R49 |
| H351 Misstänks kunna orsaka cancer | R40 |
| H360F Kan skada fertiliteten | R60 |
| H360D Kan skada det ofödda barnet | R61 |
| H360FD Kan skada fertiliteten. Kan skada det ofödda barnet | R60-61 |
| H360Fd Kan skada fertiliteten. Misstänks kunna skada det ofödda barnet. | R60-63 |
| H360Df Kan skada det ofödda barnet. Misstänks kunna skada fertiliteten | R61-62 |
| H361f Misstänks kunna skada fertiliteten | R62 |
| H361d Misstänks kunna skada det ofödda barnet | R63 |
| H361fd Misstänks kunna skada fertiliteten. Misstänks kunna skada det ofödda barnet | R62-63 |
| H362 Kan skada spädbarn som ammas | R64 |
| H370 Orsakar organskador | R39/23; R39/24; R39/25; R39/26; R39/27; R39/28 |
| H371 Kan orsaka organskador | R68/20; R68/21; R68/22 |
| H372 Orsakar organskador genom lång eller upprepad exponering | R48/25; R48/24; R48/23 |
| H373 Kan orsaka organskador genom lång eller upprepad exponering | R48/20; R48/21; R48/22 |
| H400 Mycket giftigt för vattenlevande organismer | R50 |
| H410 Mycket giftigt för vattenlevande organismer med långtidseffekter | R50-53 |
| H411 Giftigt för vattenlevande organismer med långtidseffekter | R51-53 |
| H412 Skadliga långtidseffekter för vattenlevande organismer | R52-53 |
| H413 Kan ge skadliga långtidseffekter på vattenlevande organismer | R53 |
| EUH059 Farligt för ozonskiktet | R59 |
| EUH029 Utvecklar giftig gas vid kontakt med vatten | R29 |
| EUH031 Utvecklar giftig gas vid kontakt med syra | R31 |
| EUH032 Utvecklar mycket giftig gas vid kontakt med syra | R32 |
| EUH070 Giftigt vid kontakt med ögonen | R39-41 |
| Allergiframkallande ämnen. |
| H334: Kan orsaka allergi- eller astmasymtom eller andningssvårigheter vid inandning | R42 |
| H317: Kan orsaka allergisk hudreaktion | R43 |

Faroangivelse (6)

Riskfras (7)

H300 Dödligt vid förtäring

R28

H301 Giftigt vid förtäring

R25

H304 Kan vara dödligt vid förtäring om det kommer ner i luftvägarna

R65

H310 Dödligt vid hudkontakt

R27

H311 Giftigt vid hudkontakt

R24

H330 Dödligt vid inandning

R23;R26

H331 Giftigt vid inandning

R23

H340 Kan orsaka genetiska defekter

R46

H341 Misstänks kunna orsaka genetiska defekter

R68

H350 Kan orsaka cancer

R45

H350i Kan orsaka cancer vid inandning

R49

H351 Misstänks kunna orsaka cancer

R40

H360F Kan skada fertiliteten

R60

H360D Kan skada det ofödda barnet

R61

H360FD Kan skada fertiliteten. Kan skada det ofödda barnet

R60-61

H360Fd Kan skada fertiliteten. Misstänks kunna skada det ofödda barnet.

R60-63

H360Df Kan skada det ofödda barnet. Misstänks kunna skada fertiliteten

R61-62

H361f Misstänks kunna skada fertiliteten

R62

H361d Misstänks kunna skada det ofödda barnet

R63

H361fd Misstänks kunna skada fertiliteten. Misstänks kunna skada det ofödda barnet

R62-63

H362 Kan skada spädbarn som ammas

R64

H370 Orsakar organskador

R39/23; R39/24; R39/25; R39/26; R39/27; R39/28

H371 Kan orsaka organskador

R68/20; R68/21; R68/22

H372 Orsakar organskador genom lång eller upprepad exponering

R48/25; R48/24; R48/23

H373 Kan orsaka organskador genom lång eller upprepad exponering

R48/20; R48/21; R48/22

H400 Mycket giftigt för vattenlevande organismer

R50

H410 Mycket giftigt för vattenlevande organismer med långtidseffekter

R50-53

H411 Giftigt för vattenlevande organismer med långtidseffekter

R51-53

H412 Skadliga långtidseffekter för vattenlevande organismer

R52-53

H413 Kan ge skadliga långtidseffekter på vattenlevande organismer

R53

EUH059 Farligt för ozonskiktet

R59

EUH029 Utvecklar giftig gas vid kontakt med vatten

R29

EUH031 Utvecklar giftig gas vid kontakt med syra

R31

EUH032 Utvecklar mycket giftig gas vid kontakt med syra

R32

EUH070 Giftigt vid kontakt med ögonen

R39-41

Allergiframkallande ämnen.

H334: Kan orsaka allergi- eller astmasymtom eller andningssvårigheter vid inandning

R42

H317: Kan orsaka allergisk hudreaktion

R43

Ämnen eller blandningar vars egenskaper förändras under tillverkningen (t.ex. förlorad biotillgänglighet eller kemisk modifiering) så att den identifierade faran inte längre föreligger är undantagna från ovanstående krav.

Undantag: Följande ämnen eller blandningar är undantagna från detta krav:

| Ytaktiva ämnen
  I halter < 25 procent av produkten (8) | H400 Mycket giftigt för vattenlevande organismer | R 50 |
| --- | --- | --- |
| Doftämnen | H412 Skadliga långtidseffekter för vattenlevande organismer | R52-53 |
| Enzymer (9) | H334 Kan orsaka allergi- eller astmasymtom eller andningssvårigheter vid inandning | R42 |
| Enzymer (9) | H317 Kan orsaka allergisk hudreaktion | R43 |
| Nitrilotriättiksyra (NTA) som förorening i MGDA och GLDA (10) | H351 Misstänks kunna orsaka cancer | R40 |

Ytaktiva ämnen

I halter < 25 procent av produkten (8)

H400 Mycket giftigt för vattenlevande organismer

R 50

Doftämnen

H412 Skadliga långtidseffekter för vattenlevande organismer

R52-53

Enzymer (9)

H334 Kan orsaka allergi- eller astmasymtom eller andningssvårigheter vid inandning

R42

Enzymer (9)

H317 Kan orsaka allergisk hudreaktion

R43

Nitrilotriättiksyra (NTA) som förorening i MGDA och GLDA (10)

H351 Misstänks kunna orsaka cancer

R40

Bedömning och kontroll: Sökanden ska meddela produktens exakta sammansättning till det behöriga organet. Sökanden ska, på grundval av information som minst innehåller de uppgifter som anges i bilaga VII i förordning (EG) nr 1907/2006, visa att kriteriet är uppfyllt för ämnena i produkten. Sådan information ska vara specifik för den särskilda form av ämnet, inbegripet nanoformer, som används i produkten. Sökanden ska i detta syfte lämna ett intyg om att kriteriet är uppfyllt jämte en förteckning över ingredienser och tillhörande säkerhetsdatablad i enlighet med bilaga II till förordning (EG) nr 1907/2006 för produkten samt för alla ämnen som ingår i beredningen. Koncentrationsgränserna ska anges i säkerhetsdatabladen i enlighet med artikel 31 i förordning (EG) nr 1907/2006.

d)   Ämnen förtecknade enligt artikel 59.1 i förordning (EG) nr 1907/2006

Inga undantag får göras från principen i artikel 6.6 i förordning (EG) nr 66/2010 att inte tilldela EU:s miljömärke till ämnen som identifierats som särskilt farliga och som finns med i förteckningen som upprättats i enlighet med artikel 59 i förordning (EG) nr 1907/2006 och som ingår i blandningar i halter som överstiger 0,010 procent.

Bedömning och kontroll: Förteckningen över ämnen som identifierats som särskilt farliga och som införts i kandidatförteckningen i enlighet med artikel 59 i förordning (EG) nr 1907/2006 återfinns här:

http://echa.europa.eu/chem_data/authorisation_process/candidate_list_table_en.asp

Uppgifter ska hämtas ur förteckningen på ansökningsdagen.

Koncentrationsgränserna ska anges i säkerhetsdatabladen i enlighet med artikel 31 i förordning (EG) nr 1907/2006.

e)   Biocider

| i) | Produkten får innehålla biocider endast för att konservera produkten och i lämplig dos för detta ändamål. Detta gäller inte ytaktiva ämnen som också kan ha biocidliknande egenskaper.

  Bedömning och kontroll: Sökanden ska tillhandahålla säkerhetsdatablad för alla ingående konserveringsmedel tillsammans med uppgifter om deras exakta koncentration i produkten. Tillverkaren eller leverantören av konserveringsmedlen ska lämna uppgifter om den dosering som är nödvändig för att konservera produkten. |
| --- | --- |

i)

Produkten får innehålla biocider endast för att konservera produkten och i lämplig dos för detta ändamål. Detta gäller inte ytaktiva ämnen som också kan ha biocidliknande egenskaper.

Bedömning och kontroll: Sökanden ska tillhandahålla säkerhetsdatablad för alla ingående konserveringsmedel tillsammans med uppgifter om deras exakta koncentration i produkten. Tillverkaren eller leverantören av konserveringsmedlen ska lämna uppgifter om den dosering som är nödvändig för att konservera produkten.

| ii) | Det är förbjudet att på förpackningen eller på annat vis hävda att produkten har antimikrobiell verkan.

  Bedömning och kontroll: Sökanden ska presentera den text och layout som används på varje förpackningstyp och/eller ett prov på varje förpackningstyp för det behöriga organet. |
| --- | --- |

ii)

Det är förbjudet att på förpackningen eller på annat vis hävda att produkten har antimikrobiell verkan.

Bedömning och kontroll: Sökanden ska presentera den text och layout som används på varje förpackningstyp och/eller ett prov på varje förpackningstyp för det behöriga organet.

| iii) | För att konservera produkten är det tillåtet att använda biocider, antingen som en del av beredningen eller som en del av en blandning som ingår i beredningen, som klassificerats enligt H410/R50-53 eller H411/R51-53 enligt direktiv 67/548/EEG, Europaparlamentets och rådets direktiv 1999/45/EG (11) eller förordning (EG) nr 1272/2008, men endast om biocidernas bioackumuleringspotential kännetecknas av log Pow (fördelningskoefficienten oktanol/vatten) < 3,0 eller BCF (experimentellt bestämda biokoncentrationsfaktorn) är ≤ 100.

  Bedömning och kontroll: Sökanden ska tillhandahålla säkerhetsdatablad för alla biocider tillsammans med uppgifter om biocidernas koncentration i slutprodukten. |
| --- | --- |

iii)

För att konservera produkten är det tillåtet att använda biocider, antingen som en del av beredningen eller som en del av en blandning som ingår i beredningen, som klassificerats enligt H410/R50-53 eller H411/R51-53 enligt direktiv 67/548/EEG, Europaparlamentets och rådets direktiv 1999/45/EG (11) eller förordning (EG) nr 1272/2008, men endast om biocidernas bioackumuleringspotential kännetecknas av log Pow (fördelningskoefficienten oktanol/vatten) < 3,0 eller BCF (experimentellt bestämda biokoncentrationsfaktorn) är ≤ 100.

Bedömning och kontroll: Sökanden ska tillhandahålla säkerhetsdatablad för alla biocider tillsammans med uppgifter om biocidernas koncentration i slutprodukten.

Kriterium 4 –   Doftämnen

| a) | Doftämnen som innehåller nitromysker eller polycykliska mysker (enligt kriterium 3 a) får inte ingå i produkten. |
| --- | --- |

a)

Doftämnen som innehåller nitromysker eller polycykliska mysker (enligt kriterium 3 a) får inte ingå i produkten.

| b) | Alla ämnen som tillsätts produkten i egenskap av doftämnen ska ha tillverkats och/eller hanterats i enlighet med rekommendationerna från International Fragrance Association. Rekommendationerna finns på IFRA:s webbplats http://www.ifraorg.org. |
| --- | --- |

b)

Alla ämnen som tillsätts produkten i egenskap av doftämnen ska ha tillverkats och/eller hanterats i enlighet med rekommendationerna från International Fragrance Association. Rekommendationerna finns på IFRA:s webbplats http://www.ifraorg.org.

| c) | Doftämnen som omfattas av informationskravet i förordning (EG) nr 648/2004 om tvätt- och rengöringsmedel (bilaga VII) och som inte redan är uteslutna enligt kriterium 3 c och (andra) doftämnen som klassificerats i H317/R43 (Kan orsaka allergisk hudreaktion) och/eller H334/R42 (Kan orsaka allergi- eller astmasymtom eller andningssvårigheter vid inandning) får inte förekomma i mängder ≥ 0,010 procent (≥ 100 ppm) per ämne. |
| --- | --- |

c)

Doftämnen som omfattas av informationskravet i förordning (EG) nr 648/2004 om tvätt- och rengöringsmedel (bilaga VII) och som inte redan är uteslutna enligt kriterium 3 c och (andra) doftämnen som klassificerats i H317/R43 (Kan orsaka allergisk hudreaktion) och/eller H334/R42 (Kan orsaka allergi- eller astmasymtom eller andningssvårigheter vid inandning) får inte förekomma i mängder ≥ 0,010 procent (≥ 100 ppm) per ämne.

| d) | Doftämnen får inte användas i handdiskmedel för yrkesmässigt bruk. |
| --- | --- |

d)

Doftämnen får inte användas i handdiskmedel för yrkesmässigt bruk.

Bedömning och kontroll: Sökanden ska tillhandahålla ett intyg om överensstämmelse med delkriterierna a, b och d. För delkriterium c ska sökanden tillhandahålla ett undertecknat intyg om överensstämmelse där mängden doftämnen i produkten anges. Sökanden ska också lämna ett intyg från doftämnestillverkaren med uppgift om mängd av alla ingående ämnen i de doftämnen som anges i del I i bilaga III till rådets direktiv 76/768/EEG (12) samt (andra) ingående ämnen som har tilldelats riskfraserna R43/H317 och/eller R42/H334.

Kriterium 5 –   Frätande egenskaper

Produkten ska inte klassificeras som en ”frätande” (C) blandning i R34 eller R35 enligt direktiv 1999/45/EG, eller som en blandning ”frätande på huden kategori 1” enligt med förordning (EG) nr 1272/2008.

Bedömning och kontroll: Sökanden ska lämna uppgifter om de exakta koncentrationerna av alla ämnen som använts i produkten, antingen som en del av beredningen eller som en del av någon blandning som ingår i beredningen och som klassificeras som ”frätande” (C) enligt R34 eller R35 i enlighet med direktiv 1999/45/EG eller som en blandning som är ”frätande på huden kategori 1” enligt med förordning (EG) nr 1272/2008 till det behöriga organet tillsammans med kopior av säkerhetsdatabladen.

Kriterium 6 –   Förpackningskrav

| a) | Den plast som används i själva behållaren ska vara märkt enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 94/62/EG av den 20 december 1994 om förpackningar och förpackningsavfall (13), eller DIN 6120 del 1 och 2 i kombination med DIN 7728 del 1. |
| --- | --- |

a)

Den plast som används i själva behållaren ska vara märkt enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 94/62/EG av den 20 december 1994 om förpackningar och förpackningsavfall (13), eller DIN 6120 del 1 och 2 i kombination med DIN 7728 del 1.

| b) | Om primärförpackningen är tillverkad av återvunnet material och detta anges på förpackningen ska angivelsen uppfylla kraven i ISO-standarden 14021 ”Miljömärkning och miljödeklarationer – Egna miljöuttalanden (Typ II miljömärkning)”. |
| --- | --- |

b)

Om primärförpackningen är tillverkad av återvunnet material och detta anges på förpackningen ska angivelsen uppfylla kraven i ISO-standarden 14021 ”Miljömärkning och miljödeklarationer – Egna miljöuttalanden (Typ II miljömärkning)”.

| c) | Plastförpackningar får endast innehålla ftalater som vid ansökningstillfället har genomgått en riskbedömning och inte har klassificerats enligt kriterium 3 c. |
| --- | --- |

c)

Plastförpackningar får endast innehålla ftalater som vid ansökningstillfället har genomgått en riskbedömning och inte har klassificerats enligt kriterium 3 c.

| d) | Primärförpackningens vikt/nytta-förhållande (WUR) får inte överstiga följande värden:






  Produkttyp | WUR |
| --- | --- | --- |
| Handdiskmedel som späds ut med vatten före användning | 1,20 gram förpackning per liter brukslösning (diskvatten) |

d)

Primärförpackningens vikt/nytta-förhållande (WUR) får inte överstiga följande värden:

Produkttyp

WUR

Handdiskmedel som späds ut med vatten före användning

1,20 gram förpackning per liter brukslösning (diskvatten)

WUR beräknas endast för primärförpackningar (inklusive lock, proppar och handpumpar/sprayanordningar) enligt följande formel:

Formula,

där

| Wi | = | vikten (i gram) av primärförpackningen (i) inklusive eventuell etikett, |
| --- | --- | --- |
| Ui | = | vikten (i gram) av ej återvunnet (nytt) material i primärförpackningen (i). Om andelen återvunnet material i primärförpackningen är 0 procent så är Ui = Wi, |
| Di | = | Antalet funktionella doser (= antalet doser av den volym som tillverkaren rekommenderar för 1 liter brukslösning) i primärförpackningen (i). |
| ri | = | Returtalet, dvs. det antal gånger primärförpackningen (i) används i samma syfte genom ett retur- eller refillsystem (ri = 1, om förpackningen inte återanvänds för samma syfte). Om förpackningen återanvänds är ri = 1, såvida inte sökanden kan dokumentera ett högre returtal. |

Wi

=

vikten (i gram) av primärförpackningen (i) inklusive eventuell etikett,

Ui

=

vikten (i gram) av ej återvunnet (nytt) material i primärförpackningen (i). Om andelen återvunnet material i primärförpackningen är 0 procent så är Ui = Wi,

Di

=

Antalet funktionella doser (= antalet doser av den volym som tillverkaren rekommenderar för 1 liter brukslösning) i primärförpackningen (i).

ri

=

Returtalet, dvs. det antal gånger primärförpackningen (i) används i samma syfte genom ett retur- eller refillsystem (ri = 1, om förpackningen inte återanvänds för samma syfte). Om förpackningen återanvänds är ri = 1, såvida inte sökanden kan dokumentera ett högre returtal.

Bedömning och kontroll: Sökanden ska tillhandahålla behörigt organ en beräkning av produktens WUR, tillsammans med ett intyg om att produkten uppfyller varje aspekt av detta kriterium. Sökanden ska tillhandahålla ett ifyllt och undertecknat intyg om överensstämmelse.

Kriterium 7 –   Effektivitet

Produkten ska vara effektiv och tillgodose konsumenternas behov.

Rengöringsförmågan och rengöringseffektiviteten ska vara likvärdig eller bättre än den hos den generiska referensprodukt som anges nedan.

Bedömning och kontroll: Rengöringsförmågan och rengöringseffektiviteten ska bedömas genom ett lämpligt funktionstest i laboratorium. I riktlinjerna Framework for testing the performance of hand dishwashing detergents, som finns att tillgå genom länken nedan, anges vilka parametrar som ska användas i testet och vilken information som ska ingå i rapporten:

http://ec.europa.eu/environment/ecolabel/ecolabelled_products/categories/hand_dishwashing_detergents_en.htm

Den generiska referensprodukten ska vara den som anges i IKW:s funktionstest Recommendation for the quality assessment of the cleaning performance of hand dishwashing detergents (SÖFW-Journal, 128, 5, s. 11–15, 2002), men i funktionstestet ska doseringen anpassas till 2,5 milliliter av den generiska referensprodukten per 5 liter.

Den metod som används i IKW:s funktionstest Recommendation for the quality assessment of the cleaning performance of hand dishwashing detergents (SÖFW-Journal, 128, 5, s. 11–15, 2002) kan tillämpas med den nämnda anpassningen och kan laddas ner från http://www.ikw.org/pdf/broschueren/EQ_Handgeschirr_e.pdf

Kriterium 8 –   Bruksanvisning

Produkten ska ha följande information på förpackningen:

| a) | Diska inte under rinnande vatten, utan blötlägg disken och använd rekommenderad dosering (eller motsvarande text). |
| --- | --- |

a)

Diska inte under rinnande vatten, utan blötlägg disken och använd rekommenderad dosering (eller motsvarande text).

| b) | Information om rekommenderad dosering ska finnas på förpackningen i rimlig storlek och mot en synlig bakgrund: Informationen ska anges i milliliter (och teskedar) av produkten för 5 liter diskvatten lämpligt för ”hårt smutsad” och ”lätt smutsad” disk. |
| --- | --- |

b)

Information om rekommenderad dosering ska finnas på förpackningen i rimlig storlek och mot en synlig bakgrund: Informationen ska anges i milliliter (och teskedar) av produkten för 5 liter diskvatten lämpligt för ”hårt smutsad” och ”lätt smutsad” disk.

| c) | Det rekommenderas att det ungefärliga antalet diskningar som kan genomföras med en flaska anges på förpackningen, även om detta är frivilligt. |
| --- | --- |

c)

Det rekommenderas att det ungefärliga antalet diskningar som kan genomföras med en flaska anges på förpackningen, även om detta är frivilligt.

Detta räknas fram genom att dividera produktens volym med den dosering som krävs för 5 liter diskvatten för hårt smutsad disk.

Bedömning och kontroll: Sökanden ska lämna ett prov på produktförpackningen med märket till det behöriga organet tillsammans med ett intyg om överensstämmelse med varje del av detta kriterium.

Kriterium 9 –   Information på EU-miljömärket

Den valfria etiketten med textruta ska innehålla följande text:

| ”— | Minskad påverkan på vattenmiljön |
| --- | --- |

”—

Minskad påverkan på vattenmiljön

| — | Minskad användning av farliga ämnen |
| --- | --- |

—

Minskad användning av farliga ämnen

| — | Begränsad mängd förpackningsavfall |
| --- | --- |

—

Begränsad mängd förpackningsavfall

| — | Tydlig bruksanvisning” |
| --- | --- |

—

Tydlig bruksanvisning”

Riktlinjerna för användningen av den valfria etiketten med textruta finns i Guidelines for the use of the EU Ecolabel logo på följande webbplats: http://ec.europa.eu/environment/ecolabel/promo/logos_en.htm

Bedömning och kontroll: Sökanden ska lämna in ett prov på etiketten, samt ett intyg om överensstämmelse med detta kriterium.

---

(1)  EUT L 104, 8.4.2004, s. 1.

(2)  EUT L 142, 31.5.2008, s. 1.

(3)  EUT L 353, 31.12.2008, s. 1.

(4)  EUT 196, 16.8.1967, s. 1.

(5)  EUT L 396, 30.12.2006, s. 1.

(6)  Enligt förordning (EG) nr 1272/2008.

(7)  Enligt direktiv 67/548/EEG.

(8)  Procenttalet ska divideras med den M-faktor som fastställts i enlighet med förordning (EG) nr 1272/2008.

(9)  Inklusive stabiliseringsmedel och andra hjälpämnen i beredningarna.

(10)  I halter som understiger 1,0 procent i råvaran under förutsättning att den totala halten i den slutliga produkten understiger 0,10 procent.

(11)  EGT L 200, 30.7.1999, s. 1.

(12)  EGT L 262, 27.9.1976, s. 169.

(13)  EGT L 365, 31.12.1994, s. 10.

Tillägg I

DID-listan (Detergents Ingredients database)

DID-listan (del A) är en lista med information om akvatisk toxicitet och biologisk nedbrytbarhet för ingredienser som ofta används i tvätt- disk och rengöringmedel. Listan innehåller information om toxicitet och biologisk nedbrytbarhet för en rad ämnen som används i sådana medel. Listan är inte uttömmande men i DID-listan del B ges vägledning om hur man beräknar parametervärden för ingredienser som inte finns med på DID-listan (t.ex. toxicitetsfaktor (TF) och nedbrytningsfaktor (DF) som används vid beräkning av kritisk utspädningsvolym). Listan är en allmän informationskälla och ämnen som finns upptagna där är inte automatiskt godkända för att användas i EU-miljömärkta produkter. DID-listan (del A och B) finns på EU-miljömärkets webbplats http://ec.europa.eu/environment/ecolabel/ecolabelled_products/categories/did_list_en.htm.

För ämnen där det saknas data om akvatisk toxicitet och nedbrytbarhet kan strukturanalogier med liknande ämnen användas för att bedöma toxicitetsfaktorn och nedbrytningsfaktorn. Sådana strukturella analogier ska godkännas av det behöriga organ som beviljar tillstånd att använda EU-miljömärket. Alternativt kan man utgå från ett värsta scenario och använda nedanstående parametrar:

Värsta scenario:

| | Akut toxicitet | Kronisk toxicitet | Nedbrytning |
| --- | --- | --- | --- |
| Ingrediens | LC50/EC50 | SF(akut) | TF(akut) | NOEV (1) | SF(kronisk)
   (1) | TF(kronisk) | DF | Aerob | Anaerob |
| Benämning | 1 mg/l | 10 000 | 0,0001 | | | 0,0001 | 1 | P | N |

Akut toxicitet

Kronisk toxicitet

Nedbrytning

Ingrediens

LC50/EC50

SF(akut)

TF(akut)

NOEV (1)

SF(kronisk)
   (1)

TF(kronisk)

DF

Aerob

Anaerob

Benämning

1 mg/l

10 000

0,0001

0,0001

1

P

N

Dokumentation av lätt biologisk nedbrytbarhet

Följande testmetoder för lätt biologisk nedbrytbarhet ska användas:

| 1. | Till och med den 1 december 2010 och under en övergångsperiod från den 1 december 2010 till den 1 december 2015:
  De testmetoder för lätt biologisk nedbrytbarhet som anges i direktiv 67/548/EEG, i synnerhet metoderna i bilaga V.C4, eller de likvärdiga OECD 301 A–F-testmetoderna eller likvärdiga ISO-testmetoder.
  Principen om ett 10-dagarsfönster ska inte tillämpas på ytaktiva ämnen. Godkännandenivån ska vara 70 % för de tester som avses i förordning (EG) nr 440/2008, metod C.4-A och C.4-B (och de likvärdiga OECD 301 A- och E-testmetoderna och likvärdiga ISO-testmetoder), och 60 % för metoderna C4-C, D, E och F (och de likvärdiga OECD 301 B-, C-, D- och F-testmetoderna och likvärdiga ISO-testmetoder). |
| --- | --- |

1.

Till och med den 1 december 2010 och under en övergångsperiod från den 1 december 2010 till den 1 december 2015:

De testmetoder för lätt biologisk nedbrytbarhet som anges i direktiv 67/548/EEG, i synnerhet metoderna i bilaga V.C4, eller de likvärdiga OECD 301 A–F-testmetoderna eller likvärdiga ISO-testmetoder.

Principen om ett 10-dagarsfönster ska inte tillämpas på ytaktiva ämnen. Godkännandenivån ska vara 70 % för de tester som avses i förordning (EG) nr 440/2008, metod C.4-A och C.4-B (och de likvärdiga OECD 301 A- och E-testmetoderna och likvärdiga ISO-testmetoder), och 60 % för metoderna C4-C, D, E och F (och de likvärdiga OECD 301 B-, C-, D- och F-testmetoderna och likvärdiga ISO-testmetoder).

| 2. | Efter den 1 december 2015 och under en övergångsperiod från den 1 december 2010 till den 1 december 2015:
  De testmetoder som anges i förordning (EG) nr 1272/2008. |
| --- | --- |

2.

Efter den 1 december 2015 och under en övergångsperiod från den 1 december 2010 till den 1 december 2015:

De testmetoder som anges i förordning (EG) nr 1272/2008.

Dokumentation av anaerob biologisk nedbrytbarhet

Referenstestet för anaerob nedbrytbarhet ska vara EN ISO 11734, ECETOC nr 28 (juni 1988) OECD 311 eller likvärdig testmetod med kravet minst 60-procentig fullständig nedbrytbarhet vid anaeroba förhållanden. Testmetoder som simulerar förhållandena i en relevant anaerob miljö kan också användas för att styrka att minst 60 % nedbrytbarhet har uppnåtts under anaeroba förhållanden.

Extrapolering för ämnen som inte finns upptagna på DID-listan

För ingredienser som inte är upptagna på DID-listan kan nedanstående metod användas för att ta fram nödvändig dokumentation om anaerob biologisk nedbrytbarhet:

| 1. | Tillämpa rimlig extrapolering. Använd testresultatet för en råvara för att extrapolera fullständig anaerob nedbrytbarhet för strukturellt likartade ytaktiva ämnen. Om det har bekräftats att ett ytaktivt ämne (eller en grupp homologer) är anaerobt nedbrytbart i enlighet med DID-listan kan man anta att ett likartat ytaktivt ämne också är anaerobt biologiskt nedbrytbart (exempelvis är C12/15 A 1–3 EO sulfat [DID-nr 8] anaerobt biologiskt nedbrytbart, och C12/15 A 6 EO sulfat kan antas ha likartad anaerob biologisk nedbrytbarhet). Om det med lämpliga testmetoder har bekräftats att ett ytaktivt ämne är anaerobt biologiskt nedbrytbart kan man anta att ett likartat ytaktivt ämne också är det (t.ex. kan litteraturuppgifter som bekräftar att ytaktiva ämnen i gruppen ammoniumsalter av alkylestrar är anaerobt biologiskt nedbrytbara användas för att dokumentera likartad anaerob biologisk nedbrytbarhet hos andra kvartära ammoniumsalter med esterbindningar i alkylkedjan/kedjorna). |
| --- | --- |

1.

Tillämpa rimlig extrapolering. Använd testresultatet för en råvara för att extrapolera fullständig anaerob nedbrytbarhet för strukturellt likartade ytaktiva ämnen. Om det har bekräftats att ett ytaktivt ämne (eller en grupp homologer) är anaerobt nedbrytbart i enlighet med DID-listan kan man anta att ett likartat ytaktivt ämne också är anaerobt biologiskt nedbrytbart (exempelvis är C12/15 A 1–3 EO sulfat [DID-nr 8] anaerobt biologiskt nedbrytbart, och C12/15 A 6 EO sulfat kan antas ha likartad anaerob biologisk nedbrytbarhet). Om det med lämpliga testmetoder har bekräftats att ett ytaktivt ämne är anaerobt biologiskt nedbrytbart kan man anta att ett likartat ytaktivt ämne också är det (t.ex. kan litteraturuppgifter som bekräftar att ytaktiva ämnen i gruppen ammoniumsalter av alkylestrar är anaerobt biologiskt nedbrytbara användas för att dokumentera likartad anaerob biologisk nedbrytbarhet hos andra kvartära ammoniumsalter med esterbindningar i alkylkedjan/kedjorna).

| 2. | Utför screening-test för anaerob nedbrytbarhet. Om ny testning krävs ska screening utföras med hjälp av EN ISO 11734, ECETOC nr 28 (juni 1988), OECD 311 eller likvärdig metod. |
| --- | --- |

2.

Utför screening-test för anaerob nedbrytbarhet. Om ny testning krävs ska screening utföras med hjälp av EN ISO 11734, ECETOC nr 28 (juni 1988), OECD 311 eller likvärdig metod.

| 3. | Utför lågdos-test för nedbrytbarhet. Om ny testning krävs, och det uppkommer experimentella problem vid screening-testet (t.ex. inhibering p.g.a. testämnets toxicitet), ska testningen upprepas med en låg dos av det ytaktiva ämnet, vars nedbrytning ska övervakas med hjälp av

  -mätning eller kemiska analyser. Testning av låga doser kan utföras med hjälp av OECD 308 (augusti 2000) eller likvärdig metod. |
| --- | --- |

3.

Formula

---

(1)  Om det inte finns några godtagbara data om kronisk toxicitet är dessa kolumner tomma. När så är fallet definieras TF(kronisk) som lika med TF(akut).

---

| 29.6.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 169/52 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 169/52

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 28 juni 2011

om fastställande av ekologiska kriterier för tilldelning av EU:s miljömärke till allrengöringsmedel och sanitetsrengöringsmedel

[delgivet med nr K(2011) 4442]

(Text av betydelse för EES)

(2011/383/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 66/2010 av den 25 november 2009 om ett EU-miljömärke (1), särskilt artikel 8.2,

efter att ha hört Europeiska unionens miljömärkningsnämnd, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt förordning (EG) nr 66/2010 kan EU-miljömärket tilldelas produkter som har reducerad miljöpåverkan under hela sin livscykel. |
| --- | --- |

(1)

Enligt förordning (EG) nr 66/2010 kan EU-miljömärket tilldelas produkter som har reducerad miljöpåverkan under hela sin livscykel.

| (2) | Enligt förordning (EG) nr 66/2010 ska särskilda kriterier för EU-miljömärket fastställas för varje produktgrupp. |
| --- | --- |

(2)

Enligt förordning (EG) nr 66/2010 ska särskilda kriterier för EU-miljömärket fastställas för varje produktgrupp.

| (3) | I kommissionens beslut 2005/344/EG (2) fastställs de ekologiska kriterier och tillhörande bedömnings- och kontrollkrav för allrengöringsmedel och sanitetsrengöringsmedel som gäller till och med den 30 juni 2011. |
| --- | --- |

(3)

I kommissionens beslut 2005/344/EG (2) fastställs de ekologiska kriterier och tillhörande bedömnings- och kontrollkrav för allrengöringsmedel och sanitetsrengöringsmedel som gäller till och med den 30 juni 2011.

| (4) | Dessa kriterier har setts över mot bakgrund av den tekniska utvecklingen. De nya kriterierna och de tillhörande bedömnings- och kontrollkraven bör gälla i fyra år från dagen för antagandet av detta beslut. |
| --- | --- |

(4)

Dessa kriterier har setts över mot bakgrund av den tekniska utvecklingen. De nya kriterierna och de tillhörande bedömnings- och kontrollkraven bör gälla i fyra år från dagen för antagandet av detta beslut.

| (5) | Av tydlighetsskäl bör beslut 2005/344/EG ersättas. |
| --- | --- |

(5)

Av tydlighetsskäl bör beslut 2005/344/EG ersättas.

| (6) | En övergångsperiod bör medges för tillverkare vars produkter har tilldelats miljömärket för allrengöringsmedel och sanitetsrengöringsmedel baserat på kriterierna i beslut 2005/344/EG för att ge dem tillräckligt med tid att anpassa sina produkter till de reviderade kriterierna och kraven. Tillverkarna bör också ha rätt att lämna in ansökningar baserade på kriterierna i beslut 2005/344/EG, eller kriterierna i det här beslutet, tills giltighetstiden för det förra beslutet löper ut. |
| --- | --- |

(6)

En övergångsperiod bör medges för tillverkare vars produkter har tilldelats miljömärket för allrengöringsmedel och sanitetsrengöringsmedel baserat på kriterierna i beslut 2005/344/EG för att ge dem tillräckligt med tid att anpassa sina produkter till de reviderade kriterierna och kraven. Tillverkarna bör också ha rätt att lämna in ansökningar baserade på kriterierna i beslut 2005/344/EG, eller kriterierna i det här beslutet, tills giltighetstiden för det förra beslutet löper ut.

| (7) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats i enlighet med artikel 16 i förordning (EG) nr 66/2010. |
| --- | --- |

(7)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats i enlighet med artikel 16 i förordning (EG) nr 66/2010.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Produktgruppen ”allrengöringsmedel och sanitetsrengöringsmedel” ska omfatta följande: allrengöringsmedel, fönsterputsmedel och sanitetsrengöringsmedel.

| a) | Allrengöringsmedel är produkter som är avsedda för normal rengöring av golv, väggar, tak, fönster och andra fasta ytor och som antingen späds med vatten innan de används eller används outspädda. Allrengöringsmedel ska avse produkter som är avsedda att användas inomhus i byggnader med bostäder eller kommersiella eller industriella lokaler. |
| --- | --- |

a)

Allrengöringsmedel är produkter som är avsedda för normal rengöring av golv, väggar, tak, fönster och andra fasta ytor och som antingen späds med vatten innan de används eller används outspädda. Allrengöringsmedel ska avse produkter som är avsedda att användas inomhus i byggnader med bostäder eller kommersiella eller industriella lokaler.

| b) | Fönsterputsmedel är särskilda rengöringsmedel som är avsedda för normal rengöring av fönster och som används outspädda. |
| --- | --- |

b)

Fönsterputsmedel är särskilda rengöringsmedel som är avsedda för normal rengöring av fönster och som används outspädda.

| c) | Sanitetsrengöringsmedel är rengöringsmedel avsedda för normalt avlägsnande (även genom skrubbning) av smuts och/eller avlagringar i sanitära utrymmen som tvättstugor, toaletter, badrum, duschar och kök. Denna undergrupp omfattar således badrumsrengöringsmedel och köksrengöringsmedel. |
| --- | --- |

c)

Sanitetsrengöringsmedel är rengöringsmedel avsedda för normalt avlägsnande (även genom skrubbning) av smuts och/eller avlagringar i sanitära utrymmen som tvättstugor, toaletter, badrum, duschar och kök. Denna undergrupp omfattar således badrumsrengöringsmedel och köksrengöringsmedel.

Produktgruppen ska omfatta produkter för både privat och yrkesmässigt bruk. Produkterna ska vara blandningar av kemiska ämnen och får inte innehålla mikroorganismer som tillverkaren avsiktligt tillsatt produkten.

Artikel 2

I detta beslut avses med

1.   ämne: kemiskt grundämne och föreningar av detta grundämne i naturlig eller tillverkad form, inklusive eventuella tillsatser som är nödvändiga för att bevara dess stabilitet och sådana föroreningar som härrör från tillverkningsprocessen, men exklusive eventuella lösningsmedel som kan avskiljas utan att det påverkar ämnets stabilitet eller ändrar dess sammansättning,

2.   produkt (eller blandning): blandning eller lösning av två eller flera ämnen som inte reagerar.

Artikel 3

För att tilldelas ett EU-miljömärke enligt förordning (EG) nr 66/2010 ska ett allrengöringsmedel, fönsterputsmedel eller sanitetsrengöringsmedel ingå i produktgruppen ”allrengöringsmedel och sanitetsrengöringsmedel” i enlighet med definitionen i artikel 1 i detta beslut och uppfylla de kriterier och tillhörande bedömnings- och kontrollkrav som anges i bilagan till detta beslut.

Artikel 4

Kriterierna för produktgruppen ”allrengöringsmedel och sanitetsrengöringsmedel” liksom de tillhörande bedömnings- och kontrollkraven ska gälla i fyra år från och med den dag då detta beslut antas.

Artikel 5

För administrativa ändamål ska produktgruppen ”allrengöringsmedel och sanitetsrengöringsmedel” tilldelas kodnummer ”020”.

Artikel 6

Beslut 2005/344/EG ska upphöra att gälla.

Artikel 7

1.   Med avvikelse från artikel 6 ska ansökningar om EU-miljömärket för produkter i produktgruppen ”allrengöringsmedel och sanitetsrengöringsmedel” som har lämnats in före den dag då detta beslut antas, utvärderas i enlighet med villkoren i beslut 2005/344/EG.

2.   Ansökningar om EU-miljömärket för produkter som omfattas av produktgruppen ”allrengöringsmedel och sanitetsrengöringsmedel”, som lämnas in från och med den dag då detta beslut antas till och med den 30 juni 2011, får basera antingen på de kriterier som anges i beslut 2005/344/EG eller på de kriterier som anges i detta beslut.

Dessa ansökningar ska utvärderas i enlighet med de kriterier som de baseras på.

3.   I de fall EU-miljömärket tilldelas på grundval av en ansökan som utvärderats enligt de kriterier som anges i beslut 2005/344/EG, får märkningen användas i tolv månader från och med den dag då det här beslutet antas.

Artikel 8

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 28 juni 2011.

På kommissionens vägnar

Janez POTOČNIK

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 27, 30.1.2010, s. 1.

1

(2)  EUT L 115, 4.5.2005, s. 42.

2

---

BILAGA

BAKGRUND

Kriteriernas syfte

Syftet med dessa kriterier är framför allt att främja produkter som har en minskad miljöpåverkan genom begränsning av mängden skadliga ämnen, genom minskning av mängden rengöringsmedel som används och genom minskning av mängden förpackningsavfall. Kriterierna syftar vidare till att minska eller förhindra risker för miljön och människors hälsa relaterade till användningen av farliga ämnen, minska förpackningsavfallet till ett minimum och tillhandahålla information så att konsumenten kan använda produkten effektivt och med minsta möjliga miljöpåverkan.

KRITERIER

| 1. | Toxicitet för vattenlevande organismer |
| --- | --- |

1.

Toxicitet för vattenlevande organismer

| 2. | Biologisk nedbrytbarhet för ytaktiva ämnen |
| --- | --- |

2.

Biologisk nedbrytbarhet för ytaktiva ämnen

| 3. | Förbjudna eller begränsade ämnen och blandningar |
| --- | --- |

3.

Förbjudna eller begränsade ämnen och blandningar

| 4. | Doftämnen |
| --- | --- |

4.

Doftämnen

| 5. | Flyktiga organiska föreningar |
| --- | --- |

5.

Flyktiga organiska föreningar

| 6. | Fosfor |
| --- | --- |

6.

Fosfor

| 7. | Förpackningskrav |
| --- | --- |

7.

Förpackningskrav

| 8. | Effektivitet |
| --- | --- |

8.

Effektivitet

| 9. | Bruksanvisning |
| --- | --- |

9.

Bruksanvisning

| 10. | Information på EU-miljömärket |
| --- | --- |

10.

Information på EU-miljömärket

| 11. | Fortbildning för yrkesmässiga användare |
| --- | --- |

11.

Fortbildning för yrkesmässiga användare

Bedömnings- och kontrollkrav

a)   Krav

De särskilda bedömnings- och kontrollkraven anges för varje kriterium.

När det krävs att sökanden ska tillhandahålla intyg, dokumentation eller analysrapporter, eller på annat sätt styrka att kriterierna uppfylls, kan dessa dokument komma från sökanden själv och/eller från dennes leverantör(er) och/eller underleverantör(er).

Där så är möjligt bör analyserna genomföras av laboratorier som uppfyller de allmänna kraven i EN ISO 17025 eller motsvarande.

I tillämpliga fall får andra testmetoder än de som anges för varje krav användas om de godkänns som likvärdiga av det behöriga organ som bedömer ansökan.

Tillägg I refererar till DID-listan som listar de vanligaste ingredienserna i tvätt-, disk- och rengöringsmedel. Den ska användas för att generera de uppgifter som krävs för att beräkna kritisk utspädningsvolym (CDV) och för att bedöma ingrediensernas biologiska nedbrytbarhet. För ämnen som inte finns med på DID-listan anges riktlinjer för hur man ska beräkna eller extrapolera relevanta data.. Den senaste versionen av DID-listan finns på EU-miljömärkets webbplats eller på de enskilda behöriga organens webbplatser.

I förekommande fall får behöriga organ begära in kompletterande dokumentation och de får även genomföra oberoende kontroller.

b)   Tröskelvärden

Alla ämnen i produkten, inklusive tillsatser (t.ex. konserveringsmedel eller stabiliseringsmedel) i ingredienserna för vilka koncentrationen överskrider 0,010 viktprocent i produktens slutliga sammansättning, ska uppfylla EU:s miljömärkningskriterier. När det gäller krav 1 ska dock varje avsiktligt tillsatt ämne, oavsett mängd, uppfylla kriteriet. Föroreningar som härrör från tillverkningen av ingredienserna och som förekommer i halter som överstiger 0,010 viktprocent av produktens slutliga sammansättning ska också uppfylla kriterierna.

c)   Referensdos

För allrengöringsmedel som späds ut med vatten före användning används som referensdos den dos i gram produkt per liter brukslösning som tillverkaren rekommenderar för rengöring av normalt nedsmutsade ytor. Referensdosen används för beräkningar som syftar till att dokumentera om produkten uppfyller kriterierna för EU-miljömärket och för att testa rengöringsförmågan.

KRITERIER FÖR EU-MILJÖMÄRKET

Kriterium 1 —   Toxicitet för vattenlevande organismer

Den kritiska utspädningsvolymen (CDVkronisk) beräknas för varje ämne (i) enligt följande formel:

Formula

där vikt(i) är ämnets vikt (i gram) vid den dosering som tillverkaren rekommenderar per liter brukslösning (gäller allrengöringsmedel som späds med vatten före användning) eller per 100 g av produkten (allrengöringsmedel, fönsterputsmedel och sanitetsrengöringsmedel som används outspädda), DF(i) är ämnets nedbrytningsfaktor och TFkronisk(i) dess toxicitetsfaktor (i milligram per liter).

Vid beräkningen används de värden för DF och TFkronisk som anges i DID-listan del A (se tillägg I). Om ämnet i fråga inte är upptaget där ska sökanden uppskatta värdena med hjälp av den metod som beskrivs i DID-listan del B (se tillägg I). Produktens CDVkronisk bestäms genom att man adderar CDVkronisk för varje ingrediens.

För allrengöringsmedel vilka späds med vatten före användning ska CDVkronisk beräknas utifrån den dosering av produkten i gram per liter brukslösning som tillverkaren rekommenderar för rengöring av ytor som är normalt nedsmutsade. CDVkronisk för den rekommenderade dosen produkt per liter tvättvatten får inte överstiga 18 000 liter.

För allrengöringsmedel som används outspädda får CDVkronisk inte överstiga 52 000 liter per 100 gram av produkten.

För fönsterputsmedel får CDVkronisk inte överstiga 4 800 liter per 100 gram av produkten.

För sanitetsrengöringsmedel får CDVkronisk inte överstiga 80 000 liter per 100 gram av produkten.

Bedömning och kontroll: Uppgifter om produktens exakta sammansättning ska lämnas till det behöriga organet tillsammans med en redogörelse för beräkningarna av CDVkronisk som visar att detta kriterium uppfylls.

Kriterium 2 —   Biologisk nedbrytbarhet för ytaktiva ämnen

a)   Aerob nedbrytbarhet

Samtliga ytaktiva ämnen som används i produkten ska vara aerobt lätt biologiskt nedbrytbara.

Bedömning och kontroll: Uppgifter om produktens exakta sammansättning ska lämnas till det behöriga organet tillsammans med en beskrivning av varje ämnes funktion. I DID-listan del A (se tillägg I) anges om ett visst ytaktivt ämne är biologiskt nedbrytbart under aeroba förhållanden eller inte (ytaktiva ämnen som markeras med ett ”R” i kolumnen för aerob biologisk nedbrytning är lätt biologiskt nedbrytbara). För ytaktiva ämnen som inte är upptagna i DID-listan del A ska sökanden tillhandahålla relevanta uppgifter från litteratur eller andra källor, eller relevanta testresultat, som visar att de är aerobt biologiskt nedbrytbara. För att avgöra om ett ytaktivt ämne är lätt biologiskt nedbrytbart ska de testmetoder som anges i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 648/2004 av den 31 mars 2004 om tvätt- och rengöringsmedel användas (1). Ytaktiva ämnen ska anses vara lätt biologiskt nedbrytbara om den biologiska nedbrytbarheten (mineraliseringen) bestämd med en av följande fem testmetoder är minst 60 % inom 28 dagar: CO2 headspace test (OECD 310), koldioxid (CO2) modifierat Sturmtest (OECD 301B; rådets förordning (EG) nr 440/2008 (2) metod C.4-C), Closed Bottle-test (OECD 301D; förordning (EG) nr 440/2008 metod C.4-E), manometrisk respirometri (OECD 301F; förordning (EG) nr 440/2008 metod C.4-D), eller MITI (I) test (OECD 301C; förordning (EG) nr 440/2008 metod C.4-F), eller likvärdiga ISO-tester. Beroende på det ytaktiva ämnets fysikaliska egenskaper kan en av följande metoder användas för att bekräfta att ett ytaktivt ämne är lätt biologiskt nedbrytbart, under förutsättning att den biologiska nedbrytbarheten är minst 70 % inom 28 dagar: Eliminering av upplöst organiskt kol DOC (OECD 301A; förordning (EG) 440/2008 metod C.4-A) eller modifierat OECD-screeningtest – eliminering av DOC (OECD 301E; förordning (EG) nr 440/2008 metod C.4-B) eller likvärdiga ISO-tester. Vid användning av testmetoder som baseras på mätning av löst organiskt kol ska sökanden på lämpligt sätt styrka att metoden är tillämplig, eftersom halten av det ytaktiva ämnet kan minska utan att det för den skull är biologiskt nedbrytbart. Förbehandling ska inte användas vid tester av aerob lätt biologisk nedbrytbarhet. Principen om ett tiodagarsfönster ska inte tillämpas.

b)   Anaerob nedbrytbarhet

Ytaktiva ämnen som inte är biologiskt nedbrytbara under anaeroba förhållanden får användas i produkten inom ramen för angivna begränsningar förutsatt att de ytaktiva ämnena inte är klassificerade H400/R50 (mycket giftigt för vattenlevande organismer).

För allrengöringsmedel som ska spädas ut med vatten före användning får den sammanlagda vikten av ytaktiva ämnen som inte är anaerobt biologiskt nedbrytbara inte överstiga 0,40 g vid den rekommenderade dosen för en liter brukslösning.

För allrengöringsmedel som inte ska spädas får den sammanlagda vikten av ytaktiva ämnen som inte är anaerobt biologiskt nedbrytbara inte överstiga 4,0 g per 100 gram produkt.

För sanitetsrengöringsmedel får den sammanlagda vikten av ytaktiva ämnen som inte är anaerobt biologiskt nedbrytbara inte överstiga 2,0 g per 100 gram produkt.

För fönsterputsmedel får den sammanlagda vikten av ytaktiva ämnen som inte är anaerobt biologiskt nedbrytbara inte överstiga 2,0 g per 100 gram produkt.

Bedömning och kontroll: Uppgifter om produktens exakta sammansättning ska lämnas till det behöriga organet tillsammans med en beskrivning av varje ämnes funktion. I DID-listan del A (se tillägg I) framgår om ett visst ytaktivt ämne är anaerobt biologiskt nedbrytbart eller inte (ytaktiva ämnen som markeras med ett ”Y” i kolumnen för anaerob biologisk nedbrytning är biologiskt nedbrytbara under anaeroba förhållanden). För ytaktiva ämnen som inte är upptagna i DID-listan del A ska sökanden tillhandahålla relevanta uppgifter från litteratur eller andra källor, eller relevanta testresultat, som visar att de är anaerobt biologiskt nedbrytbara. Referensmetoden för anaerob nedbrytbarhet ska vara OECD 311, ISO 11734, ECETOC nr 28 (juni 1988) eller likvärdig testmetod. Minimikravet är minst 60 % fullständig nedbrytbarhet under anaeroba förhållanden. Testmetoder som simulerar förhållandena i en relevant anaerob miljö kan också användas för att styrka att minst 60 % fullständig nedbrytbarhet har uppnåtts under anaeroba förhållanden.

Kriterium 3 —   Förbjudna eller begränsade ämnen och blandningar

De krav som anges i a, b och c ska gälla alla ämnen inklusive biocider, färgämnen och doftämnen, som överstiger 0,010 viktprocent i slutprodukten. Detta gäller även ämnen i blandningar som används i beredningen och vars halt överstiger 0,010 viktprocent i slutprodukten. Nanoformer som medvetet tillsatts produkten ska uppfylla kriterium 3 c vid alla koncentrationer.

a)   Ämnen som inte får ingå

Följande ämnen får inte ingå i produkten, vare sig som del av beredningen eller som del av någon blandning som ingår i beredningen:

| — | Alkylfenoletoxilater (APEO) och deras derivat |
| --- | --- |

—

Alkylfenoletoxilater (APEO) och deras derivat

| — | EDTA (etylendiamintetraättiksyra) och dess salter |
| --- | --- |

—

EDTA (etylendiamintetraättiksyra) och dess salter

| — | 5-brom-5-nitro-1,3-dioxan |
| --- | --- |

—

5-brom-5-nitro-1,3-dioxan

| — | 2-brom-2-nitropropan-1,3-diol |
| --- | --- |

—

2-brom-2-nitropropan-1,3-diol

| — | Diazolinidylurea |
| --- | --- |

—

Diazolinidylurea

| — | Formaldehyd |
| --- | --- |

—

Formaldehyd

| — | Natriumhydroximetylglycinat |
| --- | --- |

—

Natriumhydroximetylglycinat

| — | Nitromysk och polycykliska mysker, exempelvis:






  — | Xylenmysk: 5-tert-butyl-2,4,6-trinitro-m-xylen, |
| --- | --- | --- |

—

Nitromysk och polycykliska mysker, exempelvis:

—

Xylenmysk: 5-tert-butyl-2,4,6-trinitro-m-xylen,

| — | Ambrettmysk: 4-tert-butyl-3-metoxi-2,6-dinitrotoluen, |
| --- | --- |

—

Ambrettmysk: 4-tert-butyl-3-metoxi-2,6-dinitrotoluen,

| — | Mosken: 1,1,3,3,5-pentametyl-4,6-dinitroindan, |
| --- | --- |

—

Mosken: 1,1,3,3,5-pentametyl-4,6-dinitroindan,

| — | Tibetinmysk: 1-tert-butyl-3,4,5-trimetyl-2,6-dinitrobensen, |
| --- | --- |

—

Tibetinmysk: 1-tert-butyl-3,4,5-trimetyl-2,6-dinitrobensen,

| — | Ketonmysk: 4'-tert-butyl-2’,6’-dimetyl-3’,5’-dinitroacetofenon, |
| --- | --- |

—

Ketonmysk: 4'-tert-butyl-2’,6’-dimetyl-3’,5’-dinitroacetofenon,

| — | HHCB (1,3,4,6,7,8-hexahydro-4,6,6,7,8,8-hexametylcyklopenta(g)-2-bensopyran) |
| --- | --- |

—

HHCB (1,3,4,6,7,8-hexahydro-4,6,6,7,8,8-hexametylcyklopenta(g)-2-bensopyran)

| — | AHTN (6-acetyl-1,1,2,4,4,7-hexametyltetralin). |
| --- | --- |

—

AHTN (6-acetyl-1,1,2,4,4,7-hexametyltetralin).

Bedömning och kontroll: Sökanden ska lämna ett intyg om att inget av dessa ämnen har tillsats produkten, eventuellt styrkt genom dokumentation som tillhandahålls av tillverkaren.

b)   Kvartära ammoniumsalter som

inte är lätt biologiskt nedbrytbara får varken användas som en del av beredningen eller som en del av en blandning som ingår i beredningen.

Bedömning och kontroll: Sökanden ska tillhandahålla dokumentation om biologisk nedbrytbarhet för kvartära ammoniumsalter som använts i produkten.

c)   Farliga ämnen och blandningar

Enligt artikel 6.6 i förordning (EG) nr 66/2010 får inte produkten, eller någon del av den, innehålla ämnen (i någon form, inbegripet nanoformer) som uppfyller kriterierna för klassificering med nedanstående faroangivelser eller riskfraser enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1272/2008 (3) eller rådets direktiv 67/548/EEG (4) och får inte heller innehålla ämnen som avses i artikel 57 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 (5). Nedanstående riskfraser används i allmänhet för ämnen. För blandningar av enzymer eller doftämnen, där det inte går att få tillgång till information om ämnena, ska klassificeringsreglerna för blandningar tillämpas.

Förteckning över faroangivelser och riskfraser:

| Faroangivelse (6) | Riskfras (7) |
| --- | --- |
| H300 Dödligt vid förtäring | R28 |
| H301 Giftigt vid förtäring | R25 |
| H304 Kan vara dödligt vid förtäring om det kommer ner i luftvägarna | R65 |
| H310 Dödligt vid hudkontakt | R27 |
| H311 Giftigt vid hudkontakt | R24 |
| H330 Dödligt vid inandning | R23;R26 |
| H331 Giftigt vid inandning | R23 |
| H340 Kan orsaka genetiska defekter | R46 |
| H341 Misstänks kunna orsaka genetiska defekter | R68 |
| H350 Kan orsaka cancer | R45 |
| H350i Kan orsaka cancer vid inandning | R49 |
| H351 Misstänks kunna orsaka cancer | R40 |
| H360F Kan skada fertiliteten | R60 |
| H360D Kan skada det ofödda barnet | R61 |
| H360FD Kan skada fertiliteten. Kan skada det ofödda barnet | R60-61 |
| H360Fd Kan skada fertiliteten. Misstänks kunna skada det ofödda barnet. | R60;63 |
| H360Df Kan skada det ofödda barnet. Misstänks kunna skada fertiliteten | R61;62 |
| H361f Misstänks kunna skada fertiliteten | R62 |
| H361d Misstänks kunna skada det ofödda barnet | R63 |
| H361fd Misstänks kunna skada fertiliteten. Misstänks kunna skada det ofödda barnet | R62-63 |
| H362 Kan skada spädbarn som ammas | R64 |
| H370 Orsakar organskador | R39/23; R39/24; R39/25; R39/26; R39/27; R39/28 |
| H371 Kan orsaka organskador | R68/20; R68/21; R68/22 |
| H372 Orsakar organskador genom lång eller upprepad exponering | R48/25; R48/24; R48/23 |
| H373 Kan orsaka organskador genom lång eller upprepad exponering | R48/20; R48/21; R48/22 |
| H400 Mycket giftigt för vattenlevande organismer | R50 |
| H410 Mycket giftigt för vattenlevande organismer med långtidseffekter | R50-53 |
| H411 Giftigt för vattenlevande organismer med långtidseffekter | R51-53 |
| H412 Skadliga långtidseffekter för vattenlevande organismer | R52-53 |
| H413 Kan ge skadliga långtidseffekter på vattenlevande organismer | R53 |
| EUH059 Farligt för ozonskiktet | R59 |
| EUH029 Utvecklar giftig gas vid kontakt med vatten | R29 |
| EUH031 Utvecklar giftig gas vid kontakt med syra | R31 |
| EUH032 Utvecklar mycket giftig gas vid kontakt med syra | R32 |
| EUH070 Giftigt vid kontakt med ögonen | R39-41 |
| Allergiframkallande ämnen. |
| H334: Kan orsaka allergi- eller astmasymtom eller andningssvårigheter vid inandning | R42 |
| H317: Kan orsaka allergisk hudreaktion | R43 |

Faroangivelse (6)

Riskfras (7)

H300 Dödligt vid förtäring

R28

H301 Giftigt vid förtäring

R25

H304 Kan vara dödligt vid förtäring om det kommer ner i luftvägarna

R65

H310 Dödligt vid hudkontakt

R27

H311 Giftigt vid hudkontakt

R24

H330 Dödligt vid inandning

R23;R26

H331 Giftigt vid inandning

R23

H340 Kan orsaka genetiska defekter

R46

H341 Misstänks kunna orsaka genetiska defekter

R68

H350 Kan orsaka cancer

R45

H350i Kan orsaka cancer vid inandning

R49

H351 Misstänks kunna orsaka cancer

R40

H360F Kan skada fertiliteten

R60

H360D Kan skada det ofödda barnet

R61

H360FD Kan skada fertiliteten. Kan skada det ofödda barnet

R60-61

H360Fd Kan skada fertiliteten. Misstänks kunna skada det ofödda barnet.

R60;63

H360Df Kan skada det ofödda barnet. Misstänks kunna skada fertiliteten

R61;62

H361f Misstänks kunna skada fertiliteten

R62

H361d Misstänks kunna skada det ofödda barnet

R63

H361fd Misstänks kunna skada fertiliteten. Misstänks kunna skada det ofödda barnet

R62-63

H362 Kan skada spädbarn som ammas

R64

H370 Orsakar organskador

R39/23; R39/24; R39/25; R39/26; R39/27; R39/28

H371 Kan orsaka organskador

R68/20; R68/21; R68/22

H372 Orsakar organskador genom lång eller upprepad exponering

R48/25; R48/24; R48/23

H373 Kan orsaka organskador genom lång eller upprepad exponering

R48/20; R48/21; R48/22

H400 Mycket giftigt för vattenlevande organismer

R50

H410 Mycket giftigt för vattenlevande organismer med långtidseffekter

R50-53

H411 Giftigt för vattenlevande organismer med långtidseffekter

R51-53

H412 Skadliga långtidseffekter för vattenlevande organismer

R52-53

H413 Kan ge skadliga långtidseffekter på vattenlevande organismer

R53

EUH059 Farligt för ozonskiktet

R59

EUH029 Utvecklar giftig gas vid kontakt med vatten

R29

EUH031 Utvecklar giftig gas vid kontakt med syra

R31

EUH032 Utvecklar mycket giftig gas vid kontakt med syra

R32

EUH070 Giftigt vid kontakt med ögonen

R39-41

Allergiframkallande ämnen.

H334: Kan orsaka allergi- eller astmasymtom eller andningssvårigheter vid inandning

R42

H317: Kan orsaka allergisk hudreaktion

R43

Ämnen eller blandningar vars egenskaper förändras under tillverkningen (t.ex. förlorad biotillgänglighet eller kemisk modifiering) så att den identifierade faran inte längre föreligger är undantagna från ovanstående krav.

Undantag: Följande ämnen eller blandningar är undantagna från detta krav:

| Ytaktiva ämnen
  I halter < 25 % av produkten (8) | H400 Mycket giftigt för vattenlevande organismer | R 50 |
| --- | --- | --- |
| Doftämnen | H412 Skadliga långtidseffekter för vattenlevande organismer | R52-53 |
| Enzymer (9) | H334 Kan orsaka allergi- eller astmasymtom eller andningssvårigheter vid inandning | R42 |
| Enzymer (9) | H317 Kan orsaka allergisk hudreaktion | R43 |
| NTA som förorening i MGDA och GLDA (10) | H351 Misstänks kunna orsaka cancer | R40 |

Ytaktiva ämnen

I halter < 25 % av produkten (8)

H400 Mycket giftigt för vattenlevande organismer

R 50

Doftämnen

H412 Skadliga långtidseffekter för vattenlevande organismer

R52-53

Enzymer (9)

H334 Kan orsaka allergi- eller astmasymtom eller andningssvårigheter vid inandning

R42

Enzymer (9)

H317 Kan orsaka allergisk hudreaktion

R43

NTA som förorening i MGDA och GLDA (10)

H351 Misstänks kunna orsaka cancer

R40

Bedömning och kontroll: Sökanden ska meddela produktens exakta sammansättning till det behöriga organet. Sökanden ska, på grundval av information som minst innehåller de uppgifter som anges i bilaga VII till förordning (EG) nr 1907/2006, visa att kriteriet är uppfyllt för ämnena i produkten. Sådan information ska vara specifik för den särskilda form av ämnet, inbegripet nanoformer, som används i produkten. Sökanden ska i detta syfte lämna ett intyg om att kriteriet är uppfyllt, jämte en förteckning över ingredienser och tillhörande säkerhetsdatablad i enlighet med bilaga II till förordning (EG) nr 1907/2006 för produkten samt för alla ämnen som ingår i beredningen. Koncentrationsgränserna ska anges i säkerhetsdatabladen i enlighet med artikel 31 i förordning (EG) nr 1907/2006.

d)   Ämnen förtecknade enligt artikel 59.1 i förordning (EG) nr 1907/2006

Inga undantag får göras från principen i artikel 6.6 i förordning (EG) nr 66/2010 för ämnen som identifierats som särskilt farliga och finns med i förteckningen som upprättats i enlighet med artikel 59 i förordning (EG) nr 1907/2006 och som ingår i blandningar i halter som överstiger 0,010 %.

Bedömning och kontroll: Förteckningen över ämnen som identifierats som särskilt farliga och införts i kandidatförteckningen i enlighet med artikel 59 i förordning (EG) nr 1907/2006 återfinns här:

http://echa.europa.eu/chem_data/authorisation_process/candidate_list_table_en.asp

Uppgifter ska hämtas ur förteckningen på ansökningsdagen.

Koncentrationsgränserna ska anges i säkerhetsdatabladen i enlighet med artikel 31 i förordning (EG) nr 1907/2006.

e)   Biocider

| i) | Produkten får innehålla biocider endast för att konservera produkten och i lämplig dos för detta ändamål. Detta gäller inte ytaktiva ämnen, vilka även kan ha biocidliknande egenskaper.

  Bedömning och kontroll: Sökanden ska tillhandahålla säkerhetsdatablad för alla ingående konserveringsmedel tillsammans med uppgifter om deras exakta koncentration i produkten. Tillverkaren eller leverantören av konserveringsmedlen ska lämna uppgifter om den dosering som är nödvändig för att konservera produkten. |
| --- | --- |

i)

Produkten får innehålla biocider endast för att konservera produkten och i lämplig dos för detta ändamål. Detta gäller inte ytaktiva ämnen, vilka även kan ha biocidliknande egenskaper.

Bedömning och kontroll: Sökanden ska tillhandahålla säkerhetsdatablad för alla ingående konserveringsmedel tillsammans med uppgifter om deras exakta koncentration i produkten. Tillverkaren eller leverantören av konserveringsmedlen ska lämna uppgifter om den dosering som är nödvändig för att konservera produkten.

| ii) | Det är förbjudet att på förpackningen eller på annat vis hävda att produkten har antimikrobiell verkan.

  Bedömning och kontroll: Sökanden ska presentera den text och layout som används på varje förpackningstyp och/eller ett prov på varje förpackningstyp för det behöriga organet. |
| --- | --- |

ii)

Det är förbjudet att på förpackningen eller på annat vis hävda att produkten har antimikrobiell verkan.

Bedömning och kontroll: Sökanden ska presentera den text och layout som används på varje förpackningstyp och/eller ett prov på varje förpackningstyp för det behöriga organet.

| iii) | För att konservera produkten är det tillåtet att använda biocider, antingen som en del av beredningen eller som en del av en blandning som ingår i beredningen, som klassificerats enligt H410/R50-53 eller H411/R51-53 enligt direktiv 67/548/EEG, direktiv 1999/45/EG eller Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1272/2008 (11), men endast om biocidernas bioackumuleringspotential kännetecknas av log Pow (fördelningskoefficienten oktanol/vatten) < 3,0 eller BCF (experimentellt fastställda biokoncentrationsfaktorn) ≤ 100.

  Bedömning och kontroll: Sökanden ska tillhandahålla säkerhetsdatablad för alla biocider tillsammans med uppgifter om biocidernas koncentration i slutprodukten. |
| --- | --- |

iii)

För att konservera produkten är det tillåtet att använda biocider, antingen som en del av beredningen eller som en del av en blandning som ingår i beredningen, som klassificerats enligt H410/R50-53 eller H411/R51-53 enligt direktiv 67/548/EEG, direktiv 1999/45/EG eller Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1272/2008 (11), men endast om biocidernas bioackumuleringspotential kännetecknas av log Pow (fördelningskoefficienten oktanol/vatten) < 3,0 eller BCF (experimentellt fastställda biokoncentrationsfaktorn) ≤ 100.

Bedömning och kontroll: Sökanden ska tillhandahålla säkerhetsdatablad för alla biocider tillsammans med uppgifter om biocidernas koncentration i slutprodukten.

Kriterium 4 —   Doftämnen

| a) | Doftämnen som innehåller nitromysker eller polycykliska mysker (enligt kriterium 3 a) får inte ingå i produkten. |
| --- | --- |

a)

Doftämnen som innehåller nitromysker eller polycykliska mysker (enligt kriterium 3 a) får inte ingå i produkten.

| b) | Alla ämnen som tillsätts produkten i egenskap av doftämnen ska ha tillverkats och/eller hanterats i enlighet med rekommendationerna från International Fragrance Association. Rekommendationerna finns på IFRA:s webbplats: http://www.ifraorg.org |
| --- | --- |

b)

Alla ämnen som tillsätts produkten i egenskap av doftämnen ska ha tillverkats och/eller hanterats i enlighet med rekommendationerna från International Fragrance Association. Rekommendationerna finns på IFRA:s webbplats: http://www.ifraorg.org

| c) | Doftämnen som omfattas av informationskravet i förordning (EG) nr 648/2004 (bilaga VII) och som inte redan är uteslutna enligt kriterium 3 c och (andra) doftämnen som klassificerats H317/R43 (Kan orsaka allergisk hudreaktion) och/eller H334/R42 (Kan orsaka allergi- eller astmasymtom eller andningssvårigheter vid inandning) får inte förekomma i mängder ≥ 0,010 % (≥ 100 ppm) per ämne. |
| --- | --- |

c)

Doftämnen som omfattas av informationskravet i förordning (EG) nr 648/2004 (bilaga VII) och som inte redan är uteslutna enligt kriterium 3 c och (andra) doftämnen som klassificerats H317/R43 (Kan orsaka allergisk hudreaktion) och/eller H334/R42 (Kan orsaka allergi- eller astmasymtom eller andningssvårigheter vid inandning) får inte förekomma i mängder ≥ 0,010 % (≥ 100 ppm) per ämne.

Bedömning och kontroll: Sökanden ska tillhandahålla ett intyg om överensstämmelse med delkriterierna a och b. För delkriterium c ska sökanden tillhandahålla ett undertecknat intyg om överensstämmelse där mängden doftämnen i produkten anges. Sökanden ska också lämna ett intyg från doftämnestillverkaren med uppgift om mängd av alla ingående ämnen i de doftämnen som anges i del I i bilaga III till rådets direktiv 76/768/EEG (12) samt (andra) ingående ämnen som har tilldelats riskfraserna R43/H317 och/eller R42/H334.

Kriterium 5 —   Flyktiga organiska föreningar

Allrengöringsmedel och sanitetsrengöringsmedel(i den form de säljs) får inte innehålla mer än 6 viktprocent flyktiga organiska föreningar med en kokpunkt som understiger 150 °C. Alternativt, för koncentrerade produkter som ska spädas i vatten, får den totala halten flyktiga organiska föreningar med en kokpunkt som understiger 150 °C inte överstiga 0,2 viktprocent i brukslösningen.

Fönsterputsmedel (i den form de säljs) får inte innehålla mer än 10 viktprocent flyktiga organiska föreningar med en kokpunkt som understiger 150 °C.

Bedömning och kontroll: Sökanden ska tillhandahålla säkerhetsdatablad för varje organiskt lösningsmedel tillsammans med en redogörelse för beräkningen av den totala halten flyktiga organiska föreningar med en kokpunkt som understiger 150 °C.

Kriterium 6 —   Fosfor

Den totala mängden elementärt fosfor i produkten ska beräknas utifrån tillverkarens doseringsrekommendation för beredning av 1 liter brukslösning för rengöring av ytor som är normalt nedsmutsade (för produkter som ska spädas med vatten före användning) eller per 100 g av produkten (för produkter som används outspädda). Alla beståndsdelar som innehåller fosfor ska tas med i beräkningen (t.ex. fosfater och fosfonater).

För allrengöringsmedel som späds med vatten före användning får den totala fosforhalten (P) inte överstiga 0,02 g per liter brukslösning när tillverkarens doseringsrekommendation följs.

För allrengöringsmedel som används outspädda får den totala fosforhalten (P) inte överstiga 0,2 g per 100 g produkt.

För sanitetsrengöringsmedel får den totala fosforhalten (P) inte överstiga 1,0 g per 100 g produkt.

Ämnen som används i fönsterputsmedel får inte innehålla fosfor.

Bedömning och kontroll: Sökanden ska redovisa produktens exakta sammansättning för det behöriga organet tillsammans med en redogörelse för beräkningarna som visar att detta kriterium uppfylls.

Kriterium 7 —   Förpackningskrav

| a) | Sprejer som innehåller drivgas får inte användas. |
| --- | --- |

a)

Sprejer som innehåller drivgas får inte användas.

| b) | Plastmaterial som används i primärförpackningen ska vara märkt enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 94/62/EG av den 20 december 1994 om förpackningar och förpackningsavfall (13), eller DIN 6120 del 1 och 2 tillsammans med DIN 7728 del 1. |
| --- | --- |

b)

Plastmaterial som används i primärförpackningen ska vara märkt enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 94/62/EG av den 20 december 1994 om förpackningar och förpackningsavfall (13), eller DIN 6120 del 1 och 2 tillsammans med DIN 7728 del 1.

| c) | Om primärförpackningen är tillverkad av återvunnet material och detta anges på förpackningen ska angivelsen uppfylla kraven i ISO-standard 14021 ”Miljömärkning och miljödeklarationer – Egna miljöuttalanden (Typ II miljömärkning)”. |
| --- | --- |

c)

Om primärförpackningen är tillverkad av återvunnet material och detta anges på förpackningen ska angivelsen uppfylla kraven i ISO-standard 14021 ”Miljömärkning och miljödeklarationer – Egna miljöuttalanden (Typ II miljömärkning)”.

| d) | Produkter i pumpsprejflaska måste säljas som en del i ett refillsystem. |
| --- | --- |

d)

Produkter i pumpsprejflaska måste säljas som en del i ett refillsystem.

| e) | Plastförpackningar får endast innehålla ftalater som vid ansökningstillfället har genomgått riskbedömning och inte har klassificerats enligt kriterium 3 c. |
| --- | --- |

e)

Plastförpackningar får endast innehålla ftalater som vid ansökningstillfället har genomgått riskbedömning och inte har klassificerats enligt kriterium 3 c.

| f) | Primärförpackningens vikt/nytta-förhållande (WUR) får inte överstiga följande värden:






  Produkttyp | WUR |
| --- | --- | --- |
| Koncentrerade produkter, inbegripet flytande koncentrat och produkter i fast form, som späds med vatten före användning | 1,20 gram förpackning per liter brukslösning |
| Produkter som är färdiga för användning, dvs. som används outspädda | 150 gram förpackning per liter brukslösning |

f)

Primärförpackningens vikt/nytta-förhållande (WUR) får inte överstiga följande värden:

Produkttyp

WUR

Koncentrerade produkter, inbegripet flytande koncentrat och produkter i fast form, som späds med vatten före användning

1,20 gram förpackning per liter brukslösning

Produkter som är färdiga för användning, dvs. som används outspädda

150 gram förpackning per liter brukslösning

WUR beräknas endast för primärförpackningaen (inklusive lock, proppar och handpumpar/sprejanordningar) enligt följande formel:

Formula,

där

| Wi | = | vikten (i gram) av primärförpackningen (i) inklusive eventuell etikett, |
| --- | --- | --- |
| Ui | = | vikten (i gram) av ej återvunnet (nytt) material i primärförpackningen (i). Om andelen återvunnet material i primärförpackningen är 0 % så är Ui = Wi, |
| Di | = | Antalet funktionella doser (= antalet doser av den volym som tillverkaren rekommenderar för 1 liter brukslösning) i primärförpackningen (i). För produkter som är klara för användning och säljs i redan utspädd form är Di = produktvolym (i liter). |
| ri | = | Returtalet, dvs. det antal gånger primärförpackningen (i) används i samma syfte genom ett retur- eller refillsystem (ri = 1, om förpackningen inte återanvänds för samma syfte). Om förpackningen återanvänds är ri = 1, såvida inte sökanden kan dokumentera ett högre returtal. |

Wi

=

vikten (i gram) av primärförpackningen (i) inklusive eventuell etikett,

Ui

=

vikten (i gram) av ej återvunnet (nytt) material i primärförpackningen (i). Om andelen återvunnet material i primärförpackningen är 0 % så är Ui = Wi,

Di

=

Antalet funktionella doser (= antalet doser av den volym som tillverkaren rekommenderar för 1 liter brukslösning) i primärförpackningen (i). För produkter som är klara för användning och säljs i redan utspädd form är Di = produktvolym (i liter).

ri

=

Returtalet, dvs. det antal gånger primärförpackningen (i) används i samma syfte genom ett retur- eller refillsystem (ri = 1, om förpackningen inte återanvänds för samma syfte). Om förpackningen återanvänds är ri = 1, såvida inte sökanden kan dokumentera ett högre returtal.

Bedömning och kontroll: Sökanden ska tillhandahålla behörigt organ en beräkning av produktens WUR, tillsammans med ett intyg om att produkten uppfyller varje aspekt av detta kriterium. Sökanden ska tillhandahålla ett undertecknat intyg om överensstämmelse med kriterium 7 e.

Kriterium 8 —   Effektivitet

Produkten ska vara effektiv och tillgodose konsumenternas behov.

a)   Allrengöringsmedel och fönsterputsmedel

För allrengöringsmedel måste endast den fettlösande effekten dokumenteras. För fönsterputsmedel måste förmågan att inte lämna ränder efter torkning dokumenteras.

Rengöringseffektiviteten ska vara likvärdig med eller bättre än den hos en marknadsledande eller generisk referensprodukt som godkänts av ett behörigt organ.

Bedömning och kontroll: Produktens funktion ska bedömas antingen genom

| — | ett adekvat och rättmätigt laboratorietest, eller |
| --- | --- |

—

ett adekvat och rättmätigt laboratorietest, eller

| — | ett adekvat och rättmätigt användartest. |
| --- | --- |

—

ett adekvat och rättmätigt användartest.

Båda testerna ska utföras och rapporteras inom specifierade parametrar i enlighet med riktlinjerna Framework for testing the performance of all-purpose cleaners, window cleaners and sanitary cleaners, som återfinns här:

http://ec.europa.eu/environment/ecolabel/ecolabelled_products/categories/purpose_cleaners_en.htm

b)   Sanitetsrengöringsmedel

Sanitetsrengöringsmedel omfattar badrumsrengöringsmedel, toalettrengöringsmedel och köksrengöringsmedel. För badrumsrengöringsmedel ska borttagning av både kalktvål och kalkbeläggning dokumenteras. För sura toalettrengöringsmedel ska endast borttagning av kalkbeläggning dokumenteras. För köksrengöringsmedel ska den fettlösande effekten dokumenteras.

Rengöringseffektiviteten ska vara likvärdig med eller bättre än rengöringseffektiviten hos den generiska referensprodukt som anges nedan.

Bedömning och kontroll: Produktens funktion ska bedömas antingen genom

| — | ett adekvat och rättmätigt laboratorietest, eller |
| --- | --- |

—

ett adekvat och rättmätigt laboratorietest, eller

| — | ett adekvat och rättmätigt användartest. |
| --- | --- |

—

ett adekvat och rättmätigt användartest.

Båda testerna ska utföras och rapporteras inom specifierade parametrar i enlighet med riktlinjerna Framework for testing the performance of all-purpose cleaners, window cleaners and sanitary cleaners. Det generiska referensrengöringsmedlet ska vara det som föreskrivs i IKW:s funktionstest Recommendation for the quality assessment of acidic toilet cleaners (SÖFW-Journal, 126, 11, s. 50–56, 2000). Referensrengöringsmedlet är tillämpbart för toalettrengöringsmedel och badrumsrengöringsmedel. För test av badrumsrengöringsmedel måste dock pH-värdet minskas till 3,5.

IKW:s funktionstest Recommendations for the quality assessment of acidic toilet cleaner (SÖFW-Journal, 126, 11, s. 50–56, 2000) kan laddas ner från

http://www.ikw.org/pdf/broschueren/EQ_WC_Reiniger_Englisch.pdf

Kriterium 9 —   Bruksanvisning

a)   Doseringsanvisningar

Den rekommenderade doseringen av allrengöringsmedel och sanitetsrengöringsmedel ska anges på förpackningen i rimlig storlek och mot en synlig bakgrund. För koncentrerade produkter ska det på förpackningen tydligt anges att det bara krävs en liten mängd av produkten jämfört med vanliga (spädda) produkter.

Följande (eller motsvarande) information ska stå på förpackningen:

”Rätt dosering sparar pengar och minimerar miljöpåverkan”.

Bruksklara allrengöringsmedel ska ha följande (eller motsvarande) information på förpackningen: ”Produkten är inte avsedd för rengöring i stor skala.”

b)   Säkerhetsanvisningar

Följande säkerhetsanvisningar (eller motsvarande information) ska finnas på produkten i form av text eller piktogram:

| — | ”Förvaras oåtkomligt för barn” |
| --- | --- |

—

”Förvaras oåtkomligt för barn”

| — | ”Blanda inte olika rengöringsmedel” |
| --- | --- |

—

”Blanda inte olika rengöringsmedel”

| — | ”Undvik inandning av sprejade produkter” (endast för sprejprodukter). |
| --- | --- |

—

”Undvik inandning av sprejade produkter” (endast för sprejprodukter).

Bedömning och kontroll: Sökanden ska lämna ett prov på produktförpackningen med etikett till det behöriga organet tillsammans med ett intyg om överensstämmelse med varje del av detta kriterium.

Bedömning och kontroll

Kriterium 10 —   Information på EU-miljömärket

Kriterium 10 —

Information på EU-miljömärket

Den valfria etiketten med textruta ska innehålla följande text:

| ”— | minskad påverkan på vattenmiljön |
| --- | --- |

”—

minskad påverkan på vattenmiljön

| — | minskad användning av farliga ämnen |
| --- | --- |

—

minskad användning av farliga ämnen

| — | minskad mängd förpackningsavfall |
| --- | --- |

—

minskad mängd förpackningsavfall

| — | tydlig bruksanvisning” |
| --- | --- |

—

tydlig bruksanvisning”

Riktlinjerna för användningen av den valfria etiketten med textruta finns i Guidelines for the use of the EU Ecolabel logo på följande webbplats:

Guidelines for the use of the EU Ecolabel logo

http://ec.europa.eu/environment/ecolabel/promo/logos_en.htm

Bedömning och kontroll: Sökanden ska lämna ett prov på etiketten, samt ett intyg om överensstämmelse med detta kriterium.

Bedömning och kontroll:

Kriterium 11 —   Fortbildning för yrkesmässiga användare

Kriterium 11 —

Fortbildning för yrkesmässiga användare

För rengöringsmedel som är avsedda för yrkesmässigt bruk ska tillverkaren, distributören eller en tredje part erbjuda utbildning eller utbildningsmaterial för städpersonal. Utbildningen ska omfatta steg-för-steg-instruktioner om korrekt spädning, användning och bortskaffande samt användning av utrustning.

Bedömning och kontroll: Ett prov på utbildningsmaterialet med steg-för-steg-instruktioner om korrekt spädning, användning och bortskaffande samt användning av utrustning och en beskrivning av fortbildningskurser ska lämnas till det behöriga organet.

Bedömning och kontroll

---

(1)  EUT L 104, 8.4.2004, s. 1.

1

(2)  EUT L 142, 31.5.2008, s. 1.

2

(3)  EUT L 353, 31.12.2008, s. 1.

3

(4)  EGT 196, 16.8.1967, s. 1.

4

(5)  EUT L 396, 30.12.2006, s. 1.

5

(6)  Enligt förordning (EG) nr 1272/2008.

6

(7)  Enligt direktiv 67/548/EEG.

7

(8)  Procenttalet ska divideras med den M-faktor som fastställts i enlighet med förordning (EG) nr 1272/2008.

8

(9)  Inklusive stabiliseringsmedel och andra hjälpämnen i beredningarna.

9

(10)  I halter som understiger 1,0 % i råvaran under förutsättning att den totala halten i den slutliga produkten understiger 0,10 %.

10

(11)  EGT L 200, 30.7.1999, s. 1.

11

(12)  EGT L 262, 27.9.1976, s. 169.

12

(13)  EGT L 365, 31.12.1994, s. 10.

13

Tillägg I

DID-listan (Detergents Ingredients database)

DID-listan (del A) är en lista med information om akvatisk toxicitet och biologisk nedbrytbarhet för ingredienser som ofta används i tvätt-, disk- och rengöringsmedel. Listan innehåller information om toxicitet och biologisk nedbrytbarhet för en rad ämnen som används i sådana medel. Listan är inte uttömmande men i DID-listan del B ges vägledning om hur man beräknar parametervärden för ingredienser som inte finns med på DID-listan (t.ex. toxicitetsfaktor (TF) och nedbrytningsfaktor (DF) som används vid beräkning av kritisk utspädningsvolym). Listan är en allmän informationskälla och ämnen som finns upptagna där är inte automatiskt godkända att använda i EU-miljömärkta produkter. DID-listan (del A och B) finns på EU-miljömärkets webbplats, http://ec.europa.eu/environment/ecolabel/ecolabelled_products/categories/did_list_en.htm

För ämnen där det saknas data om akvatisk toxicitet och nedbrytbarhet kan strukturanalogier med liknande ämnen användas för att bedöma toxicitetsfaktorn och nedbrytningsfaktorn. Sådana strukturanalogier ska godkännas av det behöriga organ som beviljar tillstånd att använda EU-miljömärket. Alternativt kan man utgå från ett värsta scenario och använda nedanstående parametrar:

Värsta scenario:

| | Akut toxicitet | Kronisk toxicitet | Nedbrytning |
| --- | --- | --- | --- |
| Ingrediens | LC50/EC50 | SF(akut) | TF(akut) | NOEC (1) | SF(kronisk)
   (1) | TF(kronisk) | DF | Aerob | Anaerob |
| Benämning | 1 mg/l | 10 000 | 0,0001 | | | 0,0001 | 1 | P | N |

Akut toxicitet

Kronisk toxicitet

Nedbrytning

Ingrediens

LC50/EC50

SF(akut)

TF(akut)

NOEC (1)

SF(kronisk)
   (1)

TF(kronisk)

DF

Aerob

Anaerob

Benämning

1 mg/l

10 000

0,0001

0,0001

1

P

N

Dokumentation av lätt biologisk nedbrytbarhet

Följande testmetoder för lätt biologisk nedbrytbarhet ska användas:

| 1. | Till och med den 1 december 2010 och under en övergångsperiod från den 1 december 2010 till den 1 december 2015: | De testmetoder för lätt biologisk nedbrytbarhet som anges i direktiv 67/548/EEG, i synnerhet metoderna i bilaga V.C4, eller de likvärdiga OECD 301 A–F-testmetoderna eller likvärdiga ISO-testmetoder. |
| --- | --- | --- |

1.

Till och med den 1 december 2010 och under en övergångsperiod från den 1 december 2010 till den 1 december 2015:

De testmetoder för lätt biologisk nedbrytbarhet som anges i direktiv 67/548/EEG, i synnerhet metoderna i bilaga V.C4, eller de likvärdiga OECD 301 A–F-testmetoderna eller likvärdiga ISO-testmetoder.

| | Principen om ett 10-dagarsfönster ska inte tillämpas på ytaktiva ämnen. Godkännandenivån ska vara 70 % för de tester som avses i förordning (EG) nr 440/2008, metod C4.A och C.4-B (och de likvärdiga OECD 301 A- och E-testmetoderna och likvärdiga ISO-testmetoder), och 60 % för metoderna C4-C, D, E och F (och de likvärdiga OECD 301 B-, C-, D- och F-testmetoderna och likvärdiga ISO-testmetoder). |
| --- | --- |

Principen om ett 10-dagarsfönster ska inte tillämpas på ytaktiva ämnen. Godkännandenivån ska vara 70 % för de tester som avses i förordning (EG) nr 440/2008, metod C4.A och C.4-B (och de likvärdiga OECD 301 A- och E-testmetoderna och likvärdiga ISO-testmetoder), och 60 % för metoderna C4-C, D, E och F (och de likvärdiga OECD 301 B-, C-, D- och F-testmetoderna och likvärdiga ISO-testmetoder).

| 2. | Efter den 1 december 2015 och under en övergångsperiod från den 1 december 2010 till den 1 december 2015:
  De testmetoder som anges i förordning (EG) nr 1272/2008. |
| --- | --- |

2.

Efter den 1 december 2015 och under en övergångsperiod från den 1 december 2010 till den 1 december 2015:

De testmetoder som anges i förordning (EG) nr 1272/2008.

Dokumentation av anaerob biologisk nedbrytbarhet

Referenstestet för anaerob nedbrytbarhet ska vara EN ISO 11734, ECETOC nr 28 (juni 1988) OECD 311 eller likvärdig testmetod, med kravet minst 60-procentig fullständig nedbrytbarhet vid anaeroba förhållanden. Testmetoder som simulerar förhållandena i en relevant anaerob miljö kan också användas för att styrka att minst 60 % nedbrytbarhet har uppnåtts under anaeroba förhållanden.

Extrapolering för ämnen som inte finns upptagna på DID-listan

För ingredienser som inte är upptagna på DID-listan kan nedanstående metod användas för att ta fram nödvändig dokumentation om anaerob biologisk nedbrytbarhet:

| 1. | Tillämpa rimlig extrapolering. Använd testresultatet för en råvara för att extrapolera fullständig anaerob nedbrytbarhet för strukturellt likartade ytaktiva ämnen. Om det har bekräftats att ett ytaktivt ämne (eller en grupp homologer) är anaerobt nedbrytbart i enlighet med DID-listan kan man anta att ett likartat ytaktivt ämne också är anaerobt biologiskt nedbrytbart (exempelvis är C12-15 A 1–3 EO sulfat [DID-nr 8] anaerobt biologiskt nedbrytbart, och C12-15 A 6 EO sulfat kan antas ha likartad anaerob biologisk nedbrytbarhet). Om det med lämpliga testmetoder har bekräftats att ett ytaktivt ämne är anaerobt biologiskt nedbrytbart kan man anta att ett likartat ytaktivt ämne också är det (t.ex. kan litteraturuppgifter som bekräftar att ytaktiva ämnen i gruppen ammoniumsalter av alkylestrar är anaerobt biologiskt nedbrytbara användas för att dokumentera likartad anaerob biologisk nedbrytbarhet för andra kvartära ammoniumsalter med esterbindningar i alkylkedjan(orna). |
| --- | --- |

1.

Tillämpa rimlig extrapolering. Använd testresultatet för en råvara för att extrapolera fullständig anaerob nedbrytbarhet för strukturellt likartade ytaktiva ämnen. Om det har bekräftats att ett ytaktivt ämne (eller en grupp homologer) är anaerobt nedbrytbart i enlighet med DID-listan kan man anta att ett likartat ytaktivt ämne också är anaerobt biologiskt nedbrytbart (exempelvis är C12-15 A 1–3 EO sulfat [DID-nr 8] anaerobt biologiskt nedbrytbart, och C12-15 A 6 EO sulfat kan antas ha likartad anaerob biologisk nedbrytbarhet). Om det med lämpliga testmetoder har bekräftats att ett ytaktivt ämne är anaerobt biologiskt nedbrytbart kan man anta att ett likartat ytaktivt ämne också är det (t.ex. kan litteraturuppgifter som bekräftar att ytaktiva ämnen i gruppen ammoniumsalter av alkylestrar är anaerobt biologiskt nedbrytbara användas för att dokumentera likartad anaerob biologisk nedbrytbarhet för andra kvartära ammoniumsalter med esterbindningar i alkylkedjan(orna).

| 2. | Utför screening-test för anaerob nedbrytbarhet. Om ny testning krävs ska screening utföras med hjälp av EN ISO 11734, ECETOC nr 28 (juni 1988), OECD 311 eller likvärdig metod. |
| --- | --- |

2.

Utför screening-test för anaerob nedbrytbarhet. Om ny testning krävs ska screening utföras med hjälp av EN ISO 11734, ECETOC nr 28 (juni 1988), OECD 311 eller likvärdig metod.

| 3. | Utför lågdos-test för nedbrytbarhet. Om ny testning krävs, och det uppkommer experimentella problem vid screening-testet (t.ex. inhibering p.g.a. testämnets toxicitet), ska testningen upprepas med en låg dos av det ytaktiva ämnet, vars nedbrytning ska övervakas med hjälp av 14C-mätning eller kemiska analyser. Testning av låga doser kan utföras med hjälp av OECD 308 (augusti 2000) eller likvärdig metod. |
| --- | --- |

3.

Utför lågdos-test för nedbrytbarhet. Om ny testning krävs, och det uppkommer experimentella problem vid screening-testet (t.ex. inhibering p.g.a. testämnets toxicitet), ska testningen upprepas med en låg dos av det ytaktiva ämnet, vars nedbrytning ska övervakas med hjälp av 14C-mätning eller kemiska analyser. Testning av låga doser kan utföras med hjälp av OECD 308 (augusti 2000) eller likvärdig metod.

---

(1)  Om det inte finns några godtagbara data om kronisk toxicitet är dessa kolumner tomma. När så är fallet definieras TF(kronisk) som lika med TF(akut).

---