# Europos Sąjungos L 184/2011

| | ISSN 1725-5120
  doi:10.3000/17255120.L_2011.184.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 184 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 54 tomas2011m. liepos 14d. |

ISSN 1725-5120

doi:10.3000/17255120.L_2011.184.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 184

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

54 tomas2011m. liepos 14d.

---

| Turinys | | II   Įstatymo galios neturintys teisės aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2011 m. liepos 13 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 672/2011, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 968/2006, nustatantis išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 320/2006, nustatančio laikiną Bendrijos cukraus pramonės restruktūrizavimo schemą, įgyvendinimo taisykles | 1 |
| | | 2011 m. liepos 13 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 673/2011, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti | 2 |
| | | 2011 m. liepos 13 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 674/2011, kuriuo nustatomas eksporto licencijų išdavimo procentinis dydis, kuriuo atmetamos eksporto licencijų paraiškos ir sustabdomas nekvotinio cukraus eksporto licencijų paraiškų teikimas | 4 |
| | | 2011 m. liepos 13 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 675/2011, kuriuo nustatomas paskirstymo koeficientas, taikytinas nuo 2011 m. liepos 1 d. iki 2011 m. liepos 8 d. pateiktoms paraiškoms pagal Reglamentą (EB) Nr. 1067/2008 leistos pradėti naudoti paprastųjų kviečių, išskyrus aukštos kokybės, tarifinės importo kvotos III dalies importo licencijai gauti | 5 |
| | | 2011 m. liepos 13 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 676/2011, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamente (ES) Nr. 867/2010 nustatytos kai kurių cukraus sektoriaus produktų tipinės kainos ir papildomi importo muitai 2010/11 prekybos metais | 7 |
| | | SPRENDIMAI |
| | | 2011/414/ES |
| | * | 2010 m. gruodžio 14 d. Komisijos sprendimas dėl valstybės pagalbos C 8/10 (ex N 21/09 ir NN 15/10) kurią Graikija suteikė Varvaressos S.A.

  (pranešta dokumentu Nr. C(2010) 8923)

   (
  1
  ) | 9 |

Turinys

II   Įstatymo galios neturintys teisės aktai

Puslapis

REGLAMENTAI

*

2011 m. liepos 13 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 672/2011, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 968/2006, nustatantis išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 320/2006, nustatančio laikiną Bendrijos cukraus pramonės restruktūrizavimo schemą, įgyvendinimo taisykles

1

2011 m. liepos 13 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 673/2011, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

2

2011 m. liepos 13 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 674/2011, kuriuo nustatomas eksporto licencijų išdavimo procentinis dydis, kuriuo atmetamos eksporto licencijų paraiškos ir sustabdomas nekvotinio cukraus eksporto licencijų paraiškų teikimas

4

2011 m. liepos 13 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 675/2011, kuriuo nustatomas paskirstymo koeficientas, taikytinas nuo 2011 m. liepos 1 d. iki 2011 m. liepos 8 d. pateiktoms paraiškoms pagal Reglamentą (EB) Nr. 1067/2008 leistos pradėti naudoti paprastųjų kviečių, išskyrus aukštos kokybės, tarifinės importo kvotos III dalies importo licencijai gauti

5

2011 m. liepos 13 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 676/2011, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamente (ES) Nr. 867/2010 nustatytos kai kurių cukraus sektoriaus produktų tipinės kainos ir papildomi importo muitai 2010/11 prekybos metais

7

SPRENDIMAI

2011/414/ES

*

2010 m. gruodžio 14 d. Komisijos sprendimas dėl valstybės pagalbos C 8/10 (ex N 21/09 ir NN 15/10) kurią Graikija suteikė Varvaressos S.A.

  (pranešta dokumentu Nr. C(2010) 8923)

   (
  1
  )

Varvaressos S.A.

(pranešta dokumentu Nr. C(2010) 8923)

1

9

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Įstatymo galios neturintys teisės aktai

REGLAMENTAI

| 14.7.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 184/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 184/1

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 672/2011

2011 m. liepos 13 d.

kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 968/2006, nustatantis išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 320/2006, nustatančio laikiną Bendrijos cukraus pramonės restruktūrizavimo schemą, įgyvendinimo taisykles

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2006 m. vasario 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 320/2006, nustatantį laikiną Bendrijos cukraus pramonės restruktūrizavimo schemą ir iš dalies keičiantį Reglamentą (EB) Nr. 1290/2005 dėl bendrosios žemės ūkio politikos finansavimo (1), ypač į jo 12 straipsnį,

kadangi:

| (1) | Komisijos reglamento (EB) Nr. 968/2006 (2) 6 straipsnyje numatyta, kad Reglamento (EB) Nr. 320/2006 3 straipsnio 3 dalies c punkte ir 3 straipsnio 4 dalies c punkte nurodytų gamybos įrenginių išmontavimo ir socialinių bei aplinkos apsaugos įsipareigojimų laikymosi termino, kuris turi baigtis vėliausiai 2011 m. rugsėjo 30 d.; |
| --- | --- |

(1)

Komisijos reglamento (EB) Nr. 968/2006 (2) 6 straipsnyje numatyta, kad Reglamento (EB) Nr. 320/2006 3 straipsnio 3 dalies c punkte ir 3 straipsnio 4 dalies c punkte nurodytų gamybos įrenginių išmontavimo ir socialinių bei aplinkos apsaugos įsipareigojimų laikymosi termino, kuris turi baigtis vėliausiai 2011 m. rugsėjo 30 d.;

| (2) | kai kurie cukraus gamintojai negalės laiku visiškai išmontuoti gamybos įrenginių, nebent terminas būtų dar pratęstas. Tačiau pratęsimas neturėtų būti ilgesnis nei būtina užbaigti išmontavimo darbus. Remiantis Komisijos turima informacija, terminas atitinkamai pratęsiamas ne ilgiau kaip iki 2012 m. kovo 31 d.; |
| --- | --- |

(2)

kai kurie cukraus gamintojai negalės laiku visiškai išmontuoti gamybos įrenginių, nebent terminas būtų dar pratęstas. Tačiau pratęsimas neturėtų būti ilgesnis nei būtina užbaigti išmontavimo darbus. Remiantis Komisijos turima informacija, terminas atitinkamai pratęsiamas ne ilgiau kaip iki 2012 m. kovo 31 d.;

| (3) | todėl Reglamentas (EB) Nr. 968/2006 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas; |
| --- | --- |

(3)

todėl Reglamentas (EB) Nr. 968/2006 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

| (4) | šiame reglamente nurodytos priemonės atitinka Žemės ūkio fondų komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(4)

šiame reglamente nurodytos priemonės atitinka Žemės ūkio fondų komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 968/2006 6 straipsnio 1 dalies antroji pastraipa keičiama taip:

„Nukrypstant nuo 1 dalies b punkto nuostatų, jeigu susijusi įmonė pateikia motyvuotą prašymą, valstybės narės gali pratęsti tame punkte nurodytą galutinį terminą, bet ne ilgiau kaip iki 2012 m. kovo 31 d. Tokiu atveju minėtoji įmonė pateikia restruktūrizavimo planą su pakeitimais, kaip nurodyta šio reglamento 11 straipsnyje.“

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja septintą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2011 m. liepos 13 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

José Manuel BARROSO

---

(1)  OL L 58, 2006 2 28, p. 42.

1

(2)  OL L 176, 2006 6 30, p. 32.

2

---

| 14.7.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 184/2 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 184/2

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 673/2011

2011 m. liepos 13 d.

kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas (Bendrą bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentą) (1),

atsižvelgdama į 2011 m. birželio 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 543/2011, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 taikymo vaisių bei daržovių ir perdirbtų vaisių bei daržovių sektoriuose taisyklės (2), ypač į jo 136 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2011 m. liepos 14 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2011 m. liepos 13 d.

Komisijos vardu, Pirmininko vardu

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

1

(2)  OL L 157, 2011 6 15, p. 1.

2

---

PRIEDAS

Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kodas | Trečiosios šalies kodas (1) | Standartinė importo vertė |
| 0702 00 00 | AL | 49,0 |
| EC | 20,9 |
| MK | 43,1 |
| ZZ | 37,7 |
| 0707 00 05 | TR | 105,8 |
| ZZ | 105,8 |
| 0709 90 70 | AR | 27,2 |
| EC | 26,5 |
| TR | 110,5 |
| ZZ | 54,7 |
| 0805 50 10 | AR | 58,1 |
| TR | 64,0 |
| UY | 64,3 |
| ZA | 71,5 |
| ZZ | 64,5 |
| 0808 10 80 | AR | 136,0 |
| BR | 81,7 |
| CA | 106,0 |
| CL | 91,3 |
| CN | 87,0 |
| EC | 60,7 |
| NZ | 112,4 |
| US | 150,8 |
| ZA | 100,9 |
| ZZ | 103,0 |
| 0808 20 50 | AR | 110,0 |
| AU | 75,6 |
| CL | 110,0 |
| CN | 81,6 |
| NZ | 118,4 |
| ZA | 111,3 |
| ZZ | 101,2 |
| 0809 10 00 | AR | 75,0 |
| TR | 220,1 |
| XS | 138,6 |
| ZZ | 144,6 |
| 0809 20 95 | CL | 298,8 |
| SY | 253,3 |
| TR | 297,8 |
| ZZ | 283,3 |
| 0809 40 05 | BA | 62,0 |
| EC | 75,9 |
| ZZ | 69,0 |

(EUR/100 kg)

KN kodas

Trečiosios šalies kodas (1)

Standartinė importo vertė

0702 00 00

AL

49,0

EC

20,9

MK

43,1

ZZ

37,7

0707 00 05

TR

105,8

ZZ

105,8

0709 90 70

AR

27,2

EC

26,5

TR

110,5

ZZ

54,7

0805 50 10

AR

58,1

TR

64,0

UY

64,3

ZA

71,5

ZZ

64,5

0808 10 80

AR

136,0

BR

81,7

CA

106,0

CL

91,3

CN

87,0

EC

60,7

NZ

112,4

US

150,8

ZA

100,9

ZZ

103,0

0808 20 50

AR

110,0

AU

75,6

CL

110,0

CN

81,6

NZ

118,4

ZA

111,3

ZZ

101,2

0809 10 00

AR

75,0

TR

220,1

XS

138,6

ZZ

144,6

0809 20 95

CL

298,8

SY

253,3

TR

297,8

ZZ

283,3

0809 40 05

BA

62,0

EC

75,9

ZZ

69,0

---

(1)  Šalių nomenklatūra yra nustatyta Komisijos Reglamentu (EB) Nr. 1833/2006 (OL L 354, 2006 12 14, p. 19). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.

---

| 14.7.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 184/4 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 184/4

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 674/2011

2011 m. liepos 13 d.

kuriuo nustatomas eksporto licencijų išdavimo procentinis dydis, kuriuo atmetamos eksporto licencijų paraiškos ir sustabdomas nekvotinio cukraus eksporto licencijų paraiškų teikimas

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas („Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas“) (1),

atsižvelgdama į 2006 m. birželio 30 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 951/2006, nustatantį išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 318/2006 įgyvendinimo taisykles dėl prekybos su trečiosiomis šalimis cukraus sektoriuje (2), ypač į jo 7 straipsnio e punktą kartu su 9 straipsnio 1 dalimi,

kadangi:

| (1) | Pagal Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 61 straipsnio pirmos pastraipos d punktą cukrus, pagamintas prekybos metais viršijant šio reglamento 56 straipsnyje numatytą kvotą, gali būti eksportuojamas tik neviršijant Komisijos nustatytų kiekybinių normų. |
| --- | --- |

(1)

Pagal Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 61 straipsnio pirmos pastraipos d punktą cukrus, pagamintas prekybos metais viršijant šio reglamento 56 straipsnyje numatytą kvotą, gali būti eksportuojamas tik neviršijant Komisijos nustatytų kiekybinių normų.

| (2) | Minėtosios normos nustatytos 2010 m. spalio 7 d. Komisijos reglamente (ES) Nr. 397/2010, kuriuo nustatoma nekvotinio cukraus ir izogliukozės eksporto norma, taikoma iki 2010-2011 prekybos metų pabaigos (3). |
| --- | --- |

(2)

Minėtosios normos nustatytos 2010 m. spalio 7 d. Komisijos reglamente (ES) Nr. 397/2010, kuriuo nustatoma nekvotinio cukraus ir izogliukozės eksporto norma, taikoma iki 2010-2011 prekybos metų pabaigos (3).

| (3) | Eksporto licencijų paraiškose nurodyti cukraus kiekiai viršija Reglamente (ES) Nr. 397/2010 nustatytą normą. Todėl kiekiams, kurių prašoma 2011 m liepos 4-8 d., turėtų būti nustatyta procentinė prašomų kiekių priėmimo norma. Atitinkamai visos cukraus eksporto licencijų paraiškos, pateiktos po 2011 m. liepos 8 d., turėtų būti atmestos, o eksporto licencijų paraiškų pateikimas – sustabdytas, |
| --- | --- |

(3)

Eksporto licencijų paraiškose nurodyti cukraus kiekiai viršija Reglamente (ES) Nr. 397/2010 nustatytą normą. Todėl kiekiams, kurių prašoma 2011 m liepos 4-8 d., turėtų būti nustatyta procentinė prašomų kiekių priėmimo norma. Atitinkamai visos cukraus eksporto licencijų paraiškos, pateiktos po 2011 m. liepos 8 d., turėtų būti atmestos, o eksporto licencijų paraiškų pateikimas – sustabdytas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

1.   Nekvotinio cukraus eksporto licencijos, kurioms paraiškos buvo pateiktos 2011 m. liepos 4-8 d., turėtų būti išduotos prašomiems kiekiams juos padauginus iš nustatyto procento, kuris yra 71,122263 %.

2.   Todėl nekvotinio cukraus eksporto licencijų paraiškos pateiktos 2011 m. liepos 11 d., liepos 12 d., liepos 13 d., liepos 14 d. ir liepos 15 d., yra atmetamos.

3.   Nekvotinio cukraus eksporto licencijų paraiškų teikimas sustabdomas nuo 2011 m. liepos 18 d. iki 2011 m. rugsėjo 30 d.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2011 m. liepos 13 d.

Komisijos vardu, Pirmininko vardu

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

1

(2)  OL L 178, 2006 7 1, p. 24.

2

(3)  OL L 115, 2010 5 8, p. 26.

3

---

| 14.7.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 184/5 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 184/5

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 675/2011

2011 m. liepos 13 d.

kuriuo nustatomas paskirstymo koeficientas, taikytinas nuo 2011 m. liepos 1 d. iki 2011 m. liepos 8 d. pateiktoms paraiškoms pagal Reglamentą (EB) Nr. 1067/2008 leistos pradėti naudoti paprastųjų kviečių, išskyrus aukštos kokybės, tarifinės importo kvotos III dalies importo licencijai gauti

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas („Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas“) (1),

atsižvelgdama į 2006 m. rugpjūčio 31 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1301/2006, nustatantį žemės ūkio produktų importo tarifinių kvotų, kurioms taikoma importo licencijų sistema, administravimo bendrąsias taisykles (2), ypač į jo 7 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1067/2008 (3) leidžiama pradėti naudoti metinę visą tarifinę 2 989 240 tonų paprastųjų kviečių, išskyrus aukštos kokybės paprastuosius kviečius, importo kvotą. Ši kvota yra suskirstyta į tris dalis; |
| --- | --- |

(1)

Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1067/2008 (3) leidžiama pradėti naudoti metinę visą tarifinę 2 989 240 tonų paprastųjų kviečių, išskyrus aukštos kokybės paprastuosius kviečius, importo kvotą. Ši kvota yra suskirstyta į tris dalis;

| (2) | pagal Reglamento (EB) Nr. 1067/2008 3 straipsnio 3 dalį, III kvotos dalis (eilės numeris 09.4125) padalinama į keturias trijų mėnesių dalis, 3 daliai skiriant 594 597 tonų, 2011 m. liepos 1 d.–rugsėjo 30 d. laikotarpiu; |
| --- | --- |

(2)

pagal Reglamento (EB) Nr. 1067/2008 3 straipsnio 3 dalį, III kvotos dalis (eilės numeris 09.4125) padalinama į keturias trijų mėnesių dalis, 3 daliai skiriant 594 597 tonų, 2011 m. liepos 1 d.–rugsėjo 30 d. laikotarpiu;

| (3) | Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 632/2011 (4) 2011 m. nukrypstama nuo Reglamento (EB) Nr. 1067/2008 3 straipsnio 3 dalies – III kvotos dalies (eilės numeris 09.4125) 3 ir 4 laikotarpiai sujungiami, 3 laikotarpis tęsiasi nuo 2011 m. liepos 1 d. iki gruodžio 31 d., o jam tenkantis kiekis yra 1 189 193 tonos; |
| --- | --- |

(3)

Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 632/2011 (4) 2011 m. nukrypstama nuo Reglamento (EB) Nr. 1067/2008 3 straipsnio 3 dalies – III kvotos dalies (eilės numeris 09.4125) 3 ir 4 laikotarpiai sujungiami, 3 laikotarpis tęsiasi nuo 2011 m. liepos 1 d. iki gruodžio 31 d., o jam tenkantis kiekis yra 1 189 193 tonos;

| (4) | iš pranešimo, pateikto remiantis Reglamento (EB) Nr. 1067/2008 4 straipsnio 3 dalimi, paaiškėjo, kad kiekis, nurodytas pagal to paties reglamento 4 straipsnio 1 dalies 2 pastraipą nuo 2011 m. liepos 1 d. 13 val. iki 2011 m. liepos 8 d. 13 val. Briuselio laiku pateiktose paraiškose importo licencijai gauti, viršija turimą kiekį. Todėl kiekį, kuriam galima išduoti importo licencijas, reikėtų nustatyti pagal prašomam kiekiui taikomą paskirstymo koeficientą; |
| --- | --- |

(4)

iš pranešimo, pateikto remiantis Reglamento (EB) Nr. 1067/2008 4 straipsnio 3 dalimi, paaiškėjo, kad kiekis, nurodytas pagal to paties reglamento 4 straipsnio 1 dalies 2 pastraipą nuo 2011 m. liepos 1 d. 13 val. iki 2011 m. liepos 8 d. 13 val. Briuselio laiku pateiktose paraiškose importo licencijai gauti, viršija turimą kiekį. Todėl kiekį, kuriam galima išduoti importo licencijas, reikėtų nustatyti pagal prašomam kiekiui taikomą paskirstymo koeficientą;

| (5) | taip pat reikia nutraukti tarifinės kvotos III dalies importo licencijų pagal Reglamentą (EB) Nr. 1067/2008 išdavimą šiam kvotos laikotarpiui; |
| --- | --- |

(5)

taip pat reikia nutraukti tarifinės kvotos III dalies importo licencijų pagal Reglamentą (EB) Nr. 1067/2008 išdavimą šiam kvotos laikotarpiui;

| (6) | kad būtų užtikrintas veiksmingas importo licencijų išdavimo tvarkos administravimas, šis reglamentas turėtų įsigalioti iš karto, kai tik bus paskelbtas, |
| --- | --- |

(6)

kad būtų užtikrintas veiksmingas importo licencijų išdavimo tvarkos administravimas, šis reglamentas turėtų įsigalioti iš karto, kai tik bus paskelbtas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

1.   Pagal kiekvieną nuo 2011 m. liepos 1 d. 13 val. iki 2011 m. liepos 8 d. 13 val. Briuselio laiku pateiktą paraišką, Reglamente (EB) Nr. 1067/2008 nustatytos kvotos III dalies importo licencijai gauti, išduodama licencija prašomam kiekiui, pritaikius 50,926778 % paskirstymo koeficientą.

2.   Reglamente (EB) Nr. 1067/2008 nustatytos kvotos III dalies importo licencijų išdavimas nuo 2011 m. liepos 8 d. 13 val. Briuselio laiku pateiktose paraiškose nurodytiems kiekiams yra sustabdomas šiam kvotos laikotarpiui.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2011 m. liepos 13 d.

Komisijos vardu, Pirmininko vardu

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

1

(2)  OL L 238, 2006 9 1, p. 13.

2

(3)  OL L 290, 2008 10 31, p. 3.

3

(4)  OL L 170, 2011 6 30, p. 18.

4

---

| 14.7.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 184/7 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 184/7

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 676/2011

2011 m. liepos 13 d.

kuriuo iš dalies keičiamos Reglamente (ES) Nr. 867/2010 nustatytos kai kurių cukraus sektoriaus produktų tipinės kainos ir papildomi importo muitai 2010/11 prekybos metais

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas („Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas“) (1),

atsižvelgdama į 2006 m. birželio 30 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 951/2006, nustatantį išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 318/2006 įgyvendinimo taisykles dėl prekybos su trečiosiomis šalimis cukraus sektoriuje (2), ypač į jo 36 straipsnio, 2 dalies antros pastraipos antrąjį sakinį,

kadangi:

| (1) | Tipinės kainos ir papildomų importo muitų dydžiai, taikytini baltajam cukrui, žaliaviniam cukrui ir kai kuriems sirupams 2010/11 prekybos metams buvo nustatyti Komisijos reglamente (ES) Nr. 867/2010 (3). Šios kainos ir muitų dydžiai buvo paskutinį kartą pakeisti Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 663/2011 (4). |
| --- | --- |

(1)

Tipinės kainos ir papildomų importo muitų dydžiai, taikytini baltajam cukrui, žaliaviniam cukrui ir kai kuriems sirupams 2010/11 prekybos metams buvo nustatyti Komisijos reglamente (ES) Nr. 867/2010 (3). Šios kainos ir muitų dydžiai buvo paskutinį kartą pakeisti Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 663/2011 (4).

| (2) | Šiuo metu Komisijos turimi duomenys rodo, kad reikia iš dalies pakeisti minėtus dydžius pagal Reglamente (EB) Nr. 951/2006 nustatytas taisykles ir nuostatas, |
| --- | --- |

(2)

Šiuo metu Komisijos turimi duomenys rodo, kad reikia iš dalies pakeisti minėtus dydžius pagal Reglamente (EB) Nr. 951/2006 nustatytas taisykles ir nuostatas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 951/2006 36 straipsnyje išvardytiems produktams taikomos tipinės kainos ir papildomi importo muitai 2010/11 prekybos metams, numatyti Reglamente (ES) Nr. 867/2010, yra iš dalies pakeičiami ir nurodomi šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2011 m. liepos 14 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2011 m. liepos 13 d.

Komisijos vardu, Pirmininko vardu

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

1

(2)  OL L 178, 2006 7 1, p. 24.

2

(3)  OL L 259, 2010 10 1, p. 3.

3

(4)  OL L 181, 2011 7 9, p. 27.

4

---

PRIEDAS

Iš dalies pakeisti baltojo cukraus, žaliavinio cukraus ir produktų, kurių KN kodas yra 1702 90 95, tipinių kainų ir papildomų importo muitų dydžiai, taikomi nuo 2011 m. liepos 14 d.

| (EUR) |
| --- |
| KN kodas | Tipinė kaina už 100 kg neto atitinkamo produkto | Papildomas muitas už 100 kg neto atitinkamo produkto |
| 1701 11 10 (1) | 51,51 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 51,51 | 0,00 |
| 1701 12 10 (1) | 51,51 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 51,51 | 0,00 |
| 1701 91 00 (2) | 61,37 | 0,00 |
| 1701 99 10 (2) | 61,37 | 0,00 |
| 1701 99 90 (2) | 61,37 | 0,00 |
| 1702 90 95 (3) | 0,61 | 0,16 |

(EUR)

KN kodas

Tipinė kaina už 100 kg neto atitinkamo produkto

Papildomas muitas už 100 kg neto atitinkamo produkto

1701 11 10 (1)

51,51

0,00

1701 11 90 (1)

51,51

0,00

1701 12 10 (1)

51,51

0,00

1701 12 90 (1)

51,51

0,00

1701 91 00 (2)

61,37

0,00

1701 99 10 (2)

61,37

0,00

1701 99 90 (2)

61,37

0,00

1702 90 95 (3)

0,61

0,16

---

(1)  Nustatoma už standartinę kokybę, kaip ji apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 IV priedo III dalyje.

(2)  Nustatoma už standartinę kokybę, kaip ji apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 IV priedo II dalyje.

(3)  Nustatoma už kiekvieną proc. sacharozės kiekio.

---

SPRENDIMAI

| 14.7.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 184/9 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 184/9

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2010 m. gruodžio 14 d.

dėl valstybės pagalbos C 8/10 (ex N 21/09 ir NN 15/10) kurią Graikija suteikė Varvaressos S.A.

(pranešta dokumentu Nr. C(2010) 8923)

(Tekstas autentiškas tik graikų kalba)

(Tekstas svarbus EEE)

(2011/414/ES)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 108 straipsnio 2 dalies pirmąją pastraipą (1),

atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,

atsižvelgdama į sprendimą, kuriuo Komisija nutarė pradėti SESV 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą dėl valstybės pagalbos C 8/10 (ex N 21/09 ir NN 15/10) (2),

paraginusi suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas pagal minėtas nuostatas ir atsižvelgdama į jų pastabas,

kadangi:

1.   PROCEDŪRA

| (1) | 2007 m. lapkričio 5 d. Komisija gavo Graikijos pranešimą apie Varvaressos S.A. (toliau – Varvaressos) skirtą sanavimo pagalbos priemonę. Komisija, pasikeitusi informacija, 2008 m. liepos 16 d. priėmė sprendimą, kad neprieštarauja šiai priemonei, apie kurią pranešta. |
| --- | --- |

(1)

2007 m. lapkričio 5 d. Komisija gavo Graikijos pranešimą apie Varvaressos S.A. (toliau – Varvaressos) skirtą sanavimo pagalbos priemonę. Komisija, pasikeitusi informacija, 2008 m. liepos 16 d. priėmė sprendimą, kad neprieštarauja šiai priemonei, apie kurią pranešta.

| (2) | 2009 m. sausio 15 d. Komisija gavo Graikijos pranešimą apie Varvaressos skirtą restruktūrizavimo pagalbos priemonę. |
| --- | --- |

(2)

2009 m. sausio 15 d. Komisija gavo Graikijos pranešimą apie Varvaressos skirtą restruktūrizavimo pagalbos priemonę.

| (3) | Komisija, pasikeitusi informacija, 2010 m. kovo 9 d. pradėjo oficialią tyrimo procedūrą dėl restruktūrizavimo pagalbos, apie kurią Graikija pranešė 2009 m. sausio 15 d., ir dėl 2007 m. Graikijos neteisėtai Varvaressos suteiktos valstybės garantijos. Pastaruoju atveju Komisija pažymėjo, kad ji gali panaikinti savo 2008 m. liepos 16 d. sprendimą, kuriuo neprieštaravo, kad Varvaressos būtų teikiama sanavimo pagalba, apie kurią pranešė Graikija. |
| --- | --- |

(3)

Komisija, pasikeitusi informacija, 2010 m. kovo 9 d. pradėjo oficialią tyrimo procedūrą dėl restruktūrizavimo pagalbos, apie kurią Graikija pranešė 2009 m. sausio 15 d., ir dėl 2007 m. Graikijos neteisėtai Varvaressos suteiktos valstybės garantijos. Pastaruoju atveju Komisija pažymėjo, kad ji gali panaikinti savo 2008 m. liepos 16 d. sprendimą, kuriuo neprieštaravo, kad Varvaressos būtų teikiama sanavimo pagalba, apie kurią pranešė Graikija.

| (4) | Sprendimas pradėti tyrimo procedūrą (3)2009 m. kovo 10 d. paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Pradėjus tyrimo procedūrą, Graikija 2010 m. liepos 28 d. pateikė savo pastabų ir informacijos. Varvaressos2010 m. birželio 18 d. taip pat pateikė pastabų ir informacijos. Galiausiai 2010 m. birželio 4 d., 2010 m. birželio 14 d. ir 2010 m. birželio 17 d. pastabų pateikė kitos trečiosios šalys (4). |
| --- | --- |

(4)

Sprendimas pradėti tyrimo procedūrą (3)2009 m. kovo 10 d. paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Pradėjus tyrimo procedūrą, Graikija 2010 m. liepos 28 d. pateikė savo pastabų ir informacijos. Varvaressos2010 m. birželio 18 d. taip pat pateikė pastabų ir informacijos. Galiausiai 2010 m. birželio 4 d., 2010 m. birželio 14 d. ir 2010 m. birželio 17 d. pastabų pateikė kitos trečiosios šalys (4).

| (5) | 2010 m. liepos 9 d. raštu Komisija paprašė suteikti daugiau informacijos apie minėtas valstybės pagalbos priemones. Graikijos valdžios institucijos į tai atsakė 2010 m. rugsėjo 14 d. raštu. |
| --- | --- |

(5)

2010 m. liepos 9 d. raštu Komisija paprašė suteikti daugiau informacijos apie minėtas valstybės pagalbos priemones. Graikijos valdžios institucijos į tai atsakė 2010 m. rugsėjo 14 d. raštu.

| (6) | Pagalbos gavėjo prašymu 2010 m. liepos 14 d. buvo surengtas susitikimas, kuriame aptartas pakeistas restruktūrizavimo planas. |
| --- | --- |

(6)

Pagalbos gavėjo prašymu 2010 m. liepos 14 d. buvo surengtas susitikimas, kuriame aptartas pakeistas restruktūrizavimo planas.

2.   PRIEMONIŲ APRAŠYMAS

2.1.   Pagalbos gavėjas

| (7) | 1975 m. įsteigta siūlų gamybos bendrovė Varvaressos S.A. verčiasi veikla (siūlų gamyba ir prekyba) tekstilės gaminių rinkoje. Ji eksportuoja siūlus į 20 šalių, įskaitant Vokietiją, Prancūziją, Austriją, Italiją, Ispaniją, Jungtinę Karalystę ir Slovėniją. 2009 m. bendrovė 52 % savo produktų pardavė ES šalyse, išskyrus Graikiją (57 % 2008 m., 67 % 2007 m.), 42 % Graikijoje (40 % 2008 m., 32 % 2007 m.) ir 6 % ne ES šalyse (2 % 2008 m., 1 % 2007 m.). |
| --- | --- |

(7)

1975 m. įsteigta siūlų gamybos bendrovė Varvaressos S.A. verčiasi veikla (siūlų gamyba ir prekyba) tekstilės gaminių rinkoje. Ji eksportuoja siūlus į 20 šalių, įskaitant Vokietiją, Prancūziją, Austriją, Italiją, Ispaniją, Jungtinę Karalystę ir Slovėniją. 2009 m. bendrovė 52 % savo produktų pardavė ES šalyse, išskyrus Graikiją (57 % 2008 m., 67 % 2007 m.), 42 % Graikijoje (40 % 2008 m., 32 % 2007 m.) ir 6 % ne ES šalyse (2 % 2008 m., 1 % 2007 m.).

| (8) | 2009 m. bendrovėje dirbo vidutiniškai 205 darbuotojai – mažiau nei 2008 m. (212), o jos apyvarta buvo 19 mln. EUR. Remiantis 2007 m. duomenimis, Graikijos tekstilės gaminių rinkoje ji užėmė 10 vietą. 2008 m. jos dalis siūlų rinkoje sudarė [...] %. |
| --- | --- |

(8)

2009 m. bendrovėje dirbo vidutiniškai 205 darbuotojai – mažiau nei 2008 m. (212), o jos apyvarta buvo 19 mln. EUR. Remiantis 2007 m. duomenimis, Graikijos tekstilės gaminių rinkoje ji užėmė 10 vietą. 2008 m. jos dalis siūlų rinkoje sudarė [...] %.

| (9) | 2004–2009 m. laikotarpiu bendrovės metinė apyvarta sumažėjo nuo 28,4 mln. EUR iki 19,2 mln. EUR (32 %). 2006–2009 m. laikotarpiu sukaupti bendrovės nuostoliai padidėjo nuo 2 mln. EUR 2006 m. iki 17,2 mln. EUR 2009 m. Pagrindiniai 2004–2009 m. bendrovės finansiniai duomenys parodyti 1 lentelėje.

  1   lentelė


  Pagrindiniai 2004–2009 m. Varvaressos finansiniai duomenys












  (mln. EUR) |
| --- | --- |
| | 2004 m. | 2005 m. | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | 2009 m. |
| Apyvarta | 28,5 | 26,1 | 26,4 | 23,2 | 20,7 | 19,2 |
| Pelnas prieš apmokestinimą | 0,02 | –2,8 | –3,3 | –2,7 | –6,3 | –5,5 |
| Susikaupę nuostoliai | nėra | nėra | –2 | –5,1 | –11,5 | –17,2 |
| Registruotas kapitalas | 16,6 | 16,6 | 16,6 | 16,6 | 16,6 | 16,6 |
| Nuosavas kapitalas | 32,9 | 29,1 | 25,5 | 22,4 | 15,9 | 10,3 |
| Skolinto ir nuosavo kapitalo santykis | 79 % | 106 % | 117 % | 135 % | 216 % | 350 % |
| Šaltinis: 2004–2009 m. finansinių ataskaitų duomenys |

(9)

2004–2009 m. laikotarpiu bendrovės metinė apyvarta sumažėjo nuo 28,4 mln. EUR iki 19,2 mln. EUR (32 %). 2006–2009 m. laikotarpiu sukaupti bendrovės nuostoliai padidėjo nuo 2 mln. EUR 2006 m. iki 17,2 mln. EUR 2009 m. Pagrindiniai 2004–2009 m. bendrovės finansiniai duomenys parodyti 1 lentelėje.

1   lentelė

Pagrindiniai 2004–2009 m. Varvaressos finansiniai duomenys

(mln. EUR)

2004 m.

2005 m.

2006 m.

2007 m.

2008 m.

2009 m.

Apyvarta

28,5

26,1

26,4

23,2

20,7

19,2

Pelnas prieš apmokestinimą

0,02

–2,8

–3,3

–2,7

–6,3

–5,5

Susikaupę nuostoliai

nėra

nėra

–2

–5,1

–11,5

–17,2

Registruotas kapitalas

16,6

16,6

16,6

16,6

16,6

16,6

Nuosavas kapitalas

32,9

29,1

25,5

22,4

15,9

10,3

Skolinto ir nuosavo kapitalo santykis

79 %

106 %

117 %

135 %

216 %

350 %

Šaltinis: 2004–2009 m. finansinių ataskaitų duomenys

2.2.   Priemonės

| (10) | 2007–2008 m. laikotarpiu Varvaressos skirtos dvi valstybės pagalbos priemonės: 2007 m. gegužės mėn. valstybės garantija esamoms paskoloms atidėti, apie kurią nepranešta (1 priemonė), ir valstybės garantija naujai sanavimo paskolai gauti, apie kurią pranešta ir kurią Komisija patvirtino 2008 m. liepos mėn. (2 priemonė). 2009 m. sausio mėn. Graikija pranešė apie restruktūrizavimo pagalbos priemonę – tiesioginę dotaciją (3 priemonė). |
| --- | --- |

(10)

2007–2008 m. laikotarpiu Varvaressos skirtos dvi valstybės pagalbos priemonės: 2007 m. gegužės mėn. valstybės garantija esamoms paskoloms atidėti, apie kurią nepranešta (1 priemonė), ir valstybės garantija naujai sanavimo paskolai gauti, apie kurią pranešta ir kurią Komisija patvirtino 2008 m. liepos mėn. (2 priemonė). 2009 m. sausio mėn. Graikija pranešė apie restruktūrizavimo pagalbos priemonę – tiesioginę dotaciją (3 priemonė).

2.2.1.   2006 m. finansinės padėties atkūrimo planas

| (11) | Varvaressos, siekdama gauti minėtą pagalbą, 2006 m. gruodžio mėn. Graikijos valdžios institucijoms pateikė savo finansinės padėties atkūrimo planą („2006–2011 m. strategija ir verslo planas“). Jame išdėstytas bendrovės strateginis tikslas, aprašyti būtini veiksmai ir bendrovės finansinės padėties 2006–2011 m. prognozė. Plane numatyta: a) siekiant pagerinti bendrovės pelno dydį (maržą), padidinti specialių pluoštų dalį bendroje gamyboje nuo [...] % 2007 m. iki [...] % 2011 m.; b) sumažinti bendrą gamybos pajėgumą nuo [...] tūkst. tonų 2007 m. iki [...] tūkst. tonų 2008–2011 m. ir c) sumažinti bendrovės darbuotojų skaičių nuo 237 2007 m. iki 217 2011 m. |
| --- | --- |

(11)

Varvaressos, siekdama gauti minėtą pagalbą, 2006 m. gruodžio mėn. Graikijos valdžios institucijoms pateikė savo finansinės padėties atkūrimo planą („2006–2011 m. strategija ir verslo planas“). Jame išdėstytas bendrovės strateginis tikslas, aprašyti būtini veiksmai ir bendrovės finansinės padėties 2006–2011 m. prognozė. Plane numatyta: a) siekiant pagerinti bendrovės pelno dydį (maržą), padidinti specialių pluoštų dalį bendroje gamyboje nuo [...] % 2007 m. iki [...] % 2011 m.; b) sumažinti bendrą gamybos pajėgumą nuo [...] tūkst. tonų 2007 m. iki [...] tūkst. tonų 2008–2011 m. ir c) sumažinti bendrovės darbuotojų skaičių nuo 237 2007 m. iki 217 2011 m.

| (12) | Ilgalaikes 15,6 mln. EUR vertės paskolas bendrovė tikisi grąžinti iki 2010 m. pabaigos. 2006–2009 m. laikotarpiu taip pat numatoma patirti [1,0–2,0] mln. EUR išlaidų investuojant į bendrovės valdymo pertvarkymą ir pelningesnių produktų gamybos dalies didinimą. Valstybės pagalbos suma, reikalinga dėl nesėkmingų 2000–2005 m. investicijų bendrovės patiriamiems sunkumams pašalinti, 2007–2011 m. laikotarpiu yra 13,5 mln. EUR. Bendrovės finansinį pajėgumą tikimasi atkurti 2010 m.: tais metais jos pelnas prieš apmokestinimą turėtų siekti 1 mln. EUR, pelno dydis – 3,5 % (2011 m. teigiamas pelnas prieš apmokestinimą – 0,8 mln. EUR, pelno dydis – 2,6 %). Pardavimas turėtų didėti nuo 26,2 mln. EUR 2006 m. iki 29,3 mln. EUR 2011 m. (t. y. 12 %). |
| --- | --- |

(12)

Ilgalaikes 15,6 mln. EUR vertės paskolas bendrovė tikisi grąžinti iki 2010 m. pabaigos. 2006–2009 m. laikotarpiu taip pat numatoma patirti [1,0–2,0] mln. EUR išlaidų investuojant į bendrovės valdymo pertvarkymą ir pelningesnių produktų gamybos dalies didinimą. Valstybės pagalbos suma, reikalinga dėl nesėkmingų 2000–2005 m. investicijų bendrovės patiriamiems sunkumams pašalinti, 2007–2011 m. laikotarpiu yra 13,5 mln. EUR. Bendrovės finansinį pajėgumą tikimasi atkurti 2010 m.: tais metais jos pelnas prieš apmokestinimą turėtų siekti 1 mln. EUR, pelno dydis – 3,5 % (2011 m. teigiamas pelnas prieš apmokestinimą – 0,8 mln. EUR, pelno dydis – 2,6 %). Pardavimas turėtų didėti nuo 26,2 mln. EUR 2006 m. iki 29,3 mln. EUR 2011 m. (t. y. 12 %).

2.2.2.   1 priemonė – 2007 m. valstybės garantija, apie kurią nepranešta

| (13) | 2007 m. gegužės 30 d. Graikija ministro sprendimu suteikė Varvaressos valstybės garantiją kaip esamų bendrovės paskolų (iš viso 22,7 mln. EUR) atidėjimo garantą. Šia garantija turėjo būti užtikrinta 80 % paskolų sumos, t. y. 18,2 mln. EUR; tačiau iš tiesų garantija buvo didesnė už bendrą pagrindinės paskolos sumą (žr. 16 dalį). |
| --- | --- |

(13)

2007 m. gegužės 30 d. Graikija ministro sprendimu suteikė Varvaressos valstybės garantiją kaip esamų bendrovės paskolų (iš viso 22,7 mln. EUR) atidėjimo garantą. Šia garantija turėjo būti užtikrinta 80 % paskolų sumos, t. y. 18,2 mln. EUR; tačiau iš tiesų garantija buvo didesnė už bendrą pagrindinės paskolos sumą (žr. 16 dalį).

| (14) | Iki 2007 m. atidėjimo už paskolas buvo įkeista tik dalis bendrovės nekilnojamojo turto. Atidėjus paskolų grąžinimą 2007 m. buvo papildomai įkeistas likęs bendrovės nekilnojamasis turtas. Šis turtas įkeistas ne valstybės, o paskolas bendrovei davusių bankų naudai. Tačiau pagal Graikijos teisę (5) valstybė pirmiausia turi gauti užstatus už garantuojamas paskolas ir tik tada sumoka reikalaujamą garantiją. |
| --- | --- |

(14)

Iki 2007 m. atidėjimo už paskolas buvo įkeista tik dalis bendrovės nekilnojamojo turto. Atidėjus paskolų grąžinimą 2007 m. buvo papildomai įkeistas likęs bendrovės nekilnojamasis turtas. Šis turtas įkeistas ne valstybės, o paskolas bendrovei davusių bankų naudai. Tačiau pagal Graikijos teisę (5) valstybė pirmiausia turi gauti užstatus už garantuojamas paskolas ir tik tada sumoka reikalaujamą garantiją.

| (15) | Apie šią priemonę Komisijai nepranešta; 2007 m. lapkričio 5 d. pranešime apie sanavimo pagalbą Graikija nurodė, kad bendrovė iki tol nebuvo gavusi jokios sanavimo ar restruktūrizavimo pagalbos. |
| --- | --- |

(15)

Apie šią priemonę Komisijai nepranešta; 2007 m. lapkričio 5 d. pranešime apie sanavimo pagalbą Graikija nurodė, kad bendrovė iki tol nebuvo gavusi jokios sanavimo ar restruktūrizavimo pagalbos.

| (16) | Ši priemonė pagrįsta garantijų sistema, apie kurią nebuvo pranešta Komisijai ir kurią Graikijos finansų ministerija patvirtino 2007 m. sausio 26 d. Pagal šią sistemą valstybė suteikė garantijas paskoloms, kurios buvo likusios negrąžintos iki 2006 m. gruodžio 31 d., atidėti (suteikiant naują paskolą), neatsižvelgiant į tai, ar šias paskolas buvo vėluojama grąžinti, ar ne. Tokios pagrindinio kapitalo ir apyvartinių lėšų investicijoms skirtos paskolos buvo suteiktos pramonės, kalnakasybos, gyvulininkystės ir viešbučių bendrovėms, įsisteigusioms ir vykdančioms veiklą Šiaurės Graikijos Imatijos regione (nome). Pagal šią sistemą už valstybės garantiją nereikėjo mokėti priemokos. Pagal vieną iš šios sistemos nuostatų didžiausia galutinė garantijos suma siekė 30 mln. EUR su palūkanomis, taigi buvo didesnė už pagrindines paskolas (22,7 mln. EUR) (6). |
| --- | --- |

(16)

Ši priemonė pagrįsta garantijų sistema, apie kurią nebuvo pranešta Komisijai ir kurią Graikijos finansų ministerija patvirtino 2007 m. sausio 26 d. Pagal šią sistemą valstybė suteikė garantijas paskoloms, kurios buvo likusios negrąžintos iki 2006 m. gruodžio 31 d., atidėti (suteikiant naują paskolą), neatsižvelgiant į tai, ar šias paskolas buvo vėluojama grąžinti, ar ne. Tokios pagrindinio kapitalo ir apyvartinių lėšų investicijoms skirtos paskolos buvo suteiktos pramonės, kalnakasybos, gyvulininkystės ir viešbučių bendrovėms, įsisteigusioms ir vykdančioms veiklą Šiaurės Graikijos Imatijos regione (nome). Pagal šią sistemą už valstybės garantiją nereikėjo mokėti priemokos. Pagal vieną iš šios sistemos nuostatų didžiausia galutinė garantijos suma siekė 30 mln. EUR su palūkanomis, taigi buvo didesnė už pagrindines paskolas (22,7 mln. EUR) (6).

2.2.3.   2 priemonė – 2008 m. valstybės garantija, apie kurią pranešta

| (17) | 2008 m. liepos 16 d. Komisija patvirtino sanavimo pagalbą Varvaressos, apie kurią buvo pranešta ir kuri buvo suteikta kaip 2,4 mln. EUR paskolos valstybės garantija (7). Šis sprendimas priimtas remiantis informacija, kad bendrovei anksčiau nebuvo suteikta sanavimo ar restruktūrizavimo pagalba (8), todėl ji turėjo teisę gauti sanavimo pagalbą. |
| --- | --- |

(17)

2008 m. liepos 16 d. Komisija patvirtino sanavimo pagalbą Varvaressos, apie kurią buvo pranešta ir kuri buvo suteikta kaip 2,4 mln. EUR paskolos valstybės garantija (7). Šis sprendimas priimtas remiantis informacija, kad bendrovei anksčiau nebuvo suteikta sanavimo ar restruktūrizavimo pagalba (8), todėl ji turėjo teisę gauti sanavimo pagalbą.

| (18) | Garantija suteikta be priemokos garantui (valstybei) ir už visą paskolos sumą – 2,4 mln. EUR. |
| --- | --- |

(18)

Garantija suteikta be priemokos garantui (valstybei) ir už visą paskolos sumą – 2,4 mln. EUR.

| (19) | Graikijos valdžios institucijos 2007 m. lapkričio 5 d. apie šią priemonę pranešė, kad iš visos pagalbos sumos [1–2] mln. EUR bus skirta šioms investicijoms: a) bendrovės valdymui pertvarkyti ir modernizuoti ([...] EUR) 2006–2009 m. laikotarpiu ir b) pelningesnių produktų gamybos daliai padidinti ([...] EUR) 2007–2009 m. laikotarpiu. Šios investicijos taip pat buvo įtrauktos į 2009 m. sausio 15 d. pateiktą restruktūrizavimo planą ir jas buvo numatyta atlikti plano įgyvendinimo laikotarpiu (žr. 22–23 ir 42–43 dalis). |
| --- | --- |

(19)

Graikijos valdžios institucijos 2007 m. lapkričio 5 d. apie šią priemonę pranešė, kad iš visos pagalbos sumos [1–2] mln. EUR bus skirta šioms investicijoms: a) bendrovės valdymui pertvarkyti ir modernizuoti ([...] EUR) 2006–2009 m. laikotarpiu ir b) pelningesnių produktų gamybos daliai padidinti ([...] EUR) 2007–2009 m. laikotarpiu. Šios investicijos taip pat buvo įtrauktos į 2009 m. sausio 15 d. pateiktą restruktūrizavimo planą ir jas buvo numatyta atlikti plano įgyvendinimo laikotarpiu (žr. 22–23 ir 42–43 dalis).

2.2.4.   3 priemonė – 2009 m. tiesioginė dotacija, apie kurią pranešta

| (20) | 2009 m. sausio 15 d. Graikija pranešė apie savo 14 mln. EUR tiesioginę dotaciją bendrovės restruktūrizavimo planui finansuoti. |
| --- | --- |

(20)

2009 m. sausio 15 d. Graikija pranešė apie savo 14 mln. EUR tiesioginę dotaciją bendrovės restruktūrizavimo planui finansuoti.

| (21) | Pateiktame restruktūrizavimo plane parodyta, kad bendrovės sunkumai kilo dėl 2000–2005 m. investicinės programos įgyvendinimo didelių finansinių sąnaudų, didelių veiklos sąnaudų ir valdymo trūkumų. |
| --- | --- |

(21)

Pateiktame restruktūrizavimo plane parodyta, kad bendrovės sunkumai kilo dėl 2000–2005 m. investicinės programos įgyvendinimo didelių finansinių sąnaudų, didelių veiklos sąnaudų ir valdymo trūkumų.

| (22) | Planas skirtas 2006–2011 m. laikotarpiui. Atliekant oficialią tyrimo procedūrą jis buvo atitinkamai atnaujintas ir pakeistas. Pagal šį planą restruktūrizavimo proceso esmę sudaro visiškas daugumos bendrovės banko paskolų (įskaitant paskolą, dėl kurios 2008 m. liepos mėn. patvirtinta sanavimo pagalba) grąžinimas, gamybos ir darbuotojų skaičiaus mažinimas (9), pelningesnių produktų gamybos dalies didinimas (iki 2012 m. specialių siūlų dalį bendroje gamyboje numatyta padidinti iki [...] %) ir bendrovės valdymo pertvarkymas bei modernizavimas. |
| --- | --- |

(22)

Planas skirtas 2006–2011 m. laikotarpiui. Atliekant oficialią tyrimo procedūrą jis buvo atitinkamai atnaujintas ir pakeistas. Pagal šį planą restruktūrizavimo proceso esmę sudaro visiškas daugumos bendrovės banko paskolų (įskaitant paskolą, dėl kurios 2008 m. liepos mėn. patvirtinta sanavimo pagalba) grąžinimas, gamybos ir darbuotojų skaičiaus mažinimas (9), pelningesnių produktų gamybos dalies didinimas (iki 2012 m. specialių siūlų dalį bendroje gamyboje numatyta padidinti iki [...] %) ir bendrovės valdymo pertvarkymas bei modernizavimas.

| (23) | Pagal tris restruktūrizavimo plane pateiktus scenarijus (vidutinį, geriausią ir blogiausią) bendrovės ilgalaikis finansinis pajėgumas bus atkurtas iki 2011 m. pabaigos. |
| --- | --- |

(23)

Pagal tris restruktūrizavimo plane pateiktus scenarijus (vidutinį, geriausią ir blogiausią) bendrovės ilgalaikis finansinis pajėgumas bus atkurtas iki 2011 m. pabaigos.

| (24) | Pagal visus tris scenarijus bendrovės produktų pardavimas turėtų didėti, o sąnaudos ir išlaidos (neįskaitant nusidėvėjimo sąnaudų) – mažėti. Todėl tikimasi, kad bendrovės PPA + N (10) 2010 m. bus neigiamas, o 2011 m., restruktūrizavimo laikotarpio pabaigoje, – teigiamas. Taip pat 2011 m. bendrovės NKG (11) viršys jos skolinimosi išlaidas (12) (pagal vidutinį ir geriausią scenarijus) arba bus joms lygi (pagal blogiausią scenarijų). |
| --- | --- |

(24)

Pagal visus tris scenarijus bendrovės produktų pardavimas turėtų didėti, o sąnaudos ir išlaidos (neįskaitant nusidėvėjimo sąnaudų) – mažėti. Todėl tikimasi, kad bendrovės PPA + N (10) 2010 m. bus neigiamas, o 2011 m., restruktūrizavimo laikotarpio pabaigoje, – teigiamas. Taip pat 2011 m. bendrovės NKG (11) viršys jos skolinimosi išlaidas (12) (pagal vidutinį ir geriausią scenarijus) arba bus joms lygi (pagal blogiausią scenarijų).

3.   PAGRINDAS PRADĖTI PROCEDŪRĄ

| (25) | Savo sprendime pradėti tyrimo procedūrą Komisija pažymėjo, kad pagalbos priemonių suderinamumas bus įvertintas remiantis Bendrijos gairėmis dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (toliau – Sanavimo ir restruktūrizavimo gairės) (13). Todėl Komisija atliko pirminį pagalbos priemonių vertinimą pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gairėse nustatytus kriterijus. |
| --- | --- |

(25)

Savo sprendime pradėti tyrimo procedūrą Komisija pažymėjo, kad pagalbos priemonių suderinamumas bus įvertintas remiantis Bendrijos gairėmis dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (toliau – Sanavimo ir restruktūrizavimo gairės) (13). Todėl Komisija atliko pirminį pagalbos priemonių vertinimą pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gairėse nustatytus kriterijus.

| (26) | Visų pirma Komisija pastebėjo, kad Graikija jai nepranešė apie ankstesnę 2007 m. gegužės mėn. Varvaressos suteiktą valstybės garantiją. Komisija taip pat pastebėjo, jog Graikija savo 2007 m. lapkričio mėn. pranešime Komisijai apie sanavimo pagalbą pranešė, kad Varvaressos anksčiau nebuvo teikta sanavimo ar restruktūrizavimo pagalba. Todėl Komisija suabejojo, ar ji 2008 m. liepos mėn. sprendimu būtų leidusi teikti sanavimo pagalbą bendrovei, jei Graikija nebūtų suteikusi klaidingos informacijos apie 2007 m. garantiją. |
| --- | --- |

(26)

Visų pirma Komisija pastebėjo, kad Graikija jai nepranešė apie ankstesnę 2007 m. gegužės mėn. Varvaressos suteiktą valstybės garantiją. Komisija taip pat pastebėjo, jog Graikija savo 2007 m. lapkričio mėn. pranešime Komisijai apie sanavimo pagalbą pranešė, kad Varvaressos anksčiau nebuvo teikta sanavimo ar restruktūrizavimo pagalba. Todėl Komisija suabejojo, ar ji 2008 m. liepos mėn. sprendimu būtų leidusi teikti sanavimo pagalbą bendrovei, jei Graikija nebūtų suteikusi klaidingos informacijos apie 2007 m. garantiją.

| (27) | Antra, Komisija, atsižvelgdama į 2007 m. suteiktą garantiją, taip pat suabejojo, ar bendrovė turėjo teisę gauti restruktūrizavimo pagalbą, apie kurią pranešta, t. y. ar nepažeistas pagalbos teikimo tik vieną kartą (angl. one time, last time) principas. |
| --- | --- |

(27)

Antra, Komisija, atsižvelgdama į 2007 m. suteiktą garantiją, taip pat suabejojo, ar bendrovė turėjo teisę gauti restruktūrizavimo pagalbą, apie kurią pranešta, t. y. ar nepažeistas pagalbos teikimo tik vieną kartą (angl. one time, last time) principas.

| (28) | Svarstydama, ar pagalbos gavėjas laikytinas sunkumų patiriančia įmone, Komisija pažymėjo, kad Varvaressos galima laikyti sunkumų patiriančia įmone dėl jos patirtų nuostolių ir pardavimo mažėjimo ankstesniais metais. Tačiau Komisija suabejojo, ar Varvaressos iš tiesų patyrė sunkumų tuo metu, kai gavo 2007 m. garantiją, nes ši bendrovė tariamai būtų galėjusi atidėti esamas tų pačių bankų paskolas ir be valstybės paramos. |
| --- | --- |

(28)

Svarstydama, ar pagalbos gavėjas laikytinas sunkumų patiriančia įmone, Komisija pažymėjo, kad Varvaressos galima laikyti sunkumų patiriančia įmone dėl jos patirtų nuostolių ir pardavimo mažėjimo ankstesniais metais. Tačiau Komisija suabejojo, ar Varvaressos iš tiesų patyrė sunkumų tuo metu, kai gavo 2007 m. garantiją, nes ši bendrovė tariamai būtų galėjusi atidėti esamas tų pačių bankų paskolas ir be valstybės paramos.

| (29) | Svarstydama finansinio pajėgumo atkūrimą, Komisija suabejojo dėl plano įgyvendinimo darbotvarkės, pagal kurią ilgalaikį finansinį pajėgumą numatyta atkurti iki 2009 m. pabaigos. Kadangi didžioji restruktūrizavimo darbų dalis nebuvo atlikta iki 2009 m. pabaigos, Komisijos manymu, ilgalaikio finansinio pajėgumo atkūrimo darbotvarkė neteko patikimumo. |
| --- | --- |

(29)

Svarstydama finansinio pajėgumo atkūrimą, Komisija suabejojo dėl plano įgyvendinimo darbotvarkės, pagal kurią ilgalaikį finansinį pajėgumą numatyta atkurti iki 2009 m. pabaigos. Kadangi didžioji restruktūrizavimo darbų dalis nebuvo atlikta iki 2009 m. pabaigos, Komisijos manymu, ilgalaikio finansinio pajėgumo atkūrimo darbotvarkė neteko patikimumo.

| (30) | Be to, Komisija abejojo dėl 2007 m. atliktų siūlų gamybos rinkos tyrimų. Kadangi nuo tada jau buvo praėję dveji metai ir pasaulio ekonomika buvo labai pasikeitusi, šie tyrimai galėjo būti pasenę. Todėl Komisija paprašė pateikti naujų duomenų bei prognozių ir neseniai atliktų rinkos tyrimų. |
| --- | --- |

(30)

Be to, Komisija abejojo dėl 2007 m. atliktų siūlų gamybos rinkos tyrimų. Kadangi nuo tada jau buvo praėję dveji metai ir pasaulio ekonomika buvo labai pasikeitusi, šie tyrimai galėjo būti pasenę. Todėl Komisija paprašė pateikti naujų duomenų bei prognozių ir neseniai atliktų rinkos tyrimų.

| (31) | Svarstant, kaip numatyta išvengti netinkamo konkurencijos iškraipymo, Komisijai abejonių kėlė abi pasiūlytos kompensavimo priemonės: a) vieno iš trijų bendrovės fabrikų (Nausos mieste) uždarymas ir b) patronuojamosios įmonės Thiva Ginning Mills SA akcijų paketo pardavimas. Abi šios priemonės pirmiausia buvo laikomos būtinomis ilgalaikiam pagalbos gavėjo finansiniam pajėgumui atkurti, todėl jas taikant bendrovės konkurentams nebuvo kompensuojama už konkurencijos iškraipymą. |
| --- | --- |

(31)

Svarstant, kaip numatyta išvengti netinkamo konkurencijos iškraipymo, Komisijai abejonių kėlė abi pasiūlytos kompensavimo priemonės: a) vieno iš trijų bendrovės fabrikų (Nausos mieste) uždarymas ir b) patronuojamosios įmonės Thiva Ginning Mills SA akcijų paketo pardavimas. Abi šios priemonės pirmiausia buvo laikomos būtinomis ilgalaikiam pagalbos gavėjo finansiniam pajėgumui atkurti, todėl jas taikant bendrovės konkurentams nebuvo kompensuojama už konkurencijos iškraipymą.

| (32) | Galiausiai Komisija, vertindama pagalbos apribojimą iki mažiausios būtinos sumos, laikė Varvaressos didele bendrove (jos 2006 m. metinė apyvarta buvo 28 mln. EUR) ir pažymėjo, kad teritorija, kurioje ji vykdė veiklą, atitiko reikalavimus pagalbai gauti pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies a punktą. Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija nustatė bendrovės nuosavą įnašą – jis turėjo sudaryti iš esmės bent 40 % visų plano išlaidų. |
| --- | --- |

(32)

Galiausiai Komisija, vertindama pagalbos apribojimą iki mažiausios būtinos sumos, laikė Varvaressos didele bendrove (jos 2006 m. metinė apyvarta buvo 28 mln. EUR) ir pažymėjo, kad teritorija, kurioje ji vykdė veiklą, atitiko reikalavimus pagalbai gauti pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies a punktą. Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija nustatė bendrovės nuosavą įnašą – jis turėjo sudaryti iš esmės bent 40 % visų plano išlaidų.

4.   GRAIKIJOS PASTABOS

| (33) | Toliau apibendrinta Graikijos valdžios institucijų suteikta informacija apie tariamas valstybės pagalbos priemones. |
| --- | --- |

(33)

Toliau apibendrinta Graikijos valdžios institucijų suteikta informacija apie tariamas valstybės pagalbos priemones.

4.1.   2007 m. garantijos laikymas valstybės pagalba

| (34) | Graikija pripažįsta, kad ji 2007 m. gegužės mėn. suteikė valstybės garantiją, tačiau teigia, kad tai nebuvo valstybės pagalba. Visų pirma Graikija tvirtina, kad: a) paskolas davę bankai būtų sutikę jas atidėti ir be valstybės garantijos, b) valstybės garantija nebuvo reikalinga, nes paskoloms atidėti pakako įkeisto turto, kurio vertė buvo didesnė už negrąžintų paskolų likutį, ir c) 2007 m. suteikta valstybės garantija nepagerino bendrovės galimybių gauti lėšų kapitalo rinkoje, nes Varvaressos vis dar galėjo savarankiškai gauti lėšų. |
| --- | --- |

(34)

Graikija pripažįsta, kad ji 2007 m. gegužės mėn. suteikė valstybės garantiją, tačiau teigia, kad tai nebuvo valstybės pagalba. Visų pirma Graikija tvirtina, kad: a) paskolas davę bankai būtų sutikę jas atidėti ir be valstybės garantijos, b) valstybės garantija nebuvo reikalinga, nes paskoloms atidėti pakako įkeisto turto, kurio vertė buvo didesnė už negrąžintų paskolų likutį, ir c) 2007 m. suteikta valstybės garantija nepagerino bendrovės galimybių gauti lėšų kapitalo rinkoje, nes Varvaressos vis dar galėjo savarankiškai gauti lėšų.

4.2.   Pagalbos gavėjo buvimas sunkumų patiriančia įmone 2007 m.

| (35) | Graikija teigia, kad Varvaressos 2007 m. iš tiesų patyrė sunkumų ir kad ši bendrovė galėjo patekti į finansų rinką be valstybės garantijos tik todėl, kad turėjo neįkeisto didelės vertės turto. |
| --- | --- |

(35)

Graikija teigia, kad Varvaressos 2007 m. iš tiesų patyrė sunkumų ir kad ši bendrovė galėjo patekti į finansų rinką be valstybės garantijos tik todėl, kad turėjo neįkeisto didelės vertės turto.

| (36) | Graikija taip pat teigia, kad atidėjus paskolas 2007 m. gautų lėšų nepakako bendrovei restruktūrizuoti. Jos buvo panaudotos tik esamai didelei skolai pertvarkyti, tačiau reikėjo naujų lėšų, kurių nebuvo gauta 2007 m. atidėjus paskolas. Todėl bendrovė negalėjo pati atkurti savo finansinio pajėgumo; jai reikėjo valstybės paramos. Taigi Varvaressos atitinka Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 9 punkte nustatytą kriterijų. |
| --- | --- |

(36)

Graikija taip pat teigia, kad atidėjus paskolas 2007 m. gautų lėšų nepakako bendrovei restruktūrizuoti. Jos buvo panaudotos tik esamai didelei skolai pertvarkyti, tačiau reikėjo naujų lėšų, kurių nebuvo gauta 2007 m. atidėjus paskolas. Todėl bendrovė negalėjo pati atkurti savo finansinio pajėgumo; jai reikėjo valstybės paramos. Taigi Varvaressos atitinka Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 9 punkte nustatytą kriterijų.

| (37) | Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Graikija teigia, kad jeigu 2007 m. priemonė laikytina valstybės pagalba, tai bendrovė atitiko reikalavimus sanavimo ir restruktūrizavimo pagalbai gauti. |
| --- | --- |

(37)

Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Graikija teigia, kad jeigu 2007 m. priemonė laikytina valstybės pagalba, tai bendrovė atitiko reikalavimus sanavimo ir restruktūrizavimo pagalbai gauti.

4.3.   Pagalbos teikimo tik vieną kartą (angl. one time, last time) principas

| (38) | Pasak Graikijos, visos trys tiriamos priemonės (2007 m. valstybės garantija, 2008 m. valstybės garantija ir tiesioginė dotacija, apie kurią pranešta) buvo taikomos siekiant palengvinti vieno restruktūrizavimo plano įgyvendinimą. |
| --- | --- |

(38)

Pasak Graikijos, visos trys tiriamos priemonės (2007 m. valstybės garantija, 2008 m. valstybės garantija ir tiesioginė dotacija, apie kurią pranešta) buvo taikomos siekiant palengvinti vieno restruktūrizavimo plano įgyvendinimą.

| (39) | 2006 m. gruodžio mėn. Varvaressos paprašė sanavimo ir restruktūrizavimo pagalbos ir pateikė tą patį planą, apie kurį vėliau 2009 m. sausio mėn. pranešta Komisijai. Prašymo suteikti sanavimo ir restruktūrizavimo pagalbą pateikimo Graikijos valdžios institucijoms (2006 m. gruodžio mėn.) ir pranešimo Komisijai apie 2009 m. tiesioginę dotaciją (2009 m. sausio mėn.) datos nesutapo tik dėl administracinių problemų, tačiau ne dėl tolesnių bendrovės sunkumų ir pakartotinės valstybės paramos poreikio. |
| --- | --- |

(39)

2006 m. gruodžio mėn. Varvaressos paprašė sanavimo ir restruktūrizavimo pagalbos ir pateikė tą patį planą, apie kurį vėliau 2009 m. sausio mėn. pranešta Komisijai. Prašymo suteikti sanavimo ir restruktūrizavimo pagalbą pateikimo Graikijos valdžios institucijoms (2006 m. gruodžio mėn.) ir pranešimo Komisijai apie 2009 m. tiesioginę dotaciją (2009 m. sausio mėn.) datos nesutapo tik dėl administracinių problemų, tačiau ne dėl tolesnių bendrovės sunkumų ir pakartotinės valstybės paramos poreikio.

| (40) | Be to, 2007 m. garantija (1 priemonė) buvo siekiama išspręsti trumpalaikes bendrovės finansines problemas, t. y. leisti jai pagerinti savo padėtį dvejus metus nemokant paskolų įmokų. Kitos priemonės buvo skirtos ilgalaikėms bendrovės finansinėms problemoms pašalinti. Tačiau visos trys priemonės buvo vienodo pobūdžio, t. y. jomis buvo sprendžiama bendrovės bankų paskolų mokėjimo problema. |
| --- | --- |

(40)

Be to, 2007 m. garantija (1 priemonė) buvo siekiama išspręsti trumpalaikes bendrovės finansines problemas, t. y. leisti jai pagerinti savo padėtį dvejus metus nemokant paskolų įmokų. Kitos priemonės buvo skirtos ilgalaikėms bendrovės finansinėms problemoms pašalinti. Tačiau visos trys priemonės buvo vienodo pobūdžio, t. y. jomis buvo sprendžiama bendrovės bankų paskolų mokėjimo problema.

| (41) | Galiausiai Graikija teigia, kad visos trys priemonės yra to paties restruktūrizavimo proceso dalys, todėl pagalbos teikimo tik vieną kartą principas nepažeistas. |
| --- | --- |

(41)

Galiausiai Graikija teigia, kad visos trys priemonės yra to paties restruktūrizavimo proceso dalys, todėl pagalbos teikimo tik vieną kartą principas nepažeistas.

4.4.   Restruktūrizavimo išlaidos ir nuosavas įnašas

| (42) | Į restruktūrizavimo išlaidas įeina ilgalaikių bankų paskolų restruktūrizavimas (23 mln. EUR), darbo jėgos restruktūrizavimas (1 mln. EUR), investicijos (3 mln. EUR) ir turto restruktūrizavimas (1 mln. EUR). Visos išlaidos yra 28 mln. EUR (14). |
| --- | --- |

(42)

Į restruktūrizavimo išlaidas įeina ilgalaikių bankų paskolų restruktūrizavimas (23 mln. EUR), darbo jėgos restruktūrizavimas (1 mln. EUR), investicijos (3 mln. EUR) ir turto restruktūrizavimas (1 mln. EUR). Visos išlaidos yra 28 mln. EUR (14).

| (43) | Graikija teigia, kad bendros restruktūrizavimo išlaidos bus padengtos iš valstybės pagalbos lėšų (14 mln. EUR) ir iš bendrovės nuosavo įnašo (14 mln. EUR). Nuosavą įnašą sudaro [...] pajamų ir 1 mln. EUR suma, gauta 2007 m. pardavus patronuojamosios įmonės akcijų paketą. |
| --- | --- |

(43)

Graikija teigia, kad bendros restruktūrizavimo išlaidos bus padengtos iš valstybės pagalbos lėšų (14 mln. EUR) ir iš bendrovės nuosavo įnašo (14 mln. EUR). Nuosavą įnašą sudaro [...] pajamų ir 1 mln. EUR suma, gauta 2007 m. pardavus patronuojamosios įmonės akcijų paketą.

4.5.   Netinkamo konkurencijos iškraipymo vengimas

| (44) | Kalbant apie kompensavimo priemones, plane iš pradžių (iki oficialios tyrimo procedūros pradžios) buvo siūloma: a) sustabdyti vieno iš trijų bendrovės fabrikų darbą (šis procesas pradėtas 2007 m. ir baigtas 2008 m.) ir b) parduoti patronuojamosios įmonės akcijų paketą (tai padaryta 2007 m.). Bendrovė pranešė, kad ši patronuojamoji įmonė 2005 ir 2006 m. veikė nuostolingai. |
| --- | --- |

(44)

Kalbant apie kompensavimo priemones, plane iš pradžių (iki oficialios tyrimo procedūros pradžios) buvo siūloma: a) sustabdyti vieno iš trijų bendrovės fabrikų darbą (šis procesas pradėtas 2007 m. ir baigtas 2008 m.) ir b) parduoti patronuojamosios įmonės akcijų paketą (tai padaryta 2007 m.). Bendrovė pranešė, kad ši patronuojamoji įmonė 2005 ir 2006 m. veikė nuostolingai.

| (45) | Pradėjus oficialią tyrimo procedūrą Graikija pasiūlė šias alternatyvias kompensavimo priemones:






  — | iki 2013 m. pabaigos, t. y. dvejiems metams baigus restruktūrizavimą, bent 10 % sumažinti bendrovės dalį Graikijos rinkoje, palyginti su jos produktų pardavimu Graikijoje 2009 m., |
| --- | --- | --- |

(45)

Pradėjus oficialią tyrimo procedūrą Graikija pasiūlė šias alternatyvias kompensavimo priemones:

—

iki 2013 m. pabaigos, t. y. dvejiems metams baigus restruktūrizavimą, bent 10 % sumažinti bendrovės dalį Graikijos rinkoje, palyginti su jos produktų pardavimu Graikijoje 2009 m.,

| — | iki 2013 m. pabaigos, t. y. dvejiems metams baigus restruktūrizavimą, uždrausti bet kokią valstybės pagalbą bendrovei. |
| --- | --- |

—

iki 2013 m. pabaigos, t. y. dvejiems metams baigus restruktūrizavimą, uždrausti bet kokią valstybės pagalbą bendrovei.

| (46) | Graikija teigia, kad yra pagrįstų priežasčių taikyti ne tokias griežtas kompensavimo priemones ir sumažinti Varvaressos nuosavą įnašą. |
| --- | --- |

(46)

Graikija teigia, kad yra pagrįstų priežasčių taikyti ne tokias griežtas kompensavimo priemones ir sumažinti Varvaressos nuosavą įnašą.

| (47) | Visų pirma Graikija pažymi, kad Varvaressos yra įsisteigusi Imatijos vietovėje, kuri atitinka pagalbos regionams kriterijus. Nedarbo lygis Imatijoje du kartus viršija nacionalinį vidurkį, o BVP sudaro 70 % nacionalinio BVP vidurkio. Be to, tekstilės (drabužių) pramonės bendrovių Imatijoje 2008 m. sumažėjo nuo 296 iki 181 (39 %). Galiausiai per kelerius pastaruosius metus panaikinta 56 % darbo vietų bendrovėse, kuriose dirba daugiau kaip 10 darbuotojų. |
| --- | --- |

(47)

Visų pirma Graikija pažymi, kad Varvaressos yra įsisteigusi Imatijos vietovėje, kuri atitinka pagalbos regionams kriterijus. Nedarbo lygis Imatijoje du kartus viršija nacionalinį vidurkį, o BVP sudaro 70 % nacionalinio BVP vidurkio. Be to, tekstilės (drabužių) pramonės bendrovių Imatijoje 2008 m. sumažėjo nuo 296 iki 181 (39 %). Galiausiai per kelerius pastaruosius metus panaikinta 56 % darbo vietų bendrovėse, kuriose dirba daugiau kaip 10 darbuotojų.

| (48) | Graikija taip pat pažymi, kad bendrovės Varvaressos dydis nuo 2006 m. labai sumažėjo uždarius vieną iš trijų fabrikų ir pardavus patronuojamąją įmonę. Uždarius fabriką bendrovės darbo jėga sumažinta [...] darbo valandų, o gamybos pajėgumas sumažėjo 30 % (pastarasis pokytis yra negrįžtamas, nes įranga atiduota į laužą arba parduota). Pardavus patronuojamąją įmonę metinė apyvarta sumažėjo 6,7 mln. EUR. Bendrovės užimama bendra rinkos dalis sumažėjo 27 % pagal pardavimo vertę ir 30 % pagal parduodamus kiekius. Be to, bendrovė visiškai pasitraukė iš Estijos, Vengrijos ir Rumunijos rinkų ir sumažino savo dalį Austrijos, Vokietijos, Prancūzijos, Jungtinės Karalystės, Bulgarijos, Čekijos, Italijos ir Lenkijos rinkose (užimama rinkų dalis sumažėjo nuo [...] % iki [...] %). |
| --- | --- |

(48)

Graikija taip pat pažymi, kad bendrovės Varvaressos dydis nuo 2006 m. labai sumažėjo uždarius vieną iš trijų fabrikų ir pardavus patronuojamąją įmonę. Uždarius fabriką bendrovės darbo jėga sumažinta [...] darbo valandų, o gamybos pajėgumas sumažėjo 30 % (pastarasis pokytis yra negrįžtamas, nes įranga atiduota į laužą arba parduota). Pardavus patronuojamąją įmonę metinė apyvarta sumažėjo 6,7 mln. EUR. Bendrovės užimama bendra rinkos dalis sumažėjo 27 % pagal pardavimo vertę ir 30 % pagal parduodamus kiekius. Be to, bendrovė visiškai pasitraukė iš Estijos, Vengrijos ir Rumunijos rinkų ir sumažino savo dalį Austrijos, Vokietijos, Prancūzijos, Jungtinės Karalystės, Bulgarijos, Čekijos, Italijos ir Lenkijos rinkose (užimama rinkų dalis sumažėjo nuo [...] % iki [...] %).

5.   TREČIŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS

| (49) | Komisija gavo Varvaressos pastabų, kurios daugeliu atvejų sutapo su Graikijos valdžios institucijų pastabomis. |
| --- | --- |

(49)

Komisija gavo Varvaressos pastabų, kurios daugeliu atvejų sutapo su Graikijos valdžios institucijų pastabomis.

| (50) | Komisija gavo ir kitų trečiųjų šalių, kurios yra susijusios su Varvaressos veikla arba kurioms Varvaressos veikla daro įtaką, pastabų. Visose šiose pastabose pagalbos gavėjas buvo labai teigiamai vertinamas tiek kaip vietos ekonomikos dalyvis, tiek kaip patikimą reputaciją įgijusi bendrovė. Taip pat teigta, kad jei ši bendrovė nutrauktų veiklą, Graikijoje ir ypač Imatijoje labai sumažėtų užimtumas bei gamybos pajėgumas. Be to, pažymėta, kad pagalba Varvaressos visai neiškreipė konkurencijos, nes ši bendrovė užima labai nedidelę rinkos dalį. |
| --- | --- |

(50)

Komisija gavo ir kitų trečiųjų šalių, kurios yra susijusios su Varvaressos veikla arba kurioms Varvaressos veikla daro įtaką, pastabų. Visose šiose pastabose pagalbos gavėjas buvo labai teigiamai vertinamas tiek kaip vietos ekonomikos dalyvis, tiek kaip patikimą reputaciją įgijusi bendrovė. Taip pat teigta, kad jei ši bendrovė nutrauktų veiklą, Graikijoje ir ypač Imatijoje labai sumažėtų užimtumas bei gamybos pajėgumas. Be to, pažymėta, kad pagalba Varvaressos visai neiškreipė konkurencijos, nes ši bendrovė užima labai nedidelę rinkos dalį.

6.   VERTINIMAS: PAGALBOS BUVIMAS

6.1.   1 ir 2 priemonės – 2007 ir 2008 m. valstybės garantijos

| (51) | SESV 107 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti ir daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai, yra nesuderinama su bendrąja rinka. Todėl valstybės pagalba laikoma priemonė turi atitikti keturis toliau aprašytus kriterijus. |
| --- | --- |

(51)

SESV 107 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti ir daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai, yra nesuderinama su bendrąja rinka. Todėl valstybės pagalba laikoma priemonė turi atitikti keturis toliau aprašytus kriterijus.

| (52) | Pirma, pagalba turi būti teikiama valstybės narės arba iš jos išteklių. Valstybės garantijos kelia grėsmę valstybės ištekliams, nes pareikalavus garantijos ji mokama naudojant valstybės biudžeto lėšas. Taip pat jei už garantiją tinkamai nekompensuojama, valstybė patiria finansinių nuostolių. Be to, valstybės garantijos teikiamos kompetentingų ministerijų sprendimais. Šiuo atveju sprendimą suteikti garantijas Varvaressos 2007 ir 2008 m. priėmė Graikijos finansų ministerija. Taigi jos atitinka valstybės išteklių naudojimo kriterijų. |
| --- | --- |

(52)

Pirma, pagalba turi būti teikiama valstybės narės arba iš jos išteklių. Valstybės garantijos kelia grėsmę valstybės ištekliams, nes pareikalavus garantijos ji mokama naudojant valstybės biudžeto lėšas. Taip pat jei už garantiją tinkamai nekompensuojama, valstybė patiria finansinių nuostolių. Be to, valstybės garantijos teikiamos kompetentingų ministerijų sprendimais. Šiuo atveju sprendimą suteikti garantijas Varvaressos 2007 ir 2008 m. priėmė Graikijos finansų ministerija. Taigi jos atitinka valstybės išteklių naudojimo kriterijų.

| (53) | Antra, taikoma priemonė turi suteikti pranašumą pagalbos gavėjui. Komisija mano, kad suteikus abi garantijas Varvaressos įgijo netinkamą pranašumą. Iš tiesų dėl priežasčių, nurodytų Komisijos pranešimo dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo garantijomis suteikiamai valstybės pagalbai (toliau – Pranešimas dėl garantijų) (15) 2.2 ir 3.2 skirsniuose, kai paskolos gavėjas už garantiją nemoka rinkos sąlygas atitinkančios kainos, jis įgyja pranašumą. Kai kuriais atvejais paskolos gavėjas, kaip finansinių sunkumų patirianti įmonė, neturėdamas valstybės garantijos nerastų finansų įstaigos, kuri skolintų bet kokiomis sąlygomis. |
| --- | --- |

(53)

Antra, taikoma priemonė turi suteikti pranašumą pagalbos gavėjui. Komisija mano, kad suteikus abi garantijas Varvaressos įgijo netinkamą pranašumą. Iš tiesų dėl priežasčių, nurodytų Komisijos pranešimo dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo garantijomis suteikiamai valstybės pagalbai (toliau – Pranešimas dėl garantijų) (15) 2.2 ir 3.2 skirsniuose, kai paskolos gavėjas už garantiją nemoka rinkos sąlygas atitinkančios kainos, jis įgyja pranašumą. Kai kuriais atvejais paskolos gavėjas, kaip finansinių sunkumų patirianti įmonė, neturėdamas valstybės garantijos nerastų finansų įstaigos, kuri skolintų bet kokiomis sąlygomis.

| (54) | Pranešimo dėl garantijų 3.2 skirsnyje Komisija nustatė tris sąlygas; jei visos šios sąlygos tenkinamos, Komisijos nuomone, valstybės garantija nėra valstybės pagalba (t. y. ji neteikia pranašumo). Sąlygos yra tokios:






  — | paskolos gavėjas neturi finansinių sunkumų, |
| --- | --- | --- |

(54)

Pranešimo dėl garantijų 3.2 skirsnyje Komisija nustatė tris sąlygas; jei visos šios sąlygos tenkinamos, Komisijos nuomone, valstybės garantija nėra valstybės pagalba (t. y. ji neteikia pranašumo). Sąlygos yra tokios:

—

paskolos gavėjas neturi finansinių sunkumų,

| — | garantija užtikrinama ne daugiau kaip 80 % negrąžintos paskolos, |
| --- | --- |

—

garantija užtikrinama ne daugiau kaip 80 % negrąžintos paskolos,

| — | suteikiant garantiją, galima tinkamai įvertinti jos dydį, |
| --- | --- |

—

suteikiant garantiją, galima tinkamai įvertinti jos dydį,

| — | už garantiją sumokama rinkos sąlygas atitinkanti kaina. |
| --- | --- |

—

už garantiją sumokama rinkos sąlygas atitinkanti kaina.

| (55) | Taikydama šiuos kriterijus tiriamu atveju Komisija nustatė, kad:






  — | pirma, Varvaressos tuo metu, kai jai buvo suteiktos 2007 ir 2008 m. garantijos, patyrė finansinių sunkumų (16), |
| --- | --- | --- |

(55)

Taikydama šiuos kriterijus tiriamu atveju Komisija nustatė, kad:

—

pirma, Varvaressos tuo metu, kai jai buvo suteiktos 2007 ir 2008 m. garantijos, patyrė finansinių sunkumų (16),

| — | antra, kaip įrodyta 13, 16 ir 18 dalyse, 2007 ir 2008 m. suteiktų garantijų sumos viršijo 100 % paskolų sumos, |
| --- | --- |

—

antra, kaip įrodyta 13, 16 ir 18 dalyse, 2007 ir 2008 m. suteiktų garantijų sumos viršijo 100 % paskolų sumos,

| — | trečia, svarstydama 2007 m. suteiktą garantiją Komisija pažymi, kad šios garantijos dydžio nebuvo įmanoma tinkamai įvertinti ją suteikiant. Ši išvada grindžiama tuo, kad pagal Graikijos valdžios institucijų suteiktą informaciją (žr. 13 ir 16 dalis) šia garantija iš pradžių turėjo būti užtikrinta 80 % paskolos, t. y. 18,2 mln. EUR suma, bet galiausiai pagal vieną iš garantijų sistemos nuostatų garantijos suma pasiekė 30 mln. EUR, |
| --- | --- |

—

trečia, svarstydama 2007 m. suteiktą garantiją Komisija pažymi, kad šios garantijos dydžio nebuvo įmanoma tinkamai įvertinti ją suteikiant. Ši išvada grindžiama tuo, kad pagal Graikijos valdžios institucijų suteiktą informaciją (žr. 13 ir 16 dalis) šia garantija iš pradžių turėjo būti užtikrinta 80 % paskolos, t. y. 18,2 mln. EUR suma, bet galiausiai pagal vieną iš garantijų sistemos nuostatų garantijos suma pasiekė 30 mln. EUR,

| — | ketvirta, abiem 2007 ir 2008 m. garantijomis buvo užtikrintos paskolos sunkumų patiriančiai įmonei, o garantas (valstybė) negavo priemokos už šias garantijas. Vien dėl to, kad valstybei už garantijas visiškai nebuvo atlyginta, galima daryti prielaidą, jog taikant šias priemones Varvaressos įgijo pranašumą. Komercinių bankų rinkoje garantijos be priemokų gauti neįmanoma, ypač kai garantijos teikiamos sunkumų patiriančioms įmonėms ir yra didelė rizika, kad tos įmonės neįvykdys savo įsipareigojimų. |
| --- | --- |

—

ketvirta, abiem 2007 ir 2008 m. garantijomis buvo užtikrintos paskolos sunkumų patiriančiai įmonei, o garantas (valstybė) negavo priemokos už šias garantijas. Vien dėl to, kad valstybei už garantijas visiškai nebuvo atlyginta, galima daryti prielaidą, jog taikant šias priemones Varvaressos įgijo pranašumą. Komercinių bankų rinkoje garantijos be priemokų gauti neįmanoma, ypač kai garantijos teikiamos sunkumų patiriančioms įmonėms ir yra didelė rizika, kad tos įmonės neįvykdys savo įsipareigojimų.

| (56) | Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija daro išvadą, kad bendrovė rinkoje nebūtų gavusi garantijų, kurios jai suteiktos 2007 ir 2008 m., tokiomis pačiomis sąlygomis, todėl taikant šias priemones ji įgijo pranašumą. |
| --- | --- |

(56)

Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija daro išvadą, kad bendrovė rinkoje nebūtų gavusi garantijų, kurios jai suteiktos 2007 ir 2008 m., tokiomis pačiomis sąlygomis, todėl taikant šias priemones ji įgijo pranašumą.

| (57) | Trečia, priemonė laikoma valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį, jei pagal ją suteikiamas atrankinis pranašumas. 2007 m. garantija buvo suteikta pagal paramos sektoriui sistemą, o 2008 m. garantija buvo konkreti paramos Varvaressos priemonė. Todėl atrankos kriterijus iš tiesų tenkinamas. |
| --- | --- |

(57)

Trečia, priemonė laikoma valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį, jei pagal ją suteikiamas atrankinis pranašumas. 2007 m. garantija buvo suteikta pagal paramos sektoriui sistemą, o 2008 m. garantija buvo konkreti paramos Varvaressos priemonė. Todėl atrankos kriterijus iš tiesų tenkinamas.

| (58) | Galiausiai priemonė laikoma netinkama, jei ji iškraipo konkurenciją ir daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai. Tarp valstybių narių vyksta plataus masto prekyba sektoriaus, kuriame Varvaressos vykdo veiklą, produktais, ir konkurencija yra didelė. Varvaressos tuo metu, kai jai buvo taikomos pagalbos priemonės, daugiausia produktų pardavė kitose valstybėse narėse (žr. 7 dalį). Be to, dėl šių pagalbos priemonių Varvaressos įgijo pranašumą prieš konkurentus (žr. 53–56 dalis). Kai valstybės pagalba sustiprinama įmonės padėtis valstybių narių tarpusavio prekyboje konkuruojančių įmonių atžvilgiu, reikia manyti, kad šioms įmonėms ta pagalba turi įtakos. Taigi konkurencijos iškraipymo ir poveikio valstybių narių tarpusavio prekybai kriterijus iš tiesų tenkinamas. |
| --- | --- |

(58)

Galiausiai priemonė laikoma netinkama, jei ji iškraipo konkurenciją ir daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai. Tarp valstybių narių vyksta plataus masto prekyba sektoriaus, kuriame Varvaressos vykdo veiklą, produktais, ir konkurencija yra didelė. Varvaressos tuo metu, kai jai buvo taikomos pagalbos priemonės, daugiausia produktų pardavė kitose valstybėse narėse (žr. 7 dalį). Be to, dėl šių pagalbos priemonių Varvaressos įgijo pranašumą prieš konkurentus (žr. 53–56 dalis). Kai valstybės pagalba sustiprinama įmonės padėtis valstybių narių tarpusavio prekyboje konkuruojančių įmonių atžvilgiu, reikia manyti, kad šioms įmonėms ta pagalba turi įtakos. Taigi konkurencijos iškraipymo ir poveikio valstybių narių tarpusavio prekybai kriterijus iš tiesų tenkinamas.

| (59) | Remiantis tuo, kas išdėstyta, daroma išvada, kad 2007 ir 2008 m. suteiktos garantijos (1 ir 2 priemonės) yra valstybės pagalba Varvaressos, kaip apibrėžta SESV 107 straipsnio 1 dalyje. |
| --- | --- |

(59)

Remiantis tuo, kas išdėstyta, daroma išvada, kad 2007 ir 2008 m. suteiktos garantijos (1 ir 2 priemonės) yra valstybės pagalba Varvaressos, kaip apibrėžta SESV 107 straipsnio 1 dalyje.

6.2.   3 priemonė – 2009 m. tiesioginė dotacija, apie kurią pranešta

| (60) | Vertinant pagal valstybinių išteklių naudojimo ir priskyrimo valstybei kriterijų, reikia pažymėti, kad ši tiesioginė valstybės dotacija buvo skirta iš valstybės biudžeto ir patvirtinta atsakingos ministerijos. Todėl ji atitinka šį kriterijų. |
| --- | --- |

(60)

Vertinant pagal valstybinių išteklių naudojimo ir priskyrimo valstybei kriterijų, reikia pažymėti, kad ši tiesioginė valstybės dotacija buvo skirta iš valstybės biudžeto ir patvirtinta atsakingos ministerijos. Todėl ji atitinka šį kriterijų.

| (61) | Vertinant pagal pranašumo kriterijų, ši tiesioginė dotacija buvo skirta bendrovei, kuri tuo metu patyrė finansinių sunkumų. Graikijos valstybei už šią dotaciją visiškai neatlyginta. Taigi Varvaressos, gavusi dotaciją, įgijo pranašumą. |
| --- | --- |

(61)

Vertinant pagal pranašumo kriterijų, ši tiesioginė dotacija buvo skirta bendrovei, kuri tuo metu patyrė finansinių sunkumų. Graikijos valstybei už šią dotaciją visiškai neatlyginta. Taigi Varvaressos, gavusi dotaciją, įgijo pranašumą.

| (62) | Todėl, Komisijos nuomone, 2009 m. tiesioginė dotacija, apie kurią pranešta, suteiks bendrovei pranašumą, kaip apibrėžta SESV 107 straipsnio 1 dalyje. |
| --- | --- |

(62)

Todėl, Komisijos nuomone, 2009 m. tiesioginė dotacija, apie kurią pranešta, suteiks bendrovei pranašumą, kaip apibrėžta SESV 107 straipsnio 1 dalyje.

| (63) | Vertinant pagal atrankos kriterijų, tiesioginę dotaciją buvo nuspręsta skirti šiai konkrečiai bendrovei. Taigi ir šis kriterijus tenkinamas. |
| --- | --- |

(63)

Vertinant pagal atrankos kriterijų, tiesioginę dotaciją buvo nuspręsta skirti šiai konkrečiai bendrovei. Taigi ir šis kriterijus tenkinamas.

| (64) | Galiausiai taip pat, kaip aprašyta 58 dalyje, tenkinamas konkurencijos iškraipymo ir poveikio valstybių narių tarpusavio prekybai kriterijus. |
| --- | --- |

(64)

Galiausiai taip pat, kaip aprašyta 58 dalyje, tenkinamas konkurencijos iškraipymo ir poveikio valstybių narių tarpusavio prekybai kriterijus.

| (65) | Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija daro išvadą, kad 2009 m. tiesioginė dotacija, apie kurią pranešta, yra valstybės pagalba Varvaressos, kaip apibrėžta SESV 107 straipsnio 1 dalyje. |
| --- | --- |

(65)

Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija daro išvadą, kad 2009 m. tiesioginė dotacija, apie kurią pranešta, yra valstybės pagalba Varvaressos, kaip apibrėžta SESV 107 straipsnio 1 dalyje.

6.3.   Neteisėta pagalba

| (66) | Pagal 1999 m. kovo 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999, nustatančio išsamias EB sutarties 93 straipsnio taikymo taisykles (17), 1 straipsnio f punktą nauja pagalba, įgyvendinta prieštaraujant SESV 108 straipsnio 3 daliai, turi būti laikoma neteisėta pagalba. |
| --- | --- |

(66)

Pagal 1999 m. kovo 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999, nustatančio išsamias EB sutarties 93 straipsnio taikymo taisykles (17), 1 straipsnio f punktą nauja pagalba, įgyvendinta prieštaraujant SESV 108 straipsnio 3 daliai, turi būti laikoma neteisėta pagalba.

| (67) | Šiuo atveju Graikija 2007 m. suteikė valstybės garantiją Varvaressos nepranešusi apie ją Komisijai ir nelaukdama Komisijos pastabų arba galutinio sprendimo dėl priemonės suderinamumo su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(67)

Šiuo atveju Graikija 2007 m. suteikė valstybės garantiją Varvaressos nepranešusi apie ją Komisijai ir nelaukdama Komisijos pastabų arba galutinio sprendimo dėl priemonės suderinamumo su vidaus rinka.

| (68) | Todėl Komisija šiame etape mano, kad 2007 m. valstybės garantija buvo suteikta neteisėtai. |
| --- | --- |

(68)

Todėl Komisija šiame etape mano, kad 2007 m. valstybės garantija buvo suteikta neteisėtai.

7.   VERTINIMAS: PAGALBOS DERĖJIMAS SU SESV

| (69) | Kaip nustatyta Pranešimo dėl garantijų 4.1 skirsnyje, jeigu individuali garantija arba garantijų schema neatitinka rinkos ekonomikos investuotojo principo, ji laikoma susijusia su valstybės pagalba. Todėl norint patikrinti, ar tokia pagalba yra suderinama pagal konkrečią valstybės pagalbos išimtį, reikia kiekybiškai įvertinti valstybės pagalbos elementą. Taigi Komisija, prieš pradėdama vertinti pagalbos suderinamumą, turi pagalbos elementą įvertinti kiekybiškai. |
| --- | --- |

(69)

Kaip nustatyta Pranešimo dėl garantijų 4.1 skirsnyje, jeigu individuali garantija arba garantijų schema neatitinka rinkos ekonomikos investuotojo principo, ji laikoma susijusia su valstybės pagalba. Todėl norint patikrinti, ar tokia pagalba yra suderinama pagal konkrečią valstybės pagalbos išimtį, reikia kiekybiškai įvertinti valstybės pagalbos elementą. Taigi Komisija, prieš pradėdama vertinti pagalbos suderinamumą, turi pagalbos elementą įvertinti kiekybiškai.

7.1.   Kiekybinis pagalbos vertinimas

| (70) | 2007 ir 2008 m. garantijoms taikomi Komisijos pranešime dėl garantijų nustatyti bendrieji garantijų pagalbos elemento apskaičiavimo principai. |
| --- | --- |

(70)

2007 ir 2008 m. garantijoms taikomi Komisijos pranešime dėl garantijų nustatyti bendrieji garantijų pagalbos elemento apskaičiavimo principai.

| (71) | Komisijos nuomone, pagrindinės paskolos bendrosios sumos neviršijančią valstybės garantiją iš esmės galima laikyti pagalba, jei jos gavėjas be šios garantijos negalėtų savarankiškai patekti į finansų rinkas (žr. Pranešimo dėl garantijų 2.2 skirsnį ir 4.1 skirsnio a punktą). |
| --- | --- |

(71)

Komisijos nuomone, pagrindinės paskolos bendrosios sumos neviršijančią valstybės garantiją iš esmės galima laikyti pagalba, jei jos gavėjas be šios garantijos negalėtų savarankiškai patekti į finansų rinkas (žr. Pranešimo dėl garantijų 2.2 skirsnį ir 4.1 skirsnio a punktą).

| (72) | Garantijų pagalbos elemento apskaičiavimo taisyklės nustatytos Pranešimo dėl garantijų 4.1 skirsnyje (bendrosios taisyklės), 4.2 skirsnyje (individualių garantijų pagalbos elementas) ir 4.4 skirsnyje (garantijų schemų pagalbos elementas). Komisija tolesnėse šio dokumento dalyse taiko šias taisykles 1 ir 2 priemonėms. |
| --- | --- |

(72)

Garantijų pagalbos elemento apskaičiavimo taisyklės nustatytos Pranešimo dėl garantijų 4.1 skirsnyje (bendrosios taisyklės), 4.2 skirsnyje (individualių garantijų pagalbos elementas) ir 4.4 skirsnyje (garantijų schemų pagalbos elementas). Komisija tolesnėse šio dokumento dalyse taiko šias taisykles 1 ir 2 priemonėms.

| (73) | Šiuo atveju Graikija įrodė, kad Varvaressos vis dar galėjo patekti į finansų rinkas (žr. 35 dalį) tuo metu, kai jai buvo suteikta 2007 m. garantija. Todėl Komisija mano, kad ši bendrovė būtų galėjusi patekti į finansų rinkas ir be 2007 m. jai suteiktų valstybės garantijų. |
| --- | --- |

(73)

Šiuo atveju Graikija įrodė, kad Varvaressos vis dar galėjo patekti į finansų rinkas (žr. 35 dalį) tuo metu, kai jai buvo suteikta 2007 m. garantija. Todėl Komisija mano, kad ši bendrovė būtų galėjusi patekti į finansų rinkas ir be 2007 m. jai suteiktų valstybės garantijų.

| (74) | Vertindama 2008 m. garantiją Komisija pažymi, kad Graikija apie 2008 m. garantiją pranešė tais pačiais metais (2007 m. lapkričio mėn.), kuriais ji suteikė 2007 m. garantiją (2007 m. gegužės mėn.). Todėl Komisija mano, kad bendrovės kreditingumas tuo metu, kai jai suteikta 2008 m. garantija, vis dar buvo pakankamas ir ji galėjo patekti į finansų rinką (18). |
| --- | --- |

(74)

Vertindama 2008 m. garantiją Komisija pažymi, kad Graikija apie 2008 m. garantiją pranešė tais pačiais metais (2007 m. lapkričio mėn.), kuriais ji suteikė 2007 m. garantiją (2007 m. gegužės mėn.). Todėl Komisija mano, kad bendrovės kreditingumas tuo metu, kai jai suteikta 2008 m. garantija, vis dar buvo pakankamas ir ji galėjo patekti į finansų rinką (18).

| (75) | Tačiau kadangi bendrovė tuo metu, kai jai buvo pradėtos taikyti pagalbos priemonės, patyrė finansinių sunkumų, komerciniai bankai, negavę valstybės garantijos, būtų jai nustatę atitinkamai didesnę palūkanų normą, nes tai jiems būtų suteikę papildomo tikrumo. Todėl Komisija mano, kad nauda, kurią Varvaressos gavo iš 2007 ir 2008 m. garantijų, buvo ne bendra paskolų suma (kurią Varvaressos būtų galėjusi gauti ir be valstybės garantijų), o mažesnė palūkanų norma, nustatyta dėl garantijų. |
| --- | --- |

(75)

Tačiau kadangi bendrovė tuo metu, kai jai buvo pradėtos taikyti pagalbos priemonės, patyrė finansinių sunkumų, komerciniai bankai, negavę valstybės garantijos, būtų jai nustatę atitinkamai didesnę palūkanų normą, nes tai jiems būtų suteikę papildomo tikrumo. Todėl Komisija mano, kad nauda, kurią Varvaressos gavo iš 2007 ir 2008 m. garantijų, buvo ne bendra paskolų suma (kurią Varvaressos būtų galėjusi gauti ir be valstybės garantijų), o mažesnė palūkanų norma, nustatyta dėl garantijų.

| (76) | Pagal Pranešimo dėl garantijų 4.2 skirsnį, kai nėra palyginamos priemokos, kuri būtų taikoma rinkoje, reikėtų palyginti visas paskolos finansavimo rinkoje išlaidas, kai garantija yra ir kai jos nėra (t. y. tokios pačios paskolos be garantijos palūkanų normą reikėtų palyginti su paskolos, už kurią suteikta valstybės garantija, palūkanų norma ir garantijos priemoka). |
| --- | --- |

(76)

Pagal Pranešimo dėl garantijų 4.2 skirsnį, kai nėra palyginamos priemokos, kuri būtų taikoma rinkoje, reikėtų palyginti visas paskolos finansavimo rinkoje išlaidas, kai garantija yra ir kai jos nėra (t. y. tokios pačios paskolos be garantijos palūkanų normą reikėtų palyginti su paskolos, už kurią suteikta valstybės garantija, palūkanų norma ir garantijos priemoka).

| (77) | Daugeliu atvejų tokia rinkos palūkanų norma yra nežinoma. Todėl Komisija savo 2008 m. pranešime dėl orientacinių ir diskonto normų metodo nustatymo (19) (toliau – 2008 m. Orientacinių normų komunikatas) nustatė finansinę metodiką, kurią dėl Pranešimo dėl garantijų 4.2 skirsnyje nustatytų priežasčių galima laikyti rinkos palūkanų normos pakaitiniu rodikliu. |
| --- | --- |

(77)

Daugeliu atvejų tokia rinkos palūkanų norma yra nežinoma. Todėl Komisija savo 2008 m. pranešime dėl orientacinių ir diskonto normų metodo nustatymo (19) (toliau – 2008 m. Orientacinių normų komunikatas) nustatė finansinę metodiką, kurią dėl Pranešimo dėl garantijų 4.2 skirsnyje nustatytų priežasčių galima laikyti rinkos palūkanų normos pakaitiniu rodikliu.

| (78) | Šiuo atveju nežinoma, kiek Varvaressos būtų turėjusi mokėti už palyginamą negarantuotą paskolą. Be to, abi garantijos buvo suteiktos prieš ekonomikos ir finansų krizę. Komisija taip pat mano, kad apskaičiuoti „tikrą“ rinkos palūkanų normą Graikijos tekstilės pramonės bendrovei būtų sunku ir dėl to, kad nuo pagalbos priemonių taikymo praėjo daug laiko. Todėl Komisija taikys atitinkamą orientacinę normą kaip rinkos palūkanų normos pakaitinį rodiklį. |
| --- | --- |

(78)

Šiuo atveju nežinoma, kiek Varvaressos būtų turėjusi mokėti už palyginamą negarantuotą paskolą. Be to, abi garantijos buvo suteiktos prieš ekonomikos ir finansų krizę. Komisija taip pat mano, kad apskaičiuoti „tikrą“ rinkos palūkanų normą Graikijos tekstilės pramonės bendrovei būtų sunku ir dėl to, kad nuo pagalbos priemonių taikymo praėjo daug laiko. Todėl Komisija taikys atitinkamą orientacinę normą kaip rinkos palūkanų normos pakaitinį rodiklį.

| (79) | Tuo metu, kai buvo suteikta 2007 m. valstybės garantija, Varvaressos paskolų pakeitimą vertybiniais popieriais pagal 2008 m. Orientacinių normų komunikatą (20) buvo galima laikyti dideliu. Todėl 2007 m. valstybės garantijos pagalbos elementas turi būti apskaičiuojamas taikant 400 bazinių punktų dydį, kuris taikytinas tik sunkumų patiriančių įmonių paskoloms, didele dalimi pakeistoms vertybiniais popieriais. |
| --- | --- |

(79)

Tuo metu, kai buvo suteikta 2007 m. valstybės garantija, Varvaressos paskolų pakeitimą vertybiniais popieriais pagal 2008 m. Orientacinių normų komunikatą (20) buvo galima laikyti dideliu. Todėl 2007 m. valstybės garantijos pagalbos elementas turi būti apskaičiuojamas taikant 400 bazinių punktų dydį, kuris taikytinas tik sunkumų patiriančių įmonių paskoloms, didele dalimi pakeistoms vertybiniais popieriais.

| (80) | Remiantis tuo, kas išdėstyta, buvo apskaičiuota bendra rinkos palūkanų suma (7,3 mln. EUR), kurią būtų reikėję mokėti už paskolą, jei nebūtų suteikta 2007 m. garantija. Tikroji sumokėtų palūkanų suma (nemokant garantijos priemokos) laikotarpiu nuo 2007 m. sausio mėn. iki 2010 m. gruodžio mėn. buvo 4,9 mln. EUR. Taigi skirtumas tarp konkrečios rinkos palūkanų normos, kurią ši įmonė būtų mokėjusi be garantijos, ir palūkanų normos, kuri jai buvo taikoma dėl suteiktos valstybės garantijos, atskaičiavus visas sumokėtas priemokas, sudaro 2,4 mln. EUR vertės pagalbos elementą, kurį reikia pridėti prie restruktūrizavimo planui skirtos pagalbos sumos (21). |
| --- | --- |

(80)

Remiantis tuo, kas išdėstyta, buvo apskaičiuota bendra rinkos palūkanų suma (7,3 mln. EUR), kurią būtų reikėję mokėti už paskolą, jei nebūtų suteikta 2007 m. garantija. Tikroji sumokėtų palūkanų suma (nemokant garantijos priemokos) laikotarpiu nuo 2007 m. sausio mėn. iki 2010 m. gruodžio mėn. buvo 4,9 mln. EUR. Taigi skirtumas tarp konkrečios rinkos palūkanų normos, kurią ši įmonė būtų mokėjusi be garantijos, ir palūkanų normos, kuri jai buvo taikoma dėl suteiktos valstybės garantijos, atskaičiavus visas sumokėtas priemokas, sudaro 2,4 mln. EUR vertės pagalbos elementą, kurį reikia pridėti prie restruktūrizavimo planui skirtos pagalbos sumos (21).

| (81) | Kalbant apie 2008 m. valstybės garantiją, reikia pažymėti, kad pagrindinė 2,4 mln. EUR paskola bendrovei buvo pervesta 2009 m. vasario 10 d. Jos palūkanų norma buvo 6 mėn. EURIBOR + 3,6 %, laikotarpis – 6 mėnesiai (arba kol bus baigtas restruktūrizavimo plano vertinimas). Ši paskola dar negrąžinta (ji tebėra įtraukta į pradinį kapitalą). |
| --- | --- |

(81)

Kalbant apie 2008 m. valstybės garantiją, reikia pažymėti, kad pagrindinė 2,4 mln. EUR paskola bendrovei buvo pervesta 2009 m. vasario 10 d. Jos palūkanų norma buvo 6 mėn. EURIBOR + 3,6 %, laikotarpis – 6 mėnesiai (arba kol bus baigtas restruktūrizavimo plano vertinimas). Ši paskola dar negrąžinta (ji tebėra įtraukta į pradinį kapitalą).

| (82) | Bendrovė vis dar patyrė sunkumų ir nebeturėjo daugiau turto, kurį būtų galėjusi pasiūlyti kaip užstatą (22). Kadangi jokio įkaito nebuvo, Komisija prie Graikijos palūkanų normos pridėjo 1 000 bazinių punktų, taigi nustatė, kad už 2008 m. finansavimą turėjo būti sumokėta 550 000 EUR palūkanų pagal rinkos normą. Tikroji sumokėtų 2008 m. paskolos palūkanų suma (nemokant garantijos priemokos) laikotarpiu nuo 2009 m. vasario mėn. (kai buvo išmokėta pagrindinė paskola) iki 2010 m. gruodžio mėn. buvo 0,25 mln. EUR. Taigi skirtumas tarp konkrečios rinkos palūkanų normos, kurią ši bendrovė būtų mokėjusi be garantijos, ir palūkanų normos, kuri jai buvo taikoma dėl suteiktos valstybės garantijos, atskaičiavus visas sumokėtas priemokas, sudaro 0,3 mln. EUR vertės pagalbos elementą, kurį reikia pridėti prie restruktūrizavimo planui skirtos pagalbos sumos. |
| --- | --- |

(82)

Bendrovė vis dar patyrė sunkumų ir nebeturėjo daugiau turto, kurį būtų galėjusi pasiūlyti kaip užstatą (22). Kadangi jokio įkaito nebuvo, Komisija prie Graikijos palūkanų normos pridėjo 1 000 bazinių punktų, taigi nustatė, kad už 2008 m. finansavimą turėjo būti sumokėta 550 000 EUR palūkanų pagal rinkos normą. Tikroji sumokėtų 2008 m. paskolos palūkanų suma (nemokant garantijos priemokos) laikotarpiu nuo 2009 m. vasario mėn. (kai buvo išmokėta pagrindinė paskola) iki 2010 m. gruodžio mėn. buvo 0,25 mln. EUR. Taigi skirtumas tarp konkrečios rinkos palūkanų normos, kurią ši bendrovė būtų mokėjusi be garantijos, ir palūkanų normos, kuri jai buvo taikoma dėl suteiktos valstybės garantijos, atskaičiavus visas sumokėtas priemokas, sudaro 0,3 mln. EUR vertės pagalbos elementą, kurį reikia pridėti prie restruktūrizavimo planui skirtos pagalbos sumos.

| (83) | Kadangi 3 priemonė yra tiesioginė dotacija, pagalbos elementas yra visa 14 mln. EUR suma. |
| --- | --- |

(83)

Kadangi 3 priemonė yra tiesioginė dotacija, pagalbos elementas yra visa 14 mln. EUR suma.

| (84) | Remiantis tuo, kas išdėstyta, bendras 1, 2 ir 3 priemonių pagalbos elementas yra 16,7 mln. EUR. |
| --- | --- |

(84)

Remiantis tuo, kas išdėstyta, bendras 1, 2 ir 3 priemonių pagalbos elementas yra 16,7 mln. EUR.

7.2.   Vertinimo teisinis pagrindas: Sanavimo ir restruktūrizavimo gairės

| (85) | Kadangi tiriamos priemonės yra pagalba, kaip apibrėžta SESV 107 straipsnio 1 dalyje, jų suderinamumas turi būti įvertintas atsižvelgiant į minėto straipsnio 2 ir 3 dalyse nustatytas išimtis. |
| --- | --- |

(85)

Kadangi tiriamos priemonės yra pagalba, kaip apibrėžta SESV 107 straipsnio 1 dalyje, jų suderinamumas turi būti įvertintas atsižvelgiant į minėto straipsnio 2 ir 3 dalyse nustatytas išimtis.

| (86) | 107 straipsnio 2 dalyje ir 107 straipsnio 3 dalies d ir e punktuose nustatytos išimtys aiškiai netaikomos ir Graikijos valdžios institucijos jomis nesirėmė. |
| --- | --- |

(86)

107 straipsnio 2 dalyje ir 107 straipsnio 3 dalies d ir e punktuose nustatytos išimtys aiškiai netaikomos ir Graikijos valdžios institucijos jomis nesirėmė.

| (87) | Tuo metu, kai buvo taikomos šios priemonės, Varvaressos buvo sunkumų patirianti įmonė (žr. 9 dalį ir 89–90 dalis), todėl pagalbos priemonių suderinamumą galima vertinti tik remiantis Sanavimo ir restruktūrizavimo gairėmis, t. y. pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą. |
| --- | --- |

(87)

Tuo metu, kai buvo taikomos šios priemonės, Varvaressos buvo sunkumų patirianti įmonė (žr. 9 dalį ir 89–90 dalis), todėl pagalbos priemonių suderinamumą galima vertinti tik remiantis Sanavimo ir restruktūrizavimo gairėmis, t. y. pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą.

7.3.   Įmonės tinkamumas pagalbai gauti

| (88) | Komisija, remdamasi Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 10 punkto a papunkčiu, pažymi, kad nors Varvaressos 2004–2009 m. neteko didelės nuosavo kapitalo dalies, ji vertinamuoju laikotarpiu (2007–2009 m.) neprarado daugiau kaip pusės savo registruoto kapitalo. Atsižvelgiant į gairių 10 punkto c papunktį, Varvaressos neatitiko nacionaliniuose teisės aktuose nustatytų kriterijų dėl kolektyvinės nemokumo procedūros vykdymo. |
| --- | --- |

(88)

Komisija, remdamasi Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 10 punkto a papunkčiu, pažymi, kad nors Varvaressos 2004–2009 m. neteko didelės nuosavo kapitalo dalies, ji vertinamuoju laikotarpiu (2007–2009 m.) neprarado daugiau kaip pusės savo registruoto kapitalo. Atsižvelgiant į gairių 10 punkto c papunktį, Varvaressos neatitiko nacionaliniuose teisės aktuose nustatytų kriterijų dėl kolektyvinės nemokumo procedūros vykdymo.

| (89) | Kita vertus, kaip aprašyta 9 dalyje, bendrovės finansinė padėtis 2006–2009 m. labai pablogėjo. Todėl daroma išvada, kad Varvaressos 2006 m. jau buvo sunkumų patirianti įmonė, kaip apibrėžta Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 11 punkte, nes jos nuostoliai augo ir apyvarta mažėjo. |
| --- | --- |

(89)

Kita vertus, kaip aprašyta 9 dalyje, bendrovės finansinė padėtis 2006–2009 m. labai pablogėjo. Todėl daroma išvada, kad Varvaressos 2006 m. jau buvo sunkumų patirianti įmonė, kaip apibrėžta Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 11 punkte, nes jos nuostoliai augo ir apyvarta mažėjo.

| (90) | Atsižvelgiant į Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 9 punktą, atrodo, kad 2007 m. bendrovei iš tiesų reikėjo daugiau lėšų; esamų jos paskolų nebūtų pakakę finansiniam pajėgumui atkurti. Tai patvirtina faktas, kad 2006 m. ji paprašė restruktūrizavimo pagalbos. Taigi paskolų atidėjimo 2007 m. nepakako bendrovės finansiniam pajėgumui atkurti, nes taip buvo sutvarkytos tik esamos paskolos, tačiau daugiau lėšų nebuvo gauta. Todėl Komisija pritaria, kad bendrovė 2007 m. negalėjo atkurti savo finansinio pajėgumo be valstybės paramos ir kad ji patyrė finansinių sunkumų, taip pat kaip tai apibrėžta Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 9 punkte. |
| --- | --- |

(90)

Atsižvelgiant į Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 9 punktą, atrodo, kad 2007 m. bendrovei iš tiesų reikėjo daugiau lėšų; esamų jos paskolų nebūtų pakakę finansiniam pajėgumui atkurti. Tai patvirtina faktas, kad 2006 m. ji paprašė restruktūrizavimo pagalbos. Taigi paskolų atidėjimo 2007 m. nepakako bendrovės finansiniam pajėgumui atkurti, nes taip buvo sutvarkytos tik esamos paskolos, tačiau daugiau lėšų nebuvo gauta. Todėl Komisija pritaria, kad bendrovė 2007 m. negalėjo atkurti savo finansinio pajėgumo be valstybės paramos ir kad ji patyrė finansinių sunkumų, taip pat kaip tai apibrėžta Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 9 punkte.

7.4.   Pagalbos teikimo tik vieną kartą principas

| (91) | Komisija mano, kad 2007 ir 2008 m. valstybės garantijos yra sanavimo pagalba. Iš tiesų 2007 m. garantija buvo siekiama išspręsti trumpalaikes Varvaressos finansines problemas, t. y. leisti jai pagerinti savo padėtį dvejus metus nemokant paskolos įmokų. Antroji garantija suteikta siekiant padėti bendrovei išlikti, kol bus pateiktas jos restruktūrizavimo planas. |
| --- | --- |

(91)

Komisija mano, kad 2007 ir 2008 m. valstybės garantijos yra sanavimo pagalba. Iš tiesų 2007 m. garantija buvo siekiama išspręsti trumpalaikes Varvaressos finansines problemas, t. y. leisti jai pagerinti savo padėtį dvejus metus nemokant paskolos įmokų. Antroji garantija suteikta siekiant padėti bendrovei išlikti, kol bus pateiktas jos restruktūrizavimo planas.

| (92) | Nors 2007 m. garantija iš tiesų buvo sanavimo pagalbos priemonė, ji nebuvo panaikinta per 6 mėnesius nuo suteikimo dienos (2007 m. gegužės 30 d.), t. y. iki 2007 m. lapkričio 30 d. Tai iš esmės reikštų, kad pagalba buvo netinkamai naudojama (neteisėta) ir kad pažeistas pagalbos teikimo tik vieną kartą principas. |
| --- | --- |

(92)

Nors 2007 m. garantija iš tiesų buvo sanavimo pagalbos priemonė, ji nebuvo panaikinta per 6 mėnesius nuo suteikimo dienos (2007 m. gegužės 30 d.), t. y. iki 2007 m. lapkričio 30 d. Tai iš esmės reikštų, kad pagalba buvo netinkamai naudojama (neteisėta) ir kad pažeistas pagalbos teikimo tik vieną kartą principas.

| (93) | Tačiau Komisija, vertindama pagalbos priemonės suderinamumą, turi remtis ir visomis kitomis galimomis priežastimis. Pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 20 punktą šios priežastys turi būti nustatytos pačiose Sanavimo ir restruktūrizavimo gairėse. Todėl vis dar įmanoma sanavimo pagalbą laikyti restruktūrizavimo pagalba, t. y. restruktūrizavimo proceso dalimi (taip pat žr. Sprendimą dėl valstybės pagalbos Ottana Energia, C11/2007 (23). |
| --- | --- |

(93)

Tačiau Komisija, vertindama pagalbos priemonės suderinamumą, turi remtis ir visomis kitomis galimomis priežastimis. Pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 20 punktą šios priežastys turi būti nustatytos pačiose Sanavimo ir restruktūrizavimo gairėse. Todėl vis dar įmanoma sanavimo pagalbą laikyti restruktūrizavimo pagalba, t. y. restruktūrizavimo proceso dalimi (taip pat žr. Sprendimą dėl valstybės pagalbos Ottana Energia, C11/2007 (23).

| (94) | Todėl Komisija, svarstydama klausimą, ar visos trys tiriamos priemonės yra restruktūrizavimo proceso dalys, mano, kad taip ir yra. Šios nuomonės pagrindimas pateiktas toliau (žr. 95–99 dalis). |
| --- | --- |

(94)

Todėl Komisija, svarstydama klausimą, ar visos trys tiriamos priemonės yra restruktūrizavimo proceso dalys, mano, kad taip ir yra. Šios nuomonės pagrindimas pateiktas toliau (žr. 95–99 dalis).

| (95) | Pirma, visos trys priemonės buvo skirtos tam pačiam tikslui, t. y. anksčiau bendrovės prisiimtų didelių skolinių įsipareigojimų problemai išspręsti. |
| --- | --- |

(95)

Pirma, visos trys priemonės buvo skirtos tam pačiam tikslui, t. y. anksčiau bendrovės prisiimtų didelių skolinių įsipareigojimų problemai išspręsti.

| (96) | Be to, 2007 ir 2008 m. garantijų nepakako bendrovei aprūpinti jos restruktūrizavimui reikalingais finansiniais ištekliais (kurie turėjo būti ne mažesni už jos bendrą paskolų sumą, t. y. 25,4 mln. EUR, 2006 m. pabaigoje), nes tai būtų buvę įmanoma padaryti tik taikant visas tris priemones kaip tris vieno restruktūrizavimo proceso dalis. |
| --- | --- |

(96)

Be to, 2007 ir 2008 m. garantijų nepakako bendrovei aprūpinti jos restruktūrizavimui reikalingais finansiniais ištekliais (kurie turėjo būti ne mažesni už jos bendrą paskolų sumą, t. y. 25,4 mln. EUR, 2006 m. pabaigoje), nes tai būtų buvę įmanoma padaryti tik taikant visas tris priemones kaip tris vieno restruktūrizavimo proceso dalis.

| (97) | Be to, didžiausia paskolos, kuriai skirta 2008 m. garantija, dalis (1,8 mln. EUR iš bendros 2,4 mln. EUR sumos) buvo panaudota toms pačioms investicijoms, kurioms 2009 m. skirta restruktūrizavimo dotacija, finansuoti. Kita vertus, šios investicijos turėjo būti padarytos per tą patį laikotarpį, kuriuo įgyvendinamas 2009 m. restruktūrizavimo planas (žr. 19 dalį). |
| --- | --- |

(97)

Be to, didžiausia paskolos, kuriai skirta 2008 m. garantija, dalis (1,8 mln. EUR iš bendros 2,4 mln. EUR sumos) buvo panaudota toms pačioms investicijoms, kurioms 2009 m. skirta restruktūrizavimo dotacija, finansuoti. Kita vertus, šios investicijos turėjo būti padarytos per tą patį laikotarpį, kuriuo įgyvendinamas 2009 m. restruktūrizavimo planas (žr. 19 dalį).

| (98) | Be to, 2009 m. restruktūrizavimo planas yra tas pats 2006 m. Graikijos valdžios institucijoms bendrovės pateiktas finansinio pajėgumo atkūrimo planas (žr. 11–12 dalis), tik šiek tiek pakeistas, atsižvelgiant į atliktą vertinimą. |
| --- | --- |

(98)

Be to, 2009 m. restruktūrizavimo planas yra tas pats 2006 m. Graikijos valdžios institucijoms bendrovės pateiktas finansinio pajėgumo atkūrimo planas (žr. 11–12 dalis), tik šiek tiek pakeistas, atsižvelgiant į atliktą vertinimą.

| (99) | Galiausiai reikia pažymėti, kad 2006 m. iš tiesų buvo pradėtas restruktūrizavimo procesas. Visų pirma į planą įtrauktos keturios restruktūrizavimo priemonės, jau taikytos arba pradėtos taikyti iki 2007 m. garantijos suteikimo (2007 m. gegužės mėn.), t. y. gamybos sumažinimas (2006 m.), darbo jėgos sumažinimas (2006 m.), patronuojamosios įmonės Thiva pardavimas (2007 m. sausio mėn.) ir bendrovės valdymo pertvarkymas bei modernizavimas (2006 m.). |
| --- | --- |

(99)

Galiausiai reikia pažymėti, kad 2006 m. iš tiesų buvo pradėtas restruktūrizavimo procesas. Visų pirma į planą įtrauktos keturios restruktūrizavimo priemonės, jau taikytos arba pradėtos taikyti iki 2007 m. garantijos suteikimo (2007 m. gegužės mėn.), t. y. gamybos sumažinimas (2006 m.), darbo jėgos sumažinimas (2006 m.), patronuojamosios įmonės Thiva pardavimas (2007 m. sausio mėn.) ir bendrovės valdymo pertvarkymas bei modernizavimas (2006 m.).

| (100) | Todėl Komisija daro išvadą, kad tiriamos pagalbos priemonės yra to paties restruktūrizavimo proceso dalys, taikytos siekiant palengvinti vieno restruktūrizavimo plano įgyvendinimą. Taigi pagalbos teikimo tik vieną kartą principas nepažeistas. |
| --- | --- |

(100)

Todėl Komisija daro išvadą, kad tiriamos pagalbos priemonės yra to paties restruktūrizavimo proceso dalys, taikytos siekiant palengvinti vieno restruktūrizavimo plano įgyvendinimą. Taigi pagalbos teikimo tik vieną kartą principas nepažeistas.

7.5.   Ilgalaikio finansinio pajėgumo atkūrimas

| (101) | Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija įvertino visų trijų pagalbos priemonių, kaip vieno restruktūrizavimo proceso dalių, suderinamumą. |
| --- | --- |

(101)

Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija įvertino visų trijų pagalbos priemonių, kaip vieno restruktūrizavimo proceso dalių, suderinamumą.

| (102) | Komisija mano, kad restruktūrizavimo plane numatytos priemonės iš tikrųjų skirtos konkrečioms bendrovės patiriamų sunkumų priežastims pašalinti. Visų pirma, Komisijos nuomone, plane teisingai nustatyti (išorės ir vidaus) veiksniai, dėl kurių kilo Varvaressos sunkumai:






  — | didelių sumų skolinimasis praeityje (2000–2005 m. laikotarpiu), |
| --- | --- | --- |

(102)

Komisija mano, kad restruktūrizavimo plane numatytos priemonės iš tikrųjų skirtos konkrečioms bendrovės patiriamų sunkumų priežastims pašalinti. Visų pirma, Komisijos nuomone, plane teisingai nustatyti (išorės ir vidaus) veiksniai, dėl kurių kilo Varvaressos sunkumai:

—

didelių sumų skolinimasis praeityje (2000–2005 m. laikotarpiu),

| — | didelės veiklos sąnaudos (pelno dydžio (maržos) sumažėjimas dėl konkurencijos iš Azijos ir labai padidėjusių žaliavų kainų), |
| --- | --- |

—

didelės veiklos sąnaudos (pelno dydžio (maržos) sumažėjimas dėl konkurencijos iš Azijos ir labai padidėjusių žaliavų kainų),

| — | negalėjimas prisitaikyti prie rinkos plėtros. |
| --- | --- |

—

negalėjimas prisitaikyti prie rinkos plėtros.

| (103) | Pasiūlytomis restruktūrizavimo priemonėmis siekta išspręsti šias problemas. Plane visų pirma siūloma restruktūrizuoti bendrovės finansus; antra, konkrečiomis priemonėmis, keičiant pajamų sudėtį ir mažinant veiklos sąnaudas, pagerinti bendrovės pelno dydį; trečia, modernizuoti bendrovės valdymą. Restruktūrizavimo priemonės suskaidytos į 14 „veiksmų“ ir numatytos kiekvieno iš jų išlaidos. Komisija daro išvadą, kad pasiūlyti veiksmai tikriausiai buvo tinkamai parinkti pagrindinėms bendrovės problemoms išspręsti. |
| --- | --- |

(103)

Pasiūlytomis restruktūrizavimo priemonėmis siekta išspręsti šias problemas. Plane visų pirma siūloma restruktūrizuoti bendrovės finansus; antra, konkrečiomis priemonėmis, keičiant pajamų sudėtį ir mažinant veiklos sąnaudas, pagerinti bendrovės pelno dydį; trečia, modernizuoti bendrovės valdymą. Restruktūrizavimo priemonės suskaidytos į 14 „veiksmų“ ir numatytos kiekvieno iš jų išlaidos. Komisija daro išvadą, kad pasiūlyti veiksmai tikriausiai buvo tinkamai parinkti pagrindinėms bendrovės problemoms išspręsti.

| (104) | Vertinant restruktūrizavimo plano finansinį poveikį, reikia pažymėti, kad restruktūrizavimo priemonių įgyvendinimas tiksliai atitinka finansines prognozes. Tiek apyvartos didėjimas (apie 5 % per metus), tiek veiklos pajamų didėjimas (apie 10 % per metus) įgyvendinus restruktūrizavimo priemones (t. y. pakeitus produktų asortimentą ir optimizavus sąnaudas) yra pagrįstas. |
| --- | --- |

(104)

Vertinant restruktūrizavimo plano finansinį poveikį, reikia pažymėti, kad restruktūrizavimo priemonių įgyvendinimas tiksliai atitinka finansines prognozes. Tiek apyvartos didėjimas (apie 5 % per metus), tiek veiklos pajamų didėjimas (apie 10 % per metus) įgyvendinus restruktūrizavimo priemones (t. y. pakeitus produktų asortimentą ir optimizavus sąnaudas) yra pagrįstas.

| (105) | Todėl Komisija pritaria, kad restruktūrizuota bendrovė 2011 m. galės atgauti finansinį pajėgumą ir akcininkų investuoto kapitalo grąža viršys patirtas skolinimosi išlaidas arba, blogiausiu atveju, bus lygi šioms išlaidoms, taigi pakankama. Komisija pažymi, kad šie rezultatai bus pasiekti per tinkamą laiką ir kad rezultatų prognozės yra pagrįstos patikimomis prielaidomis. |
| --- | --- |

(105)

Todėl Komisija pritaria, kad restruktūrizuota bendrovė 2011 m. galės atgauti finansinį pajėgumą ir akcininkų investuoto kapitalo grąža viršys patirtas skolinimosi išlaidas arba, blogiausiu atveju, bus lygi šioms išlaidoms, taigi pakankama. Komisija pažymi, kad šie rezultatai bus pasiekti per tinkamą laiką ir kad rezultatų prognozės yra pagrįstos patikimomis prielaidomis.

| (106) | Todėl, Komisijos nuomone, planas atitinka Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 35–37 punktuose nustatytus kriterijus. |
| --- | --- |

(106)

Todėl, Komisijos nuomone, planas atitinka Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 35–37 punktuose nustatytus kriterijus.

7.6.   Netinkamo konkurencijos iškraipymo vengimas

| (107) | Restruktūrizavimo plane pasiūlytos tokios kompensavimo priemonės: a) iki 2013 m. pabaigos, t. y. dvejiems metams baigus restruktūrizavimą, sumažinti bendrovės dalį Graikijos rinkoje bent 10 %, palyginti su jos produktų pardavimu Graikijoje 2009 m., ir b) iki 2013 m. pabaigos, t. y. dvejiems metams baigus restruktūrizavimą, uždrausti bet kokią valstybės pagalbą bendrovei. |
| --- | --- |

(107)

Restruktūrizavimo plane pasiūlytos tokios kompensavimo priemonės: a) iki 2013 m. pabaigos, t. y. dvejiems metams baigus restruktūrizavimą, sumažinti bendrovės dalį Graikijos rinkoje bent 10 %, palyginti su jos produktų pardavimu Graikijoje 2009 m., ir b) iki 2013 m. pabaigos, t. y. dvejiems metams baigus restruktūrizavimą, uždrausti bet kokią valstybės pagalbą bendrovei.

| (108) | Komisijos nuomone, 10 % sumažinus bendrovės dalį Graikijos rinkoje, kiti konkurentai galės patekti į šią rinką, kurioje bendrovė įgijo pranašumo, arba padidinti prekybą joje. Iš tiesų bendrovės dalyvavimas Graikijos rinkoje pastaraisiais metais gerokai padidėjo (nuo 32 % iki 42 %), kitaip nei jos prekyba ES, kuri sumažėjo nuo 67 % iki 52 % (žr. 7 dalį). Galiausiai reikia pažymėti, kad bendrovė Graikijos tekstilės gaminių rinkoje užima dešimtąją vietą (2007 m. duomenys, žr. 8 dalį). Taip pat pastaraisiais metais bendrovė padidino prekybą ne ES šalyse (nuo 1 % iki 6 %), taigi jos finansinis pajėgumas nepriklauso nuo jos ES rinkos dalies didinimo. |
| --- | --- |

(108)

Komisijos nuomone, 10 % sumažinus bendrovės dalį Graikijos rinkoje, kiti konkurentai galės patekti į šią rinką, kurioje bendrovė įgijo pranašumo, arba padidinti prekybą joje. Iš tiesų bendrovės dalyvavimas Graikijos rinkoje pastaraisiais metais gerokai padidėjo (nuo 32 % iki 42 %), kitaip nei jos prekyba ES, kuri sumažėjo nuo 67 % iki 52 % (žr. 7 dalį). Galiausiai reikia pažymėti, kad bendrovė Graikijos tekstilės gaminių rinkoje užima dešimtąją vietą (2007 m. duomenys, žr. 8 dalį). Taip pat pastaraisiais metais bendrovė padidino prekybą ne ES šalyse (nuo 1 % iki 6 %), taigi jos finansinis pajėgumas nepriklauso nuo jos ES rinkos dalies didinimo.

| (109) | Tačiau Varvaressos pasitraukimas iš Graikijos rinkos taip pat reikš, kad ji atsisakys dalies arba visų savo tvirtų prekybinių ryšių Graikijoje ir bandys juos pakeisti naujais ryšiais kitose ES valstybėse narėse arba trečiosiose šalyse. Tai bus tikras bendrovės konkurencingumo išbandymas. |
| --- | --- |

(109)

Tačiau Varvaressos pasitraukimas iš Graikijos rinkos taip pat reikš, kad ji atsisakys dalies arba visų savo tvirtų prekybinių ryšių Graikijoje ir bandys juos pakeisti naujais ryšiais kitose ES valstybėse narėse arba trečiosiose šalyse. Tai bus tikras bendrovės konkurencingumo išbandymas.

| (110) | Komisija taip pat pažymi, kad bendrovės prekyba turėtų augti pagal visus tris jos finansinio pajėgumo atkūrimo scenarijus (žr. 24 dalį). Tačiau prekybos Graikijoje mažinimas netrukdo didinti apyvartos: sumažinus prekybą Graikijoje gali pagerėti bendrovės konkurentų padėtis, nes jiems atsivers daugiau galimybių rinkoje, o padidinusi apyvartą bendrovė galės atkurti savo finansinį pajėgumą. |
| --- | --- |

(110)

Komisija taip pat pažymi, kad bendrovės prekyba turėtų augti pagal visus tris jos finansinio pajėgumo atkūrimo scenarijus (žr. 24 dalį). Tačiau prekybos Graikijoje mažinimas netrukdo didinti apyvartos: sumažinus prekybą Graikijoje gali pagerėti bendrovės konkurentų padėtis, nes jiems atsivers daugiau galimybių rinkoje, o padidinusi apyvartą bendrovė galės atkurti savo finansinį pajėgumą.

| (111) | Tačiau galima teigti, kad planuojant 10 % sumažinti bendrovės dalį Graikijos rinkoje, atskaitiniai metai turėtų būti ne 2009 m., o 2006 m., nes, kaip nustatyta Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 40 punkte, „Įmonės sumažinimas turi tapti neatskiriama restruktūrizavimo dalimi, kaip nurodyta restruktūrizavimo plane.“ Iš tiesų bendrovės restruktūrizavimas pradėtas 2006 m. ir turėjo trukti penkerius metus (iki 2011 m.). Turint tai omenyje, kompensavimo priemonės poveikis turėtų būti atitinkamas ir juntamas visą restruktūrizavimo laikotarpį, ne tik jo dalį. |
| --- | --- |

(111)

Tačiau galima teigti, kad planuojant 10 % sumažinti bendrovės dalį Graikijos rinkoje, atskaitiniai metai turėtų būti ne 2009 m., o 2006 m., nes, kaip nustatyta Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 40 punkte, „Įmonės sumažinimas turi tapti neatskiriama restruktūrizavimo dalimi, kaip nurodyta restruktūrizavimo plane.“ Iš tiesų bendrovės restruktūrizavimas pradėtas 2006 m. ir turėjo trukti penkerius metus (iki 2011 m.). Turint tai omenyje, kompensavimo priemonės poveikis turėtų būti atitinkamas ir juntamas visą restruktūrizavimo laikotarpį, ne tik jo dalį.

| (112) | Kita vertus, Komisija pažymi, kad kompensavimo priemonių poveikis turi būti kuo didesnis. Šiuo atveju bendrovės prekybos Graikijoje mastas 2009 m. buvo didesnis negu 2006 m. (atitinkamai 8,1 mln. EUR ir 7,1 mln. EUR). Todėl, Komisijos nuomone, priemonę reikia vertinti pagal prekybą 2009 m., nes taip jos poveikis bus didesnis. |
| --- | --- |

(112)

Kita vertus, Komisija pažymi, kad kompensavimo priemonių poveikis turi būti kuo didesnis. Šiuo atveju bendrovės prekybos Graikijoje mastas 2009 m. buvo didesnis negu 2006 m. (atitinkamai 8,1 mln. EUR ir 7,1 mln. EUR). Todėl, Komisijos nuomone, priemonę reikia vertinti pagal prekybą 2009 m., nes taip jos poveikis bus didesnis.

| (113) | Bet kokios valstybės pagalbos uždraudimą Komisija laiko papildoma priemone kartu su bendrovės dalies Graikijos rinkoje sumažinimu, kuris jau yra pakankamas (10 %). Varvaressos iš tiesų yra įsisteigusi Imatijos vietovėje, kuri atitinka pagalbos regionams kriterijus pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies a punkte nustatytą išimtį (žr. 47 dalį), o tai reiškia, kad bendrovė galėjo gauti investicinę pagalbą, ir šiuo atveju pagalbos intensyvumas būtų buvęs 40 %. Draudimai teikti pagalbą ateityje jau buvo patvirtinti kaip papildomos kompensavimo priemonės tokiais sprendimais, kaip antai dėl Alstom
   (24) ir Constructions Mécaniques de Normandie
   (25). |
| --- | --- |

(113)

Bet kokios valstybės pagalbos uždraudimą Komisija laiko papildoma priemone kartu su bendrovės dalies Graikijos rinkoje sumažinimu, kuris jau yra pakankamas (10 %). Varvaressos iš tiesų yra įsisteigusi Imatijos vietovėje, kuri atitinka pagalbos regionams kriterijus pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies a punkte nustatytą išimtį (žr. 47 dalį), o tai reiškia, kad bendrovė galėjo gauti investicinę pagalbą, ir šiuo atveju pagalbos intensyvumas būtų buvęs 40 %. Draudimai teikti pagalbą ateityje jau buvo patvirtinti kaip papildomos kompensavimo priemonės tokiais sprendimais, kaip antai dėl Alstom
   (24) ir Constructions Mécaniques de Normandie
   (25).

| (114) | Be to, Komisijos nuomone, bendrovė buvo taip smarkiai sumažinta, kad bet koks tolesnis mažinimas sunaikintų jos finansinį pajėgumą (žr. 48 dalį). |
| --- | --- |

(114)

Be to, Komisijos nuomone, bendrovė buvo taip smarkiai sumažinta, kad bet koks tolesnis mažinimas sunaikintų jos finansinį pajėgumą (žr. 48 dalį).

| (115) | Tačiau Komisija dar kartą pažymi, kad kompensavimo priemonių poveikis turi būti kuo didesnis. Todėl Komisija mano, kad šiuo atveju draudimą ateityje teikti valstybės pagalbą reikėtų pratęsti ilgiau kaip dvejiems metams. Tai nepakenks bendrovės finansiniam pajėgumui, tačiau bus pašalintas netinkamas konkurencijos iškraipymas. Galiausiai Komisija daro išvadą, kad draudimas teikti pagalbą ketverius metus būtų tinkamesnis. |
| --- | --- |

(115)

Tačiau Komisija dar kartą pažymi, kad kompensavimo priemonių poveikis turi būti kuo didesnis. Todėl Komisija mano, kad šiuo atveju draudimą ateityje teikti valstybės pagalbą reikėtų pratęsti ilgiau kaip dvejiems metams. Tai nepakenks bendrovės finansiniam pajėgumui, tačiau bus pašalintas netinkamas konkurencijos iškraipymas. Galiausiai Komisija daro išvadą, kad draudimas teikti pagalbą ketverius metus būtų tinkamesnis.

| (116) | Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija mano, kad aprašytos kompensavimo priemonės atitinka Sanavimo ir restruktūrizavimo gairėse nustatytus reikalavimus. Visų pirma jos: a) yra naudingos Varvaressos konkurentams, kaip apibrėžta 31 punkte; b) yra 39 punkte ir 46 punkto c papunktyje nustatytos formos ir c) bus taikomos rinkoje, kurioje Varvaressos po restruktūrizavimo užims svarbią vietą, kaip apibrėžta 40 punkte. |
| --- | --- |

(116)

Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija mano, kad aprašytos kompensavimo priemonės atitinka Sanavimo ir restruktūrizavimo gairėse nustatytus reikalavimus. Visų pirma jos: a) yra naudingos Varvaressos konkurentams, kaip apibrėžta 31 punkte; b) yra 39 punkte ir 46 punkto c papunktyje nustatytos formos ir c) bus taikomos rinkoje, kurioje Varvaressos po restruktūrizavimo užims svarbią vietą, kaip apibrėžta 40 punkte.

| (117) | Taip pat, remiantis Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 40 punktu, kompensavimo priemonės yra proporcingos pagalbos iškreipiančiam poveikiui ir ypač įmonės dydžiui bei jos santykinei svarbai rinkoje. Varvaressos 2008 m. užėmė mažą ([...] %) ES siūlų gamybos rinkos dalį (žr. 8 dalį). |
| --- | --- |

(117)

Taip pat, remiantis Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 40 punktu, kompensavimo priemonės yra proporcingos pagalbos iškreipiančiam poveikiui ir ypač įmonės dydžiui bei jos santykinei svarbai rinkoje. Varvaressos 2008 m. užėmė mažą ([...] %) ES siūlų gamybos rinkos dalį (žr. 8 dalį).

| (118) | Tačiau gairių 56 punkte taip pat nustatyta, kad leidimo suteikti pagalbą sąlygos remiamose vietovėse gali būti ne tokios griežtos. Varvaressos yra įsisteigusi Imatijos vietovėje, kuri atitinka pagalbos regionams kriterijus pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies a punkte nustatytą išimtį (žr. 47 dalį). |
| --- | --- |

(118)

Tačiau gairių 56 punkte taip pat nustatyta, kad leidimo suteikti pagalbą sąlygos remiamose vietovėse gali būti ne tokios griežtos. Varvaressos yra įsisteigusi Imatijos vietovėje, kuri atitinka pagalbos regionams kriterijus pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies a punkte nustatytą išimtį (žr. 47 dalį).

| (119) | Remiantis tuo, kas išdėstyta, Graikijos siūlomos kompensavimo priemonės neatrodo pakankamos. Kita vertus, Komisijos nuomone, jei taikant šias priemones kartu būtų pratęstas draudimas teikti pagalbą iki 2015 m., Sanavimo ir restruktūrizavimo gairėse nustatyti kompensavimo priemonių kriterijai būtų iš tiesų tenkinami. |
| --- | --- |

(119)

Remiantis tuo, kas išdėstyta, Graikijos siūlomos kompensavimo priemonės neatrodo pakankamos. Kita vertus, Komisijos nuomone, jei taikant šias priemones kartu būtų pratęstas draudimas teikti pagalbą iki 2015 m., Sanavimo ir restruktūrizavimo gairėse nustatyti kompensavimo priemonių kriterijai būtų iš tiesų tenkinami.

7.7.   Minimumu apsiribojanti pagalba: tikras su pagalba nesusijęs įnašas

| (120) | Graikijos teigimu, Varvaressos nuo 2009 m. yra vidutinė įmonė pagal 2003 m. gegužės 6 d. Komisijos rekomendacijoje dėl labai mažų, mažų ir vidutinių įmonių apibrėžimo (26) nustatytus kriterijus. Tačiau atsižvelgiant į tai, kad valstybės pagalba šiai bendrovei pirmą kartą suteikta 2007 m., atliekant šį vertinimą ją reikėtų laikyti didele bendrove (2006 m. jos metinė apyvarta buvo 28 mln. EUR). Todėl pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 44 punktą jos įnašas į restruktūrizavimo plano įgyvendinimą turėtų sudaryti iš esmės bent 50 % visų plano išlaidų. |
| --- | --- |

(120)

Graikijos teigimu, Varvaressos nuo 2009 m. yra vidutinė įmonė pagal 2003 m. gegužės 6 d. Komisijos rekomendacijoje dėl labai mažų, mažų ir vidutinių įmonių apibrėžimo (26) nustatytus kriterijus. Tačiau atsižvelgiant į tai, kad valstybės pagalba šiai bendrovei pirmą kartą suteikta 2007 m., atliekant šį vertinimą ją reikėtų laikyti didele bendrove (2006 m. jos metinė apyvarta buvo 28 mln. EUR). Todėl pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 44 punktą jos įnašas į restruktūrizavimo plano įgyvendinimą turėtų sudaryti iš esmės bent 50 % visų plano išlaidų.

| (121) | Tačiau Komisija pažymi, kad ši bendrovė yra įsisteigusi vietovėje, atitinkančioje pagalbos regionams kriterijus pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies a punkte nustatytą išimtį (žr. 47 dalį). Pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 56 punktą, jei taisyklėse dėl valstybės pagalbos konkrečiame sektoriuje nenustatyta kitaip, leidimo suteikti pagalbą sąlygos remiamose vietovėse gali būti ne tokios griežtos pagalbos gavėjo įnašo dydžio atžvilgiu. |
| --- | --- |

(121)

Tačiau Komisija pažymi, kad ši bendrovė yra įsisteigusi vietovėje, atitinkančioje pagalbos regionams kriterijus pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies a punkte nustatytą išimtį (žr. 47 dalį). Pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 56 punktą, jei taisyklėse dėl valstybės pagalbos konkrečiame sektoriuje nenustatyta kitaip, leidimo suteikti pagalbą sąlygos remiamose vietovėse gali būti ne tokios griežtos pagalbos gavėjo įnašo dydžio atžvilgiu.

| (122) | Komisija, atsižvelgdama į išdėstytas aplinkybes ir remdamasi savo praktika, mano, kad šiuo atveju 40 % nuosavas įnašas pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gaires yra pakankamas. |
| --- | --- |

(122)

Komisija, atsižvelgdama į išdėstytas aplinkybes ir remdamasi savo praktika, mano, kad šiuo atveju 40 % nuosavas įnašas pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gaires yra pakankamas.

| (123) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, ir apskaičiavus 70–84 dalyse aprašytų pagalbos priemonių dydį, bendrą 30,7 mln. EUR restruktūrizavimo sumą sudaro:






  — | 16,7 mln. EUR pagalba: 14 mln. EUR tiesioginė dotacija ir 2007 m. valstybės garantijos 2,4 mln. EUR pagalbos elementas (pagal 400 bazinių punktų scenarijų), taip pat 2008 m. valstybės garantijos 0,3 mln. EUR pagalbos elementas (pagal 1 000 bazinių punktų scenarijų), |
| --- | --- | --- |

(123)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, ir apskaičiavus 70–84 dalyse aprašytų pagalbos priemonių dydį, bendrą 30,7 mln. EUR restruktūrizavimo sumą sudaro:

—

16,7 mln. EUR pagalba: 14 mln. EUR tiesioginė dotacija ir 2007 m. valstybės garantijos 2,4 mln. EUR pagalbos elementas (pagal 400 bazinių punktų scenarijų), taip pat 2008 m. valstybės garantijos 0,3 mln. EUR pagalbos elementas (pagal 1 000 bazinių punktų scenarijų),

| — | papildomas 14 mln. EUR nuosavas įnašas. |
| --- | --- |

—

papildomas 14 mln. EUR nuosavas įnašas.

| (124) | Taigi bendrovės nuosavas įnašas sudaro 46 % visų restruktūrizavimo finansinių sąnaudų, t. y. viršija 40 % minimalų nuosavą įnašą, kaip nustatyta 122 dalyje, ir yra tinkamo dydžio pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gaires. |
| --- | --- |

(124)

Taigi bendrovės nuosavas įnašas sudaro 46 % visų restruktūrizavimo finansinių sąnaudų, t. y. viršija 40 % minimalų nuosavą įnašą, kaip nustatyta 122 dalyje, ir yra tinkamo dydžio pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gaires.

8.   KOMISIJOS 2008 M. LIEPOS MĖN. SPRENDIMO DĖL SANAVIMO PAGALBOS PANAIKINIMAS

| (125) | Atsižvelgiant į 2007 m. suteiktą valstybės garantiją, Komisijos 2008 m. liepos mėn. sprendimas dėl sanavimo pagalbos (žr. 1 dalį) buvo pagrįstas klaidinga Graikijos valdžios institucijų suteikta informacija. Visų pirma Graikijos valdžios institucijos savo pranešime apie sanavimo pagalbą (2007 m. lapkričio mėn.) nurodė, kad Varvaressos iki tol nebuvo gavusi sanavimo ar restruktūrizavimo pagalbos, nors jai 2007 m. gegužės mėn. buvo suteikta valstybės garantija. |
| --- | --- |

(125)

Atsižvelgiant į 2007 m. suteiktą valstybės garantiją, Komisijos 2008 m. liepos mėn. sprendimas dėl sanavimo pagalbos (žr. 1 dalį) buvo pagrįstas klaidinga Graikijos valdžios institucijų suteikta informacija. Visų pirma Graikijos valdžios institucijos savo pranešime apie sanavimo pagalbą (2007 m. lapkričio mėn.) nurodė, kad Varvaressos iki tol nebuvo gavusi sanavimo ar restruktūrizavimo pagalbos, nors jai 2007 m. gegužės mėn. buvo suteikta valstybės garantija.

| (126) | Pagal Procedūrų reglamento 9 straipsnį Komisija gali panaikinti pagal 4 straipsnio 3 dalį priimtą sprendimą po to, kai suteikia suinteresuotajai valstybei narei galimybę pateikti savo pastabas, jeigu sprendimas buvo priimtas remiantis tyrimo proceso metu pateikta klaidinga informacija, nulėmusia sprendimą. |
| --- | --- |

(126)

Pagal Procedūrų reglamento 9 straipsnį Komisija gali panaikinti pagal 4 straipsnio 3 dalį priimtą sprendimą po to, kai suteikia suinteresuotajai valstybei narei galimybę pateikti savo pastabas, jeigu sprendimas buvo priimtas remiantis tyrimo proceso metu pateikta klaidinga informacija, nulėmusia sprendimą.

| (127) | Šiuo atveju Komisija nežinojo, kad Varvaressos tuo metu, kai patyrė sunkumų, jau buvo gavusi pagalbą. Todėl nebuvo patikrinta, ar tenkinamas pagalbos teikimo tik vieną kartą principas, ir apskaičiuojant sanavimo pagalbą nebuvo atsižvelgta į pirmiau suteiktą pagalbą. |
| --- | --- |

(127)

Šiuo atveju Komisija nežinojo, kad Varvaressos tuo metu, kai patyrė sunkumų, jau buvo gavusi pagalbą. Todėl nebuvo patikrinta, ar tenkinamas pagalbos teikimo tik vieną kartą principas, ir apskaičiuojant sanavimo pagalbą nebuvo atsižvelgta į pirmiau suteiktą pagalbą.

| (128) | Savo 2010 m. kovo 9 d. sprendime pradėti tyrimo procedūrą Komisija suteikė Graikijai galimybę pateikti pastabų dėl to, kad Komisijos 2008 m. liepos mėn. sprendimas dėl sanavimo pagalbos buvo pagrįstas klaidinga Graikijos valdžios institucijų suteikta informacija, kad Varvaressos iki tol nebuvo gavusi sanavimo ar restruktūrizavimo pagalbos. Savo pastabose Graikija pripažino, kad ji 2007 m. gegužės mėn. suteikė valstybės garantiją. Tačiau Graikija teigė, kad ši 2007 m. garantija nebuvo valstybės pagalba (žr. 34 dalį). Komisija negali sutikti su Graikijos argumentais, nes jie grindžiami hipotetiniais teiginiais ir valstybės pagalbai netaikytinais kriterijais arba iškreipia tikrąją kredito rizikos vertinimo reikšmę. |
| --- | --- |

(128)

Savo 2010 m. kovo 9 d. sprendime pradėti tyrimo procedūrą Komisija suteikė Graikijai galimybę pateikti pastabų dėl to, kad Komisijos 2008 m. liepos mėn. sprendimas dėl sanavimo pagalbos buvo pagrįstas klaidinga Graikijos valdžios institucijų suteikta informacija, kad Varvaressos iki tol nebuvo gavusi sanavimo ar restruktūrizavimo pagalbos. Savo pastabose Graikija pripažino, kad ji 2007 m. gegužės mėn. suteikė valstybės garantiją. Tačiau Graikija teigė, kad ši 2007 m. garantija nebuvo valstybės pagalba (žr. 34 dalį). Komisija negali sutikti su Graikijos argumentais, nes jie grindžiami hipotetiniais teiginiais ir valstybės pagalbai netaikytinais kriterijais arba iškreipia tikrąją kredito rizikos vertinimo reikšmę.

| (129) | Remiantis tuo, kas išdėstyta, Komisijos 2008 m. liepos mėn. sprendimas dėl sanavimo pagalbos turi būti panaikintas. |
| --- | --- |

(129)

Remiantis tuo, kas išdėstyta, Komisijos 2008 m. liepos mėn. sprendimas dėl sanavimo pagalbos turi būti panaikintas.

9.   IŠVADA

| (130) | Komisija daro išvadą, kad tiriamos pagalbos priemonės yra suderinamos su vidaus rinka, jei tenkinamos tam tikros sąlygos, |
| --- | --- |

(130)

Komisija daro išvadą, kad tiriamos pagalbos priemonės yra suderinamos su vidaus rinka, jei tenkinamos tam tikros sąlygos,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

2008 m. liepos 16 d. Komisijos sprendimas patvirtinti sanavimo pagalbą Varvaressos, apie kurią pranešta, panaikinamas remiantis tuo, kad procedūros metu buvo pateikta klaidinga informacija, nulėmusi sprendimą, pagal Reglamento (EB) Nr. 659/1999 9 straipsnį.

2 straipsnis

Graikijos iš dalies jau suteikta ir iš dalies planuojama teikti pagalba Varvaressos S.A., kurios suma yra 16,7 mln. EUR, yra suderinama su vidaus rinka, jei tenkinamos 3 straipsnyje nustatytos sąlygos.

3 straipsnis

1.   Varvaressos restruktūrizavimo planas turi būti visiškai įgyvendintas.

2.   Nuo 2011 m. Varvaressos metinė prekybos Graikijoje apyvarta, palyginti su jos prekybos Graikijoje apyvarta 2009 m., turi būti sumažinta 10 %. Šis apribojimas bus taikomas 2011, 2012 ir 2013 kalendoriniais metais.

3.   Bendrovė iki 2015 m. pabaigos negalės gauti jokios valstybės pagalbos, įskaitant bet kokį finansavimą iš vietos, regioninių, nacionalinių ir ES išteklių.

4.   Abi minėtos sąlygos taikomos Varvaressos, visoms jos būsimoms patronuojamosioms įmonėms ir kiekvienai Varvaressos akcininkų kontroliuojamai bendrovei, kuri naudojasi Varvaressos ar jos patronuojamosioms įmonėms šiuo metu priklausančiais gamybos ištekliais (pvz., fabrikais ar gamybos linijomis). Jos taip pat taikomos tuo atveju, jei Varvaressos parduodama ir (ar) susijungia su kitu juridiniu asmeniu arba jei Varvaressos turtas parduodamas kitam juridiniam asmeniui užtikrinant veiklos tęstinumą.

5.   Siekiant stebėti, kaip laikomasi visų minėtų sąlygų, Graikija kas šeši mėnesiai Komisijai teikia Varvaressos restruktūrizavimo pažangos ataskaitas. Graikija teikia Komisijai metines prekybos ribojimo ataskaitas su praėjusių kalendorinių metų prekybos duomenimis, kurios turi būti atsiųstos ne vėliau kaip einamųjų metų sausio mėn. pabaigoje.

4 straipsnis

Per du mėnesius nuo pranešimo apie šį sprendimą dienos Graikija informuoja Komisiją apie priemones, kurių imtasi šiam sprendimui vykdyti.

5 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Graikijos Respublikai.

Priimta Briuselyje 2010 m. gruodžio 14 d.

Komisijos vardu

Joaquín ALMUNIA

Pirmininko pavaduotojas

---

(1)  2009 m. gruodžio 1 d. EB sutarties 87 ir 88 straipsniai tapo Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 107 ir 108 straipsniais; naujųjų straipsnių nuostatos iš esmės atitinka senųjų straipsnių nuostatas. Šiame sprendime nuorodos į SESV 107 ir 108 straipsnius laikomos, jei reikia, nuorodomis į EB sutarties 87 ir 88 straipsnius.

1

(2)  2010 m. kovo 9 d. Komisijos sprendimas C(2010) 1250 galutinis (OL C 126, 2010 5 18, p. 7).

2

(3)  Žr. 2 išnašą.

3

(4)  Graikijos įmonių federacija, Imatijos verslo rūmai, Nausos savivaldybė ir Feinjersey Betriebsgesellschaft (Austrijos drabužių įmonė, [...]).

4

Feinjersey Betriebsgesellschaft

(5)  N2322/95 ir N2362/95, taip pat 2006 m. sausio 4 d. ministro sprendimas Nr. 2/478/0025.

5

(6)  Ši priemonė šiuo metu nagrinėjama byloje CP150/2009 dėl keturių Graikijos valdžios institucijų 2006–2009 m. patvirtintų garantijų sistemų, apie kurias nepranešta Komisijai. Taip pat žr. Sprendimą dėl United Textiles, C27/2010.

6

United Textiles

(7)  N635/07 (OL C 264, 2008 10 17, p. 1).

7

(8)  Graikijos valdžios institucijos pateikė šią informaciją pranešime apie pagalbą (2007 m. lapkričio mėn.).

8

(9)  Iki 190 darbuotojų.

9

(10)  Pelnas prieš apmokestinimą pridėjus nusidėvėjimo sąnaudas (angl. Earnings Before Tax plus Depreciation).

10

Earnings Before Tax plus Depreciation

(11)  Nuosavo kapitalo grąža.

11

(12)  6 mėnesių EURIBOR + daugiausia 3,6 %, šiuo metu apie 5 %.

12

(13)  OL C 244, 2004 10 1, p. 2.

13

(14)  Čia Komisija nurodo „tikrąsias“ restruktūrizavimo išlaidas. Į bendrąsias restruktūrizavimo išlaidas, kurios pateiktos 123 dalyje, įtraukti ir 2007 m. bei 2008 m. valstybės garantijų valstybės pagalbos elementai, nes bendrovė juos turėjo finansuoti iš nuosavo įnašo.

14

(15)  OL C 155, 2008 6 20, p. 10.

15

(16)  Žr. 7.3 skirsnį, kuriame išsamiai įvertinta bendrovės padėtis 2007 ir 2008 m.

16

(17)  OL L 83, 1999 3 27, p. 1.

17

(18)  Priimant sprendimą dėl sanavimo pagalbos 2008 m. garantijos pagalbos elementas nebuvo kiekybiškai įvertintas.

18

(19)  Komisijos komunikatas dėl orientacinių ir diskonto normų nustatymo metodo pakeitimo, OL C 14, 2008 1 19, p. 6.

19

(20)  Varvaressos nekilnojamojo turto komercinė vertė ir „likvidacinė“ vertė (pajamos iš turto, parduodamo esant būtinybei) yra artima jos negrąžintų paskolų likučiui. Visų pirma bendrovės nekilnojamasis turtas buvo įvertintas 2005 m. sausio mėn. (tuo metu jo komercinė vertė buvo 15,6 mln. EUR) ir vėliau 2008 m. gruodžio mėn. (tuo metu jo komercinė vertė buvo 28,8 mln. EUR). Be to, visa bendrovės paskolų suma 2007 m. gruodžio mėn. buvo 26,4 mln. EUR, o 2008 m. gruodžio mėn. – 29,2 mln. EUR. Jei turto „likvidacinė“ vertė sudarytų [...] % jo rinkos vertės, ši „likvidacinė“ vertė būtų [...] mln. EUR. Taigi bendrovės nekilnojamojo turto „likvidacinė“ vertė praėjus vieniems metams po paskolų atidėjimo sudarė [...] % jos negrąžintų paskolų likučio. Taikant šį procentą nuostolis dėl įsipareigojimų nevykdymo būtų [...] %, taigi mažesnis už [...] %. Todėl galima manyti, kad turto įkeitimo lygis atidėjus paskolas yra aukštas.

20

Varvaressos

(21)  Atliekant skaičiavimą, iš tikrųjų sumokėtos palūkanos buvo palygintos su palūkanomis, kurias bendrovė būtų turėjusi mokėti. Apskaičiuotos laikotarpio nuo 2007 m. sausio mėn. (kai įsigaliojo 2007 m. valstybės garantija) iki 2010 m. gruodžio mėn. palūkanos, nes restruktūrizavimo plane numatyta visiškai grąžinti paskolas.

21

(22)  Iš tiesų bendrovė siūlėsi įkeisti savo turtą, bet visas tas turtas jau prieš tai buvo įkeistas, todėl jo negalima laikyti pakankamu 2008 m. paskolai padengti.

22

(23)  OL L 259, 2009 10 2, p. 22.

23

(24)  OL L 150, 2005 6 10, p. 24, 209 dalis.

24

(25)  OL C 191, 2007 8 17, p. 1, 29 dalis.

25

(26)  OL L 124, 2003 5 20, p. 36.

26

---