# Uradni list L 166/2011

| | ISSN 1725-5155
  doi:10.3000/17255155.L_2011.166.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 166 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5425. junij 2011 |

ISSN 1725-5155

doi:10.3000/17255155.L_2011.166.slv

Uradni list

Evropske unije

L 166

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5425. junij 2011

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Izvedbena uredba Sveta (EU) št. 616/2011 z dne 21. junija 2011 o zaključku pregleda zaradi izteka ukrepa in pregleda novega izvoznika protidampinških ukrepov glede uvoza nekaterih vrst magnezitne opeke s poreklom iz Ljudske republike Kitajske | 1 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 617/2011 z dne 24. junija 2011 o spremembi Uredbe (ES) št. 900/2008 o določitvi analiznih metod in drugih tehničnih določb, potrebnih za izvajanje uvoznih režimov za nekatero blago, pridobljeno s predelavo kmetijskih proizvodov | 6 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 618/2011 z dne 24. junija 2011 o odpravi odložitve vlaganja zahtevkov za uvozna dovoljenja za sladkorne proizvode v okviru tarifne kvote 09.4380 | 8 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 619/2011 z dne 24. junija 2011 o določitvi metod vzorčenja in analitskih metod za uradni nadzor krme glede prisotnosti gensko spremenjene snovi, za katero je bil začet postopek odobritve ali je odobritev zanjo potekla (
  1
  ) | 9 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 620/2011 z dne 24. junija 2011 o spremembi Priloge I k Uredbi Sveta (EGS) št. 2658/87 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi | 16 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 621/2011 z dne 24. junija 2011 o stoenainpetdeseti spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 881/2002 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte, povezane z Osama bin Ladnom, mrežo Al-Kaida in talibani | 18 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 622/2011 z dne 24. junija 2011 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 20 |
| | | SKLEPI |
| | | 2011/369/EU |
| | * | Sklep Sveta z dne 9. junija 2011 o spremembi schengenskega posvetovalnega omrežja (tehnične specifikacije) | 22 |
| | | 2011/370/EU |
| | * | Sklep Sveta z dne 20. junija 2011 o imenovanju španskega nadomestnega člana Odbora regij | 26 |
| | | 2011/371/EU |
| | * | Sklep Sveta z dne 20. junija 2011 o imenovanju avstrijskega nadomestnega člana Odbora regij | 27 |
| | | 2011/372/EU |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije z dne 24. junija 2011 o izvzetju iskanja nafte in plina ter izkoriščanja nafte v Italiji iz uporabe Direktive 2004/17/ES Evropskega parlamenta in Sveta o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil naročnikov v vodnem, energetskem in transportnem sektorju ter sektorju poštnih storitev
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 4253)

   (
  1
  ) | 28 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Izvedbena uredba Sveta (EU) št. 616/2011 z dne 21. junija 2011 o zaključku pregleda zaradi izteka ukrepa in pregleda novega izvoznika protidampinških ukrepov glede uvoza nekaterih vrst magnezitne opeke s poreklom iz Ljudske republike Kitajske

1

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 617/2011 z dne 24. junija 2011 o spremembi Uredbe (ES) št. 900/2008 o določitvi analiznih metod in drugih tehničnih določb, potrebnih za izvajanje uvoznih režimov za nekatero blago, pridobljeno s predelavo kmetijskih proizvodov

6

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 618/2011 z dne 24. junija 2011 o odpravi odložitve vlaganja zahtevkov za uvozna dovoljenja za sladkorne proizvode v okviru tarifne kvote 09.4380

8

*

Uredba Komisije (EU) št. 619/2011 z dne 24. junija 2011 o določitvi metod vzorčenja in analitskih metod za uradni nadzor krme glede prisotnosti gensko spremenjene snovi, za katero je bil začet postopek odobritve ali je odobritev zanjo potekla (
  1
  )

1

9

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 620/2011 z dne 24. junija 2011 o spremembi Priloge I k Uredbi Sveta (EGS) št. 2658/87 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi

16

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 621/2011 z dne 24. junija 2011 o stoenainpetdeseti spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 881/2002 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte, povezane z Osama bin Ladnom, mrežo Al-Kaida in talibani

18

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 622/2011 z dne 24. junija 2011 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

20

SKLEPI

2011/369/EU

*

Sklep Sveta z dne 9. junija 2011 o spremembi schengenskega posvetovalnega omrežja (tehnične specifikacije)

22

2011/370/EU

*

Sklep Sveta z dne 20. junija 2011 o imenovanju španskega nadomestnega člana Odbora regij

26

2011/371/EU

*

Sklep Sveta z dne 20. junija 2011 o imenovanju avstrijskega nadomestnega člana Odbora regij

27

2011/372/EU

*

Izvedbeni sklep Komisije z dne 24. junija 2011 o izvzetju iskanja nafte in plina ter izkoriščanja nafte v Italiji iz uporabe Direktive 2004/17/ES Evropskega parlamenta in Sveta o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil naročnikov v vodnem, energetskem in transportnem sektorju ter sektorju poštnih storitev
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 4253)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 4253)

1

28

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 25.6.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 166/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 166/1

---

IZVEDBENA UREDBA SVETA (EU) št. 616/2011

z dne 21. junija 2011

o zaključku pregleda zaradi izteka ukrepa in pregleda „novega izvoznika“ protidampinških ukrepov glede uvoza nekaterih vrst magnezitne opeke s poreklom iz Ljudske republike Kitajske

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), zlasti členov 9 in 11(2), (4), (5) in (6) Uredbe,

po posvetovanju s Svetovalnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

1.1   Veljavni ukrepi

| (1) | Svet je oktobra 2005 na podlagi Uredbe (ES) št. 1659/2005 (2) uvedel dokončne protidampinške dajatve od 2,7 % do 39,9 % na uvoz nekaterih vrst magnezitne opeke s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“). Uredba je bila leta 2009 po dveh vmesnih pregledih, ki so ju zahtevali kitajski proizvajalci izvozniki, spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 825/2009 (3) in Uredbo Sveta (ES) št. 826/2009 (4). Po pregledih se protidampinške dajatve, uvedene z Uredbo (ES) št. 1659/2005, gibajo med 0 % in 39,9 %. |
| --- | --- |

(1)

Svet je oktobra 2005 na podlagi Uredbe (ES) št. 1659/2005 (2) uvedel dokončne protidampinške dajatve od 2,7 % do 39,9 % na uvoz nekaterih vrst magnezitne opeke s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“). Uredba je bila leta 2009 po dveh vmesnih pregledih, ki so ju zahtevali kitajski proizvajalci izvozniki, spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 825/2009 (3) in Uredbo Sveta (ES) št. 826/2009 (4). Po pregledih se protidampinške dajatve, uvedene z Uredbo (ES) št. 1659/2005, gibajo med 0 % in 39,9 %.

1.2   Zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepa

| (2) | Po objavi obvestila o bližnjem prenehanju veljavnosti (5) protidampinških ukrepov za uvoz nekaterih vrst magnezitne opeke s poreklom iz LRK je Komisija 9. julija 2010 prejela zahtevek za pregled v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe. Zahtevek je vložilo Združenje za zaščito proizvodnje magnezitnih opek (Magnesia Bricks Production Defence Coalition, „MBPDC“) („vložnik“) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo glavni delež, v tem primeru več kot 25 %, celotne proizvodnje Unije nekaterih vrst magnezitne opeke. |
| --- | --- |

(2)

Po objavi obvestila o bližnjem prenehanju veljavnosti (5) protidampinških ukrepov za uvoz nekaterih vrst magnezitne opeke s poreklom iz LRK je Komisija 9. julija 2010 prejela zahtevek za pregled v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe. Zahtevek je vložilo Združenje za zaščito proizvodnje magnezitnih opek (Magnesia Bricks Production Defence Coalition, „MBPDC“) („vložnik“) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo glavni delež, v tem primeru več kot 25 %, celotne proizvodnje Unije nekaterih vrst magnezitne opeke.

| (3) | Pritožba je vsebovala dokaze prima facie o verjetnosti nadaljevanja dampinga in o ponovitvi škode, kar je zadostovalo za upravičenost začetka postopka pregleda zaradi izteka. Vlagatelj je prav tako trdil, da je treba družbo RHI AG („RHI“) s sedežem v Avstriji izključiti iz opredelitve industrije Unije, ker je preusmerila svoje glavne poslovne dejavnosti v LRK, kjer ima povezano družbo, ki proizvaja zadevni izdelek, in povečala svoje poslovne dejavnosti v zvezi z zadevnim izdelkom v LRK. |
| --- | --- |

(3)

Pritožba je vsebovala dokaze prima facie o verjetnosti nadaljevanja dampinga in o ponovitvi škode, kar je zadostovalo za upravičenost začetka postopka pregleda zaradi izteka. Vlagatelj je prav tako trdil, da je treba družbo RHI AG („RHI“) s sedežem v Avstriji izključiti iz opredelitve industrije Unije, ker je preusmerila svoje glavne poslovne dejavnosti v LRK, kjer ima povezano družbo, ki proizvaja zadevni izdelek, in povečala svoje poslovne dejavnosti v zvezi z zadevnim izdelkom v LRK.

1.3   Začetek pregleda zaradi izteka ukrepa

| (4) | Komisija je 8. oktobra 2010 po posvetovanju s svetovalnim odborom z objavo obvestila v Uradnem listu Evropske unije („obvestilo o začetku“) napovedala začetek postopka pregleda zaradi izteka ukrepa v zvezi z uvozom nekaterih vrst magnezitne opeke s poreklom iz LRK v Unijo (6). |
| --- | --- |

(4)

Komisija je 8. oktobra 2010 po posvetovanju s svetovalnim odborom z objavo obvestila v Uradnem listu Evropske unije („obvestilo o začetku“) napovedala začetek postopka pregleda zaradi izteka ukrepa v zvezi z uvozom nekaterih vrst magnezitne opeke s poreklom iz LRK v Unijo (6).

1.4   Obdobje preiskave za pregled zaradi izteka ukrepa

| (5) | Glede na očitno veliko število strani, vključenih v postopek, je Komisija v obvestilu o začetku objavila, da se lahko v skladu s členom 17 osnovne uredbe odloči za vzorčenje. Da bi se lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno in če je, da lahko izbere vzorčne proizvajalce izvoznike, so morali uvozniki in proizvajalci Unije zagotoviti nekatere informacije za obdobje od 1. julija 2009 do 30. junija 2010 („obdobje preiskave“ ali „OP“). |
| --- | --- |

(5)

Glede na očitno veliko število strani, vključenih v postopek, je Komisija v obvestilu o začetku objavila, da se lahko v skladu s členom 17 osnovne uredbe odloči za vzorčenje. Da bi se lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno in če je, da lahko izbere vzorčne proizvajalce izvoznike, so morali uvozniki in proizvajalci Unije zagotoviti nekatere informacije za obdobje od 1. julija 2009 do 30. junija 2010 („obdobje preiskave“ ali „OP“).

2.   ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

| (6) | Zadevni izdelek je kemijsko vezana, nežgana magnezitna opeka, ki vsebuje vsaj 80 % MgO, ki vsebuje magnezit ali ne, trenutno uvrščen v oznaki KN ex 6815 91 00 in ex 6815 99 00. |
| --- | --- |

(6)

Zadevni izdelek je kemijsko vezana, nežgana magnezitna opeka, ki vsebuje vsaj 80 % MgO, ki vsebuje magnezit ali ne, trenutno uvrščen v oznaki KN ex 6815 91 00 in ex 6815 99 00.

| (7) | Podobni izdelek je opredeljen kot kemijsko vezana, nežgana magnezitna opeka, ki vsebuje vsaj 80 % MgO, vsebuje magnezit ali ne, proizveden in prodan na trgu Unije. |
| --- | --- |

(7)

Podobni izdelek je opredeljen kot kemijsko vezana, nežgana magnezitna opeka, ki vsebuje vsaj 80 % MgO, vsebuje magnezit ali ne, proizveden in prodan na trgu Unije.

| (8) | Glavna surovina pri proizvajanju magnezitne opeke so magnezitni minerali. Običajno se proizvaja v skladu s standardnimi kemičnimi specifikacijami, ki so nato spremenjene, da se zadosti zahtevam končnega uporabnika. Magnezitna opeka se običajno uporablja pri proizvodnji jekla kot obloga posod, v katerih se tali jeklo. |
| --- | --- |

(8)

Glavna surovina pri proizvajanju magnezitne opeke so magnezitni minerali. Običajno se proizvaja v skladu s standardnimi kemičnimi specifikacijami, ki so nato spremenjene, da se zadosti zahtevam končnega uporabnika. Magnezitna opeka se običajno uporablja pri proizvodnji jekla kot obloga posod, v katerih se tali jeklo.

3.   STRANI, KI JIH ZADEVA PREISKAVA

| (9) | Komisija je pritožnika, druge znane proizvajalce Unije, znane proizvajalce izvoznike v LRK, predstavnike zadevne države izvoznice, znane uvoznike in znane uporabnike uradno obvestila o začetku postopka. Zainteresirane strani so imele možnost, da predložijo svoja stališča v pisni obliki in zahtevajo obravnavo v roku iz obvestila o začetku. Vsem zainteresiranim stranem, ki so zahtevale zaslišanje in dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo to odobreno. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je pritožnika, druge znane proizvajalce Unije, znane proizvajalce izvoznike v LRK, predstavnike zadevne države izvoznice, znane uvoznike in znane uporabnike uradno obvestila o začetku postopka. Zainteresirane strani so imele možnost, da predložijo svoja stališča v pisni obliki in zahtevajo obravnavo v roku iz obvestila o začetku. Vsem zainteresiranim stranem, ki so zahtevale zaslišanje in dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo to odobreno.

| (10) | Glede na številne vključene strani je bilo vzorčenje predvideno v obvestilu o začetku preiskave za kitajske proizvajalce izvoznike, nepovezane uvoznike Unije in proizvajalce Unije. Od oseminsedemdesetih proizvajalcev izvoznikov, s katerimi je bil vzpostavljen stik na začetku, so informacije za izbiro vzorca, zahtevanega v obvestilu o začetku preiskave, zagotovili le štirje. |
| --- | --- |

(10)

Glede na številne vključene strani je bilo vzorčenje predvideno v obvestilu o začetku preiskave za kitajske proizvajalce izvoznike, nepovezane uvoznike Unije in proizvajalce Unije. Od oseminsedemdesetih proizvajalcev izvoznikov, s katerimi je bil vzpostavljen stik na začetku, so informacije za izbiro vzorca, zahtevanega v obvestilu o začetku preiskave, zagotovili le štirje.

| (11) | Glede proizvajalcev Unije je zahtevane informacije skupaj predložilo deset družb, vključno s proizvajalci, v imenu katerih je MBPDC zahtevalo pregled. Proizvajalci Unije, ki zahtevajo pregled, so močno odvisni od dobave glavne surovine iz LRK in so zaradi morebitnih povračilnih ukrepov zaprosili za zaupno obravnavo glede njihovih imen družb. |
| --- | --- |

(11)

Glede proizvajalcev Unije je zahtevane informacije skupaj predložilo deset družb, vključno s proizvajalci, v imenu katerih je MBPDC zahtevalo pregled. Proizvajalci Unije, ki zahtevajo pregled, so močno odvisni od dobave glavne surovine iz LRK in so zaradi morebitnih povračilnih ukrepov zaprosili za zaupno obravnavo glede njihovih imen družb.

| (12) | Službe Komisije so pred začetkom stopile v stik z vsemi proizvajalci Unije magnezitne opeke, da bi pridobile informacije o njihovih stopnjah proizvodnje in določile podporo ali nasprotovanje preiskavi. Ena od družb, ki je odgovorila, družba RHI AG, je izrazila svoje nasprotovanje pregledu zaradi izteka ukrepa pred začetkom. |
| --- | --- |

(12)

Službe Komisije so pred začetkom stopile v stik z vsemi proizvajalci Unije magnezitne opeke, da bi pridobile informacije o njihovih stopnjah proizvodnje in določile podporo ali nasprotovanje preiskavi. Ena od družb, ki je odgovorila, družba RHI AG, je izrazila svoje nasprotovanje pregledu zaradi izteka ukrepa pred začetkom.

| (13) | Po začetku je družba RHI trdila, da dejstva, ki jih je predstavil vložnik v zahtevku za pregled, zlasti glede obsega proizvodnje družbe RHI, niso bila natančna in da je nasprotno treba družbo RHI vključiti v opredelitev industrije Unije, kot je bilo storjeno v prvotnem postopku leta 2005. Posledično je nasprotovala opredelitvi industrije Unije, ki je privedla do začetka postopka z utemeljitvijo, da niso bile izpolnjene zahteve iz člena 5(4) osnovne uredbe, saj je družba največji proizvajalec Unije, ki predstavlja več kot 50 % celotne proizvodnje Unije ter prav tako nasprotuje začetku. |
| --- | --- |

(13)

Po začetku je družba RHI trdila, da dejstva, ki jih je predstavil vložnik v zahtevku za pregled, zlasti glede obsega proizvodnje družbe RHI, niso bila natančna in da je nasprotno treba družbo RHI vključiti v opredelitev industrije Unije, kot je bilo storjeno v prvotnem postopku leta 2005. Posledično je nasprotovala opredelitvi industrije Unije, ki je privedla do začetka postopka z utemeljitvijo, da niso bile izpolnjene zahteve iz člena 5(4) osnovne uredbe, saj je družba največji proizvajalec Unije, ki predstavlja več kot 50 % celotne proizvodnje Unije ter prav tako nasprotuje začetku.

4.   PREISKAVA

| (14) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 3 je vložnik zagovarjal stališče, da je treba družbo RHI AG izključiti iz opredelitve industrije Unije z utemeljitvijo, da je preusmerila svoje glavne poslovne dejavnosti v LRK. Glede na to in na dejstvo, da je družba RHI AG nasprotovala pregledu je Komisija pozvala družbo RHI, da zagotovi dodatne informacije za preučitev, ali jo je treba vključiti v opredelitev industrije Unije ali ne. Zahtevane informacije so zadevale poslovne dejavnosti družbe v EU in LRK ter so vključevale podatke o njeni proizvodni zmogljivosti, obsegu proizvodnje, prodajni vrednosti in obsegu v in zunaj EU ter LRK ter o uvozni vrednosti in obsegu uvoza zadevnega izdelka na trg Unije. Družba je zagotovila dodatne informacije, preveritveni obisk na kraju samem pa je potekal na sedežu družbe na Dunaju. |
| --- | --- |

(14)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 3 je vložnik zagovarjal stališče, da je treba družbo RHI AG izključiti iz opredelitve industrije Unije z utemeljitvijo, da je preusmerila svoje glavne poslovne dejavnosti v LRK. Glede na to in na dejstvo, da je družba RHI AG nasprotovala pregledu je Komisija pozvala družbo RHI, da zagotovi dodatne informacije za preučitev, ali jo je treba vključiti v opredelitev industrije Unije ali ne. Zahtevane informacije so zadevale poslovne dejavnosti družbe v EU in LRK ter so vključevale podatke o njeni proizvodni zmogljivosti, obsegu proizvodnje, prodajni vrednosti in obsegu v in zunaj EU ter LRK ter o uvozni vrednosti in obsegu uvoza zadevnega izdelka na trg Unije. Družba je zagotovila dodatne informacije, preveritveni obisk na kraju samem pa je potekal na sedežu družbe na Dunaju.

| (15) | V prvotni preiskavi, ki se je začela julija 2004, je bila družba RHI ena od proizvajalcev pritožnikov Unije. Družba RHI je v tem času prav tako uvažala zadevni izdelek iz svoje povezane družbe v LRK, preučilo pa se je tudi, ali je treba družbo izključiti iz opredelitve industrije Unije v skladu s členom 4(1)(a) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(15)

V prvotni preiskavi, ki se je začela julija 2004, je bila družba RHI ena od proizvajalcev pritožnikov Unije. Družba RHI je v tem času prav tako uvažala zadevni izdelek iz svoje povezane družbe v LRK, preučilo pa se je tudi, ali je treba družbo izključiti iz opredelitve industrije Unije v skladu s členom 4(1)(a) osnovne uredbe.

| (16) | Spomniti je treba, da je bila ocena položaja družbe RHI izvedena v Uredbi Komisije (ES) št. 552/2005 z dne 11. aprila 2005 o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih vrst magnezitne opeke s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (7) in potrjena z Uredbo (ES) št. 1659/2005. Za oceno so bila preučena naslednja merila:






  — | lokacija sedeža podjetja, raziskovalno-razvojnega centra in glavnih proizvodnih obratov, |
| --- | --- | --- |

(16)

Spomniti je treba, da je bila ocena položaja družbe RHI izvedena v Uredbi Komisije (ES) št. 552/2005 z dne 11. aprila 2005 o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih vrst magnezitne opeke s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (7) in potrjena z Uredbo (ES) št. 1659/2005. Za oceno so bila preučena naslednja merila:

—

lokacija sedeža podjetja, raziskovalno-razvojnega centra in glavnih proizvodnih obratov,

| — | obseg/vrednost zadevnega izdelka, uvoženega iz LRK v primerjavi s celotnim prodajnim obsegom in prodajno vrednostjo, |
| --- | --- |

—

obseg/vrednost zadevnega izdelka, uvoženega iz LRK v primerjavi s celotnim prodajnim obsegom in prodajno vrednostjo,

| — | vpliv, ki so ga imele uvozne prodaje na celotno prodajo družbe v Uniji, zlasti s primerjavo dobičkonosnosti prodaj zadevnega uvoženega izdelka družbe RHI v Uniji s stopnjami dobičkonosnosti sodelujočih proizvajalcev Unije. |
| --- | --- |

—

vpliv, ki so ga imele uvozne prodaje na celotno prodajo družbe v Uniji, zlasti s primerjavo dobičkonosnosti prodaj zadevnega uvoženega izdelka družbe RHI v Uniji s stopnjami dobičkonosnosti sodelujočih proizvajalcev Unije.

| (17) | Takrat je bilo ugotovljeno, da je glavna dejavnost družbe potekala v Uniji glede zadevnega izdelka (sedež, raziskovalno-razvojni center in največji proizvodni obrati so bili vsi v Uniji). Velika večina prodaje družbe RHI na trgu Unije je bila proizvedena v Uniji in le manjši del je bil proizveden v LRK (5 % celotnega obsega prodaje v Uniji), saj je bila proizvodnja povezane družbe v LRK namenjena predvsem hitro rastočemu azijskemu trgu. Ugotovljeno je bilo tudi, da družba s preprodajo uvoženega izdelka ni uživala znatnih koristnih učinkov glede dobičkonosnosti, ker je bil ta uvoz preprodan po ceni, ki je primerljiva ceni industrije Unije. Izrecno je bilo tudi navedeno, da sta proizvodni družbi RHI v Uniji in na Kitajskem ločena pravna subjekta. Ugotovljeno je bilo, da družba RHI AG v svojih proizvodnih obratih v Uniji še vedno proizvaja veliko večino magnezitne opeke, ki je nato prodana na trgu Unije, čeprav je globalna skupina in ima v LRK proizvodni obrat kot ločen pravni subjekt. Na podlagi tega je bilo ugotovljeno, da je bila družba RHI AG, ki je podpirala uvedbo ukrepov takrat, del industrije Unije. |
| --- | --- |

(17)

Takrat je bilo ugotovljeno, da je glavna dejavnost družbe potekala v Uniji glede zadevnega izdelka (sedež, raziskovalno-razvojni center in največji proizvodni obrati so bili vsi v Uniji). Velika večina prodaje družbe RHI na trgu Unije je bila proizvedena v Uniji in le manjši del je bil proizveden v LRK (5 % celotnega obsega prodaje v Uniji), saj je bila proizvodnja povezane družbe v LRK namenjena predvsem hitro rastočemu azijskemu trgu. Ugotovljeno je bilo tudi, da družba s preprodajo uvoženega izdelka ni uživala znatnih koristnih učinkov glede dobičkonosnosti, ker je bil ta uvoz preprodan po ceni, ki je primerljiva ceni industrije Unije. Izrecno je bilo tudi navedeno, da sta proizvodni družbi RHI v Uniji in na Kitajskem ločena pravna subjekta. Ugotovljeno je bilo, da družba RHI AG v svojih proizvodnih obratih v Uniji še vedno proizvaja veliko večino magnezitne opeke, ki je nato prodana na trgu Unije, čeprav je globalna skupina in ima v LRK proizvodni obrat kot ločen pravni subjekt. Na podlagi tega je bilo ugotovljeno, da je bila družba RHI AG, ki je podpirala uvedbo ukrepov takrat, del industrije Unije.

| (18) | Med preveritvijo na kraju samem med tem postopkom je bilo ugotovljeno, da glavne dejavnosti družbe še vedno potekajo v Uniji. Sedež, delničarji in raziskovalno-razvojni center se nahajajo v Uniji. Družba ima v Uniji pet obratov, ki proizvajajo zadevni izdelek, proizvodna zmogljivost pa se je v obdobju od leta 2005 do 30. junija 2010, ko se je obdobje preiskave končalo, povečala. Podatki, ki jih je zagotovila družba RHI glede proizvodne zmogljivosti v Uniji podobnega izdelka in obsega proizvodnje na obrat, so bili v obdobju preiskave preverjeni in ugotovljeno je bilo, da so resnični. |
| --- | --- |

(18)

Med preveritvijo na kraju samem med tem postopkom je bilo ugotovljeno, da glavne dejavnosti družbe še vedno potekajo v Uniji. Sedež, delničarji in raziskovalno-razvojni center se nahajajo v Uniji. Družba ima v Uniji pet obratov, ki proizvajajo zadevni izdelek, proizvodna zmogljivost pa se je v obdobju od leta 2005 do 30. junija 2010, ko se je obdobje preiskave končalo, povečala. Podatki, ki jih je zagotovila družba RHI glede proizvodne zmogljivosti v Uniji podobnega izdelka in obsega proizvodnje na obrat, so bili v obdobju preiskave preverjeni in ugotovljeno je bilo, da so resnični.

| (19) | Družba je prav tako nadaljevala z vlaganjem v svoje obrate EU, v obdobju od leta 2007 do konca obdobja preiskave pa so naložbe glede podobnega izdelka predstavljale znaten del skupnih naložb družbe v EU. |
| --- | --- |

(19)

Družba je prav tako nadaljevala z vlaganjem v svoje obrate EU, v obdobju od leta 2007 do konca obdobja preiskave pa so naložbe glede podobnega izdelka predstavljale znaten del skupnih naložb družbe v EU.

| (20) | Družba RHI ima več povezanih družb v LRK, ki so vključene v proizvodnjo in v trgovanje ognjevzdržnih izdelkov, vključno z magnezitno opeko, iz katere družba RHI Refractories Liaoning Co. Ltd, ločen pravni subjekt, proizvaja zadevni izdelek. Ta družba je skupna družba s kitajsko družbo in je začela s proizvodnjo leta 1997. Ima le en obrat. Čeprav se je proizvodnja zmogljivost obrata močno povečala v obdobju od leta 2005 in do konca obdobja preiskave, še vedno ne predstavlja večjega deleža celotne proizvodne zmogljivosti družbe RHI (združeni obrati EU in kitajski obrati). |
| --- | --- |

(20)

Družba RHI ima več povezanih družb v LRK, ki so vključene v proizvodnjo in v trgovanje ognjevzdržnih izdelkov, vključno z magnezitno opeko, iz katere družba RHI Refractories Liaoning Co. Ltd, ločen pravni subjekt, proizvaja zadevni izdelek. Ta družba je skupna družba s kitajsko družbo in je začela s proizvodnjo leta 1997. Ima le en obrat. Čeprav se je proizvodnja zmogljivost obrata močno povečala v obdobju od leta 2005 in do konca obdobja preiskave, še vedno ne predstavlja večjega deleža celotne proizvodne zmogljivosti družbe RHI (združeni obrati EU in kitajski obrati).

| (21) | Glede obsega uvoza zadevnega izdelka je družba po uvedbi ukrepov leta 2005 uvozila le eno majhno pošiljko iz svoje povezane družbe v LRK v obdobju preiskave, ker zanjo velja najvišja stopnja protidampinške dajatve 39,9 %. |
| --- | --- |

(21)

Glede obsega uvoza zadevnega izdelka je družba po uvedbi ukrepov leta 2005 uvozila le eno majhno pošiljko iz svoje povezane družbe v LRK v obdobju preiskave, ker zanjo velja najvišja stopnja protidampinške dajatve 39,9 %.

| (22) | Družba RHI je zagotovila svojo prodajno vrednost in prodajni obseg za podobni izdelek, proizveden v Uniji, in za zadevni izdelek, proizveden v LRK. Družba je pokazala, da je bila večina prodaje njene povezane družbe v LRK v obdobju preiskave namenjena za izvoz v države razen v EU, preostanek pa je bil prodan na kitajskem trgu. |
| --- | --- |

(22)

Družba RHI je zagotovila svojo prodajno vrednost in prodajni obseg za podobni izdelek, proizveden v Uniji, in za zadevni izdelek, proizveden v LRK. Družba je pokazala, da je bila večina prodaje njene povezane družbe v LRK v obdobju preiskave namenjena za izvoz v države razen v EU, preostanek pa je bil prodan na kitajskem trgu.

| (23) | Glede vpliva, ki ga je imela prodaja uvoženega zadevnega izdelka na celotno prodajo družbe v Uniji, je bil obseg tega uvoza v primerjavi s celotnim obsegom prodaje na trgu Unije nepomemben in je bil tako njegov vpliv na prodajo družbe zanemarljiv. |
| --- | --- |

(23)

Glede vpliva, ki ga je imela prodaja uvoženega zadevnega izdelka na celotno prodajo družbe v Uniji, je bil obseg tega uvoza v primerjavi s celotnim obsegom prodaje na trgu Unije nepomemben in je bil tako njegov vpliv na prodajo družbe zanemarljiv.

| (24) | Glede na podatke, preverjene na mestu samem, je bilo ugotovljeno, da družba RHI ne sme biti izključena iz opredelitve industrije Unije. Položaj družbe se ni znatno spremenil od prvotne preiskave, ko je bilo ugotovljeno, da so bila izpolnjena tri merila in da je družba del industrije Unije. |
| --- | --- |

(24)

Glede na podatke, preverjene na mestu samem, je bilo ugotovljeno, da družba RHI ne sme biti izključena iz opredelitve industrije Unije. Položaj družbe se ni znatno spremenil od prvotne preiskave, ko je bilo ugotovljeno, da so bila izpolnjena tri merila in da je družba del industrije Unije.

| (25) | Ugotovitve so potrdile, da ima družba glavne poslovne dejavnosti (sedež, raziskovalno-razvojni center in glavne proizvodne obrate) še vedno v EU. Povečanje proizvodnje zmogljivosti obrata v LRK v obdobju od leta 2005 do konca obdobja preiskave ni mogoče šteti za premik glavnih dejavnosti družbe v LRK. Zato se trditev vložnika, da je treba družbo RHI izključiti zato, ker ima v LRK povezano družbo, ki proizvaja zadevni izdelek in povečuje poslovne dejavnosti v LRK, zavrne. |
| --- | --- |

(25)

Ugotovitve so potrdile, da ima družba glavne poslovne dejavnosti (sedež, raziskovalno-razvojni center in glavne proizvodne obrate) še vedno v EU. Povečanje proizvodnje zmogljivosti obrata v LRK v obdobju od leta 2005 do konca obdobja preiskave ni mogoče šteti za premik glavnih dejavnosti družbe v LRK. Zato se trditev vložnika, da je treba družbo RHI izključiti zato, ker ima v LRK povezano družbo, ki proizvaja zadevni izdelek in povečuje poslovne dejavnosti v LRK, zavrne.

| (26) | Informacije, ki jih je predložil vložnik, niso natančno odražale položaja družbe RHI kot proizvajalca Unije, zlasti glede njenega obsega proizvodnje in proizvodne zmogljivosti v Uniji ter njene proizvodne zmogljivosti v LRK. Tako z vključitvijo obsega proizvodnje družbe RHI v podatke o celotni proizvodnji Unije proizvodnja vložnika predstavlja manj kot 50 % celotne proizvodnje Unije. Kot je prej razloženo, (i) je treba družbo RHI šteti za del industrije Unije v skladu s členom 4(1)(a) osnovne uredbe, (ii) družba RHI proizvede več kot 50 % celotne proizvodnje Unije v smislu drugega stavka člena 5(4) osnovne uredbe in (iii) družba RHI nasprotuje pregledu zaradi izteka ukrepa. Zato je treba postopek zaključiti. |
| --- | --- |

(26)

Informacije, ki jih je predložil vložnik, niso natančno odražale položaja družbe RHI kot proizvajalca Unije, zlasti glede njenega obsega proizvodnje in proizvodne zmogljivosti v Uniji ter njene proizvodne zmogljivosti v LRK. Tako z vključitvijo obsega proizvodnje družbe RHI v podatke o celotni proizvodnji Unije proizvodnja vložnika predstavlja manj kot 50 % celotne proizvodnje Unije. Kot je prej razloženo, (i) je treba družbo RHI šteti za del industrije Unije v skladu s členom 4(1)(a) osnovne uredbe, (ii) družba RHI proizvede več kot 50 % celotne proizvodnje Unije v smislu drugega stavka člena 5(4) osnovne uredbe in (iii) družba RHI nasprotuje pregledu zaradi izteka ukrepa. Zato je treba postopek zaključiti.

5.   ZAKLJUČEK POSTOPKA

| (27) | Glede na navedeno velja, da je treba trenutni postopek v skladu s členom 9 in členom 11(2), (5) in (6) osnovne uredbe zaključiti. |
| --- | --- |

(27)

Glede na navedeno velja, da je treba trenutni postopek v skladu s členom 9 in členom 11(2), (5) in (6) osnovne uredbe zaključiti.

| (28) | Vložnik je bil o tem ustrezno obveščen in mu je bila dana možnost, da predloži pripombe. Vložnik je sklepnim ugotovitvam Komisije močno nasprotoval in izrazil dvom, da je proizvodnja družbe RHI v obdobju preiskave presegla proizvodnjo drugih proizvajalcev Unije, ki podpirajo pritožbo. Zlasti je vložnik zagotovil različna sporočila za javnost glede dejavnosti družbe RHI za utemeljitev svojih trditev, da družba že dalj časa nima proizvodnje v Uniji za svojo glavno dejavnost in da se je z najavo obsežnih širitev proizvodnih zmogljivosti v LRK strategija skupine spremenila. Vendar je bilo ugotovljeno, da se taka sporočila za javnost nanašajo na splošne skupne poslovne dejavnosti družbe in ne posebej na izdelek v preiskavi. Vložnik ni zagotovil drugih dokazov o spremembi glavnih dejavnosti družbe RHI glede obdobja od leta 2005 do konca obdobja preiskave, zaradi katerih bi bilo mogoče sklepati, da je treba družbo RHI izključiti iz opredelitve industrije Unije. |
| --- | --- |

(28)

Vložnik je bil o tem ustrezno obveščen in mu je bila dana možnost, da predloži pripombe. Vložnik je sklepnim ugotovitvam Komisije močno nasprotoval in izrazil dvom, da je proizvodnja družbe RHI v obdobju preiskave presegla proizvodnjo drugih proizvajalcev Unije, ki podpirajo pritožbo. Zlasti je vložnik zagotovil različna sporočila za javnost glede dejavnosti družbe RHI za utemeljitev svojih trditev, da družba že dalj časa nima proizvodnje v Uniji za svojo glavno dejavnost in da se je z najavo obsežnih širitev proizvodnih zmogljivosti v LRK strategija skupine spremenila. Vendar je bilo ugotovljeno, da se taka sporočila za javnost nanašajo na splošne skupne poslovne dejavnosti družbe in ne posebej na izdelek v preiskavi. Vložnik ni zagotovil drugih dokazov o spremembi glavnih dejavnosti družbe RHI glede obdobja od leta 2005 do konca obdobja preiskave, zaradi katerih bi bilo mogoče sklepati, da je treba družbo RHI izključiti iz opredelitve industrije Unije.

| (29) | Zato je bilo ugotovljeno, da je treba postopek pregleda zaradi izteka ukrepa glede uvoza v Unijo nekaterih vrst magnezitne opeke v LRK zaključiti. |
| --- | --- |

(29)

Zato je bilo ugotovljeno, da je treba postopek pregleda zaradi izteka ukrepa glede uvoza v Unijo nekaterih vrst magnezitne opeke v LRK zaključiti.

| (30) | Glede na zadevne okoliščine, razložene v uvodni izjavi 26, je treba dokončne protidampinške dajatve, plačane ali knjižene v skladu z Uredbo (ES) št. 1659/2005 na uvoz določenih vrst magnezitne opeke s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, sproščene v promet 14. oktobra 2010, na datum izteka protidampinških ukrepov, izjemoma povrniti ali odpustiti. |
| --- | --- |

(30)

Glede na zadevne okoliščine, razložene v uvodni izjavi 26, je treba dokončne protidampinške dajatve, plačane ali knjižene v skladu z Uredbo (ES) št. 1659/2005 na uvoz določenih vrst magnezitne opeke s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, sproščene v promet 14. oktobra 2010, na datum izteka protidampinških ukrepov, izjemoma povrniti ali odpustiti.

| (31) | Povračilo ali odpust morajo zahtevati nacionalni carinski organi v skladu z veljavno carinsko zakonodajo. |
| --- | --- |

(31)

Povračilo ali odpust morajo zahtevati nacionalni carinski organi v skladu z veljavno carinsko zakonodajo.

| (32) | Glede na okoliščine, razložene zlasti v uvodni izjavi 21, bo Komisija spremljala izvozne in uvozne tokove zadevnega izdelka ter ustrezne oznake KN. Če se bodo tokovi spremenili, bo Komisija razmislila o sprejetju ustreznih ukrepov. |
| --- | --- |

(32)

Glede na okoliščine, razložene zlasti v uvodni izjavi 21, bo Komisija spremljala izvozne in uvozne tokove zadevnega izdelka ter ustrezne oznake KN. Če se bodo tokovi spremenili, bo Komisija razmislila o sprejetju ustreznih ukrepov.

6.   ZAKLJUČEK PREGLEDA „NOVEGA IZVOZNIKA“

| (33) | Komisija je 27. maja 2010 prejela zahtevek za pregled „novega izvoznika“ v skladu s členom 11(4) osnovne uredbe. Zahtevek je vložila družba TRL China Ltd („TRL“), proizvajalec izvoznik iz LRK. |
| --- | --- |

(33)

Komisija je 27. maja 2010 prejela zahtevek za pregled „novega izvoznika“ v skladu s členom 11(4) osnovne uredbe. Zahtevek je vložila družba TRL China Ltd („TRL“), proizvajalec izvoznik iz LRK.

| (34) | Družba TRL je trdila, da je delovala v razmerah tržnega gospodarstva, kot določa člen 2(7)(c) osnovne uredbe, oziroma je zahtevala individualno obravnavo v skladu s členom 9(5) osnovne uredbe. Trdila je tudi, da v obdobju preiskave, tj. od 1. aprila 2003 do 31. marca 2004 („obdobje prvotne preiskave“), na katerem so temeljili protidampinški ukrepi, ni izvažala zadevnega izdelka v Unijo in ni povezana z nobenim od proizvajalcev izvoznikov izdelka, za katere veljajo protidampinški ukrepi, navedeni v uvodni izjavi 1. |
| --- | --- |

(34)

Družba TRL je trdila, da je delovala v razmerah tržnega gospodarstva, kot določa člen 2(7)(c) osnovne uredbe, oziroma je zahtevala individualno obravnavo v skladu s členom 9(5) osnovne uredbe. Trdila je tudi, da v obdobju preiskave, tj. od 1. aprila 2003 do 31. marca 2004 („obdobje prvotne preiskave“), na katerem so temeljili protidampinški ukrepi, ni izvažala zadevnega izdelka v Unijo in ni povezana z nobenim od proizvajalcev izvoznikov izdelka, za katere veljajo protidampinški ukrepi, navedeni v uvodni izjavi 1.

| (35) | Družba TRL je prav tako trdila, da je začela izvažati zadevni izdelek v Unijo po koncu obdobja prvotne preiskave. |
| --- | --- |

(35)

Družba TRL je prav tako trdila, da je začela izvažati zadevni izdelek v Unijo po koncu obdobja prvotne preiskave.

| (36) | Komisija je 28. septembra 2010 po posvetovanju s svetovalnim odborom z Uredbo Komisije (EU) št. 850/2010 (8) napovedala začetek pregleda Uredbe (ES) št. 1659/2005, odpravo dajatve na uvoz iz TRL in uvedbo registracije takega uvoza. |
| --- | --- |

(36)

Komisija je 28. septembra 2010 po posvetovanju s svetovalnim odborom z Uredbo Komisije (EU) št. 850/2010 (8) napovedala začetek pregleda Uredbe (ES) št. 1659/2005, odpravo dajatve na uvoz iz TRL in uvedbo registracije takega uvoza.

| (37) | Obdobje preiskave za pregled „novega izvoznika“ je bilo od 1. julija 2009 do 30. junija 2010. |
| --- | --- |

(37)

Obdobje preiskave za pregled „novega izvoznika“ je bilo od 1. julija 2009 do 30. junija 2010.

| (38) | Glede na zaključek pregleda zaradi izteka ukrepa in dejstvo, da družba TRL ni uvozila zadevnega izdelka med datumom začetka veljavnosti Uredbe Komisije (EU) št. 850/2010 in datumom izteka protidampinških ukrepov 13. oktobra 2010, je bilo ugotovljeno, da je treba pregled „novega izvoznika“ glede uvoza nekaterih vrst magnezitne opeke s poreklom iz LRK v Unijo zato zaključiti. |
| --- | --- |

(38)

Glede na zaključek pregleda zaradi izteka ukrepa in dejstvo, da družba TRL ni uvozila zadevnega izdelka med datumom začetka veljavnosti Uredbe Komisije (EU) št. 850/2010 in datumom izteka protidampinških ukrepov 13. oktobra 2010, je bilo ugotovljeno, da je treba pregled „novega izvoznika“ glede uvoza nekaterih vrst magnezitne opeke s poreklom iz LRK v Unijo zato zaključiti.

| (39) | Zainteresirane strani so imele možnost izraziti svoja stališča in zahtevati zaslišanje v roku, določenem v obvestilu o začetku – |
| --- | --- |

(39)

Zainteresirane strani so imele možnost izraziti svoja stališča in zahtevati zaslišanje v roku, določenem v obvestilu o začetku –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Protidampinški ukrepi glede uvoza kemijsko vezane, nežgane magnezitne opeke, ki vsebuje vsaj 80 % MgO, ki vsebuje magnezit ali ne, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, trenutno uvrščene v oznaki KN ex 6815 91 00 in ex 6815 99 00 se razveljavijo, postopek v zvezi s tem uvozom pa se zaključi.

Člen 2

Dokončne protidampinške dajatve, plačane ali knjižene v skladu s členom 1(2) Uredbe (ES) št. 1659/2005 na uvoz nekaterih vrst magnezitne opeke s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, sproščene v promet s 14. oktobrom 2010, se povrnejo ali odpustijo.

Povrnitev in odpust dajatev se zahtevata pri nacionalnih carinskih organih v skladu z veljavno carinsko zakonodajo.

Člen 3

Pregled „novega izvoznika“, ki se je začel z Uredbo Komisije (EU) št. 850/2010, se zaključi.

Člen 4

Carinskim organom se dajo navodila, da prenehajo z registracijo uvoza, ki se izvaja v skladu s členom 3 Uredbe Komisije (EU) št. 850/2010.

Člen 5

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Luxembourgu, 21. junija 2011

Za Svet

Predsednik

FAZEKAS S.

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 51.

1

(2)  UL L 267, 12.10.2005, str. 1.

2

(3)  UL L 240, 11.9.2009, str. 1.

3

(4)  UL L 240, 11.9.2009, str. 7.

4

(5)  UL C 111, 30.4.2010, str. 29.

5

(6)  UL C 272, 8.10.2010, str. 5.

6

(7)  UL L 93, 12.4.2005, str. 6.

7

(8)  UL L 253, 28.9.2010, str. 42.

8

---

| 25.6.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 166/6 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 166/6

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 617/2011

z dne 24. junija 2011

o spremembi Uredbe (ES) št. 900/2008 o določitvi analiznih metod in drugih tehničnih določb, potrebnih za izvajanje uvoznih režimov za nekatero blago, pridobljeno s predelavo kmetijskih proizvodov

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1216/2009 z dne 30. novembra 2009 o trgovinskih režimih za nekatero blago, pridobljeno s predelavo kmetijskih proizvodov (1), in zlasti člena 18 Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 2658/87 z dne 23. julija 1987 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi (2) in zlasti člena 9(1)(a) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 900/2008 (3) določa analizne metode in druge tehnične določbe, potrebne za izvajanje Uredbe (ES) št. 1216/2009 in Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 514/2011 z dne 25. maja 2011 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje preferencialnih trgovinskih režimov, ki se uporabljajo za nekatero blago, pridobljeno s predelavo kmetijskih proizvodov, kakor je določeno v členu 7(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1216/2009 (4). Navedene metode in določbe se uporabljajo za uvoz nekaterih predelanih kmetijskih proizvodov, da se določijo njihove znižane kmetijske komponente ter da se navedeni proizvodi uvrstijo v kombinirano nomenklaturo. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 900/2008 (3) določa analizne metode in druge tehnične določbe, potrebne za izvajanje Uredbe (ES) št. 1216/2009 in Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 514/2011 z dne 25. maja 2011 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje preferencialnih trgovinskih režimov, ki se uporabljajo za nekatero blago, pridobljeno s predelavo kmetijskih proizvodov, kakor je določeno v členu 7(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1216/2009 (4). Navedene metode in določbe se uporabljajo za uvoz nekaterih predelanih kmetijskih proizvodov, da se določijo njihove znižane kmetijske komponente ter da se navedeni proizvodi uvrstijo v kombinirano nomenklaturo.

| (2) | Zaradi jasnosti je treba posodobiti področje uporabe Uredbe (ES) št. 900/2008 ter jo prilagoditi ukrepom iz navedene uredbe. |
| --- | --- |

(2)

Zaradi jasnosti je treba posodobiti področje uporabe Uredbe (ES) št. 900/2008 ter jo prilagoditi ukrepom iz navedene uredbe.

| (3) | Za zagotovitev dosledne uporabe Uredbe (ES) št. 900/2008 je treba določiti, da se formule, postopki in metode, ki jih ta uredba določa za izvajanje prilog II in III k Uredbi (EU) št. 514/2011, uporabljajo tudi za določanje vsebnosti mlečne maščobe, vsebnosti mlečnih beljakovin, vsebnosti škroba/glukoze in vsebnosti saharoze/invertnega sladkorja/izoglukoze za izbor ustreznega kmetijskega dela, dodatnih dajatev za sladkor in dodatnih dajatev za moko v primeru nepreferencialnega uvoza, kakor je določeno v Prilogi 1 oddelka I drugega in tretjega dela Priloge I k Uredbi (EGS) št. 2658/87. |
| --- | --- |

(3)

Za zagotovitev dosledne uporabe Uredbe (ES) št. 900/2008 je treba določiti, da se formule, postopki in metode, ki jih ta uredba določa za izvajanje prilog II in III k Uredbi (EU) št. 514/2011, uporabljajo tudi za določanje vsebnosti mlečne maščobe, vsebnosti mlečnih beljakovin, vsebnosti škroba/glukoze in vsebnosti saharoze/invertnega sladkorja/izoglukoze za izbor ustreznega kmetijskega dela, dodatnih dajatev za sladkor in dodatnih dajatev za moko v primeru nepreferencialnega uvoza, kakor je določeno v Prilogi 1 oddelka I drugega in tretjega dela Priloge I k Uredbi (EGS) št. 2658/87.

| (4) | Za zagotovitev učinkovite uporabe Uredbe (ES) št. 900/2008 je treba določiti, da se metode in postopki, ki jih ta uredba določa za uvrščanje nekaterega blaga v nekatere oznake KN za namene uporabe Priloge I k Uredbi (EU) št. 514/2011, uporabljajo tudi za uvrščanje navedenega blaga v primeru nepreferencialnega uvoza, kot je določeno v Prilogi I k Uredbi (EGS) št. 2658/87. |
| --- | --- |

(4)

Za zagotovitev učinkovite uporabe Uredbe (ES) št. 900/2008 je treba določiti, da se metode in postopki, ki jih ta uredba določa za uvrščanje nekaterega blaga v nekatere oznake KN za namene uporabe Priloge I k Uredbi (EU) št. 514/2011, uporabljajo tudi za uvrščanje navedenega blaga v primeru nepreferencialnega uvoza, kot je določeno v Prilogi I k Uredbi (EGS) št. 2658/87.

| (5) | Zaradi upoštevanja sprememb kombinirane nomenklature je treba prilagoditi nekatere sklice na oznake KN. |
| --- | --- |

(5)

Zaradi upoštevanja sprememb kombinirane nomenklature je treba prilagoditi nekatere sklice na oznake KN.

| (6) | Uredbo (ES) št. 900/2008 je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(6)

Uredbo (ES) št. 900/2008 je zato treba ustrezno spremeniti.

| (7) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za carinski zakonik – |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za carinski zakonik –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES) št. 900/2008 se spremeni:

| 1. | Člen 1 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 1
  Področje uporabe
  Ta uredba določa:






  (a) | metodologijo in analizne metode, ki jih je treba uporabiti za določanje vsebnosti kmetijskih proizvodov v smislu člena 2(1)(a) Uredbe Sveta (ES) št. 1216/2009 (5) ali njihovih posebnih komponent, za katere se šteje, da so sestavni del uvoženega blaga, v smislu člena 2(1)(b) Uredbe (ES) št. 1216/2009; |
| --- | --- | --- |

1.

Člen 1 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 1

Področje uporabe

Ta uredba določa:

(a)

metodologijo in analizne metode, ki jih je treba uporabiti za določanje vsebnosti kmetijskih proizvodov v smislu člena 2(1)(a) Uredbe Sveta (ES) št. 1216/2009 (5) ali njihovih posebnih komponent, za katere se šteje, da so sestavni del uvoženega blaga, v smislu člena 2(1)(b) Uredbe (ES) št. 1216/2009;

| (b) | analizne metode, ki jih je treba uporabiti za izvajanje Uredbe (ES) št. 1216/2009 glede uvoza nekaterega blaga, Priloge I k Uredbi (EGS) št. 2658/1987 in Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 514/2011 (6) ali, če analizne metode ne obstajajo, vrsto analiznih postopkov, ki jih je treba uporabiti, ali metodološko načelo, ki ga je treba uporabiti. |
| --- | --- |

(b)

analizne metode, ki jih je treba uporabiti za izvajanje Uredbe (ES) št. 1216/2009 glede uvoza nekaterega blaga, Priloge I k Uredbi (EGS) št. 2658/1987 in Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 514/2011 (6) ali, če analizne metode ne obstajajo, vrsto analiznih postopkov, ki jih je treba uporabiti, ali metodološko načelo, ki ga je treba uporabiti.

| 2. | Člen 2 se spremeni:






  (a) | doda se naslednji naslov: „Izračun vsebnosti“; |
| --- | --- | --- |

2.

Člen 2 se spremeni:

(a)

doda se naslednji naslov: „Izračun vsebnosti“;

| (b) | uvodni stavek se nadomesti z naslednjim:
  „V skladu z opredelitvami iz opomb 1, 2 in 3 Priloge III k Uredbi (EU) št. 514/2011 ter opomb 1, 2 in 3 iz preglednice 1 Priloge 1 oddelka I tretjega dela Priloge I k Uredbi (EGS) št. 2658/87 v zvezi z vsebnostjo mlečnih beljakovin, vsebnostjo škroba/glukoze in vsebnostjo saharoze/invertnega sladkorja/izoglukoze se uporabljajo naslednje formule, postopki in metode:






  (a) | za uporabo prilog II in III k Uredbi (EU) št. 514/2011; |
| --- | --- | --- |

(b)

uvodni stavek se nadomesti z naslednjim:

„V skladu z opredelitvami iz opomb 1, 2 in 3 Priloge III k Uredbi (EU) št. 514/2011 ter opomb 1, 2 in 3 iz preglednice 1 Priloge 1 oddelka I tretjega dela Priloge I k Uredbi (EGS) št. 2658/87 v zvezi z vsebnostjo mlečnih beljakovin, vsebnostjo škroba/glukoze in vsebnostjo saharoze/invertnega sladkorja/izoglukoze se uporabljajo naslednje formule, postopki in metode:

(a)

za uporabo prilog II in III k Uredbi (EU) št. 514/2011;

| (b) | za določanje vsebnosti mlečne maščobe, vsebnosti mlečnih beljakovin, vsebnosti škroba/glukoze in vsebnosti saharoze/invertnega sladkorja/izoglukoze za izbor ustreznega kmetijskega dela, dodatnih dajatev za sladkor in dodatnih dajatev za moko v primeru nepreferencialnega uvoza, kakor je določeno v Prilogi 1 oddelka I Drugega in Tretjega dela Priloge I k Uredbi(EGS) št. 2658/87:“. |
| --- | --- |

(b)

za določanje vsebnosti mlečne maščobe, vsebnosti mlečnih beljakovin, vsebnosti škroba/glukoze in vsebnosti saharoze/invertnega sladkorja/izoglukoze za izbor ustreznega kmetijskega dela, dodatnih dajatev za sladkor in dodatnih dajatev za moko v primeru nepreferencialnega uvoza, kakor je določeno v Prilogi 1 oddelka I Drugega in Tretjega dela Priloge I k Uredbi(EGS) št. 2658/87:“.

| 3. | Člen 3 se spremeni:






  (a) | doda se naslednji naslov: „Uvrstitev blaga“; |
| --- | --- | --- |

3.

Člen 3 se spremeni:

(a)

doda se naslednji naslov: „Uvrstitev blaga“;

| (b) | uvodni stavek se nadomesti z naslednjim:
  „Za namen uporabe Priloge I k Uredbi (EU) št. 514/2011 in Priloge I k Uredbi (EGS) št. 2658/87 se uporabljajo naslednje metode in postopki za uvrstitev naslednjega blaga:“; |
| --- | --- |

(b)

uvodni stavek se nadomesti z naslednjim:

„Za namen uporabe Priloge I k Uredbi (EU) št. 514/2011 in Priloge I k Uredbi (EGS) št. 2658/87 se uporabljajo naslednje metode in postopki za uvrstitev naslednjega blaga:“;

| (c) | točki 2 in 3 se nadomestita z naslednjim:






  „2. | za uvrstitev blaga v oznake KN 1704 10 10 in 1704 10 90 ter 1905 20 10 do 1905 20 90 se vsebnost saharoze, vključno z invertnim sladkorjem, izraženim s saharozo, določi z metodo HPLC (invertni sladkor, izražen s saharozo, se izračuna kot vsota enakih količin glukoze in fruktoze, pomnožena z 0,95); |
| --- | --- | --- |

(c)

točki 2 in 3 se nadomestita z naslednjim:

„2.

za uvrstitev blaga v oznake KN 1704 10 10 in 1704 10 90 ter 1905 20 10 do 1905 20 90 se vsebnost saharoze, vključno z invertnim sladkorjem, izraženim s saharozo, določi z metodo HPLC (invertni sladkor, izražen s saharozo, se izračuna kot vsota enakih količin glukoze in fruktoze, pomnožena z 0,95);

| 3. | za uvrstitev blaga v oznake KN 1806 10 15 do 1806 10 90 se vsebnost saharoze/invertnega sladkorja/izoglukoze določi po formulah, metodah in postopkih iz člena 2(2) te uredbe;“. |
| --- | --- |

3.

za uvrstitev blaga v oznake KN 1806 10 15 do 1806 10 90 se vsebnost saharoze/invertnega sladkorja/izoglukoze določi po formulah, metodah in postopkih iz člena 2(2) te uredbe;“.

| 4. | V členu 4 se doda naslednji naslov: „Poročilo o preskusih“. |
| --- | --- |

4.

V členu 4 se doda naslednji naslov: „Poročilo o preskusih“.

| 5. | V členu 5 se doda naslednji naslov: „Končne določbe“. |
| --- | --- |

5.

V členu 5 se doda naslednji naslov: „Končne določbe“.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 24. junija 2011

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL 328, 15.12.2009, str. 10.

1

(2)  UL L 256, 7.9.1987, str. 1.

2

(3)  UL L 248, 17.9.2008, str. 8.

3

(4)  UL L 138, 26.5.2011, str. 18.

4

(5)  UL L 328, 15.12.2009, str. 10.

5

(6)  UL L 138, 26.5.2011, str. 18.“

6

---

| 25.6.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 166/8 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 166/8

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 618/2011

z dne 24. junija 2011

o odpravi odložitve vlaganja zahtevkov za uvozna dovoljenja za sladkorne proizvode v okviru tarifne kvote 09.4380

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 891/2009 z dne 25. septembra 2009 o odprtju in upravljanju nekaterih tarifnih kvot Skupnosti v sektorju sladkorja (2) ter zlasti člena 5(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 302/2011 z dne 28. marca 2011 o odprtju posebne uvozne tarifne kvote za določene količine sladkorja za tržno leto 2010/2011 (3) je za količino 300 000 ton odpravila uvozne dajatve za sladkor, ki spada po oznako KN 1701 in zaporedno številko 09.4380. |
| --- | --- |

(1)

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 302/2011 z dne 28. marca 2011 o odprtju posebne uvozne tarifne kvote za določene količine sladkorja za tržno leto 2010/2011 (3) je za količino 300 000 ton odpravila uvozne dajatve za sladkor, ki spada po oznako KN 1701 in zaporedno številko 09.4380.

| (2) | Vlaganje zahtevkov za uvozna dovoljenja glede zaporedne številke 09.4380 je bilo od 20. aprila 2011 dalje odloženo na podlagi Izvedbene Uredbe Komisije (EU) št. 393/2011 z dne 19. aprila 2011 o določitvi koeficienta dodelitve za izdajo uvoznih dovoljenj, za katere so bili zahtevki vloženi od 1. do 7. aprila 2011, za proizvode v sektorju sladkorja v okviru nekaterih tarifnih kvot ter o odložitvi vlaganja zahtevkov za takšna dovoljenja (4), in v skladu z Uredbo (ES) št. 891/2009. |
| --- | --- |

(2)

Vlaganje zahtevkov za uvozna dovoljenja glede zaporedne številke 09.4380 je bilo od 20. aprila 2011 dalje odloženo na podlagi Izvedbene Uredbe Komisije (EU) št. 393/2011 z dne 19. aprila 2011 o določitvi koeficienta dodelitve za izdajo uvoznih dovoljenj, za katere so bili zahtevki vloženi od 1. do 7. aprila 2011, za proizvode v sektorju sladkorja v okviru nekaterih tarifnih kvot ter o odložitvi vlaganja zahtevkov za takšna dovoljenja (4), in v skladu z Uredbo (ES) št. 891/2009.

| (3) | Z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 589/2011 z dne 20. junija 2011 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 302/2011 o odprtju posebne uvozne tarifne kvote za določene količine sladkorja za tržno leto 2010/2011 (5) je bila za 200 000 ton povečana količina, za katero se uvozne dajatve za sladkor, ki spada po oznako KN 1701 in zaporedno številko 09.4380, odpravijo do 30. septembra 2011. |
| --- | --- |

(3)

Z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 589/2011 z dne 20. junija 2011 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 302/2011 o odprtju posebne uvozne tarifne kvote za določene količine sladkorja za tržno leto 2010/2011 (5) je bila za 200 000 ton povečana količina, za katero se uvozne dajatve za sladkor, ki spada po oznako KN 1701 in zaporedno številko 09.4380, odpravijo do 30. septembra 2011.

| (4) | Odložitev vlaganja zahtevkov je zato treba odpraviti. |
| --- | --- |

(4)

Odložitev vlaganja zahtevkov je zato treba odpraviti.

| (5) | Upravljalni odbor za skupno ureditev kmetijskih trgov ni dal svojega mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik – |
| --- | --- |

(5)

Upravljalni odbor za skupno ureditev kmetijskih trgov ni dal svojega mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Odložitev vlaganja zahtevkov za uvozna dovoljenja glede zaporedne številke 09.4380 od 20. aprila 2011, kot je določena z Izvedbeno Uredbo (EU) št. 393/2011, se odpravi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 24. junija 2011

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 254, 26.9.2009, str. 82.

2

(3)  UL L 81, 29.3.2011, str. 8.

3

(4)  UL L 104, 20.4.2011, str. 39.

4

(5)  UL L 161, 21.6.2011, str. 7.

5

---

| 25.6.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 166/9 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 166/9

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 619/2011

z dne 24. junija 2011

o določitvi metod vzorčenja in analitskih metod za uradni nadzor krme glede prisotnosti gensko spremenjene snovi, za katero je bil začet postopek odobritve ali je odobritev zanjo potekla

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o izvajanju uradnega nadzora, da se zagotovi preverjanje skladnosti z zakonodajo o krmi in živilih ter s pravili o zdravstvenem varstvu živali in zaščiti živali (1), ter zlasti člena 11(4) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 152/2009 z dne 27. januarja 2009 o določitvi metod vzorčenja in analitskih metod za uradni nadzor krme (2) ne določa posebnih pravil za nadzor snovi, ki vsebujejo, sestojijo iz ali so proizvedene iz gensko spremenjenih organizmov (GS snovi), za katere teče postopek odobritve EU ali GS snovi, za katere je odobritev potekla. Izkušnje so pokazale, da zaradi pomanjkanja takih pravil uradni laboratoriji in pristojni organi uporabljajo različne metode vzorčenja in različna pravila za razlago rezultatov analitskih preskusov. To lahko privede do različnih odločitev glede skladnosti izdelka z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2003 o gensko spremenjenih živilih in krmi (3). Zaradi pomanjkanja usklajenih pravil se gospodarski subjekti srečujejo s pravno negotovostjo, prav tako pa obstaja tveganje, da bo to vplivalo na delovanje notranjega trga. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 152/2009 z dne 27. januarja 2009 o določitvi metod vzorčenja in analitskih metod za uradni nadzor krme (2) ne določa posebnih pravil za nadzor snovi, ki vsebujejo, sestojijo iz ali so proizvedene iz gensko spremenjenih organizmov (GS snovi), za katere teče postopek odobritve EU ali GS snovi, za katere je odobritev potekla. Izkušnje so pokazale, da zaradi pomanjkanja takih pravil uradni laboratoriji in pristojni organi uporabljajo različne metode vzorčenja in različna pravila za razlago rezultatov analitskih preskusov. To lahko privede do različnih odločitev glede skladnosti izdelka z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2003 o gensko spremenjenih živilih in krmi (3). Zaradi pomanjkanja usklajenih pravil se gospodarski subjekti srečujejo s pravno negotovostjo, prav tako pa obstaja tveganje, da bo to vplivalo na delovanje notranjega trga.

| (2) | Obstajajo različni mednarodni mehanizmi za izmenjavo informacij, ki zagotavljajo informacije o ocenah varnosti držav, v katerih je odobrena komercializacija GSO. V skladu s Kartagenskim protokolom o biološki varnosti h Konvenciji o biološki raznovrstnosti, katerega pogodbenice so vse države članice, morajo pogodbenice protokola obvestiti ostale pogodbenice prek Urada za izmenjavo informacij o biološki varnosti (BCH) o vseh dokončnih odločitvah glede domače uporabe, vključno z dajanjem na trg GSO, ki je lahko predmet čezmejnega gibanja, za neposredno uporabo kot živilo ali krma ali za predelavo. Te informacije med drugim vključujejo poročilo o oceni tveganja. Države, ki niso pogodbenice Protokola, lahko prav tako prostovoljno zagotovijo take informacije. Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo (FAO) in Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) prav tako zagotavljata mednarodne mehanizme za izmenjavo informacij glede odobritve GSO. |
| --- | --- |

(2)

Obstajajo različni mednarodni mehanizmi za izmenjavo informacij, ki zagotavljajo informacije o ocenah varnosti držav, v katerih je odobrena komercializacija GSO. V skladu s Kartagenskim protokolom o biološki varnosti h Konvenciji o biološki raznovrstnosti, katerega pogodbenice so vse države članice, morajo pogodbenice protokola obvestiti ostale pogodbenice prek Urada za izmenjavo informacij o biološki varnosti (BCH) o vseh dokončnih odločitvah glede domače uporabe, vključno z dajanjem na trg GSO, ki je lahko predmet čezmejnega gibanja, za neposredno uporabo kot živilo ali krma ali za predelavo. Te informacije med drugim vključujejo poročilo o oceni tveganja. Države, ki niso pogodbenice Protokola, lahko prav tako prostovoljno zagotovijo take informacije. Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo (FAO) in Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) prav tako zagotavljata mednarodne mehanizme za izmenjavo informacij glede odobritve GSO.

| (3) | EU uvaža znatne količine blaga, proizvedenega v tretjih državah, kjer je gojenje GSO široko razširjeno. Čeprav se to uvoženo blago uporablja pri proizvodnji hrane in krme, je večina blaga, ki verjetno vsebuje GSO, namenjenega sektorju krme, zaradi česar obstaja večje tveganje za motnje v trgovini za navedeni sektor v primerih, ko države članice uporabljajo različna pravila za uradne nadzore. Zato se zdi primerno, da se področje uporabe te uredbe omeji na sektor krme, za katerega obstaja večja verjetnost za prisotnost GSO v primerjavi z drugimi sektorji, povezanimi s proizvodnjo krme. |
| --- | --- |

(3)

EU uvaža znatne količine blaga, proizvedenega v tretjih državah, kjer je gojenje GSO široko razširjeno. Čeprav se to uvoženo blago uporablja pri proizvodnji hrane in krme, je večina blaga, ki verjetno vsebuje GSO, namenjenega sektorju krme, zaradi česar obstaja večje tveganje za motnje v trgovini za navedeni sektor v primerih, ko države članice uporabljajo različna pravila za uradne nadzore. Zato se zdi primerno, da se področje uporabe te uredbe omeji na sektor krme, za katerega obstaja večja verjetnost za prisotnost GSO v primerjavi z drugimi sektorji, povezanimi s proizvodnjo krme.

| (4) | Uredba (ES) št. 1829/2003 določa, da je dajanje gensko spremenjene krme na trg predmet postopka odobritve. Postopek odobritve vključuje objavo mnenja Evropske agencije za varnost hrane (EFSA), katerega glavni del je ocena varnosti. Pri oblikovanju svojega mnenja se EFSA po prejetju veljavne vloge posvetuje z državami članicami, ki morajo svoja mnenja predložiti v treh mesecih. Mnenje EFSA mora prav tako vključevati metodo odkrivanja, ki jo validira referenčni laboratorij Evropske unije (RL-EU). |
| --- | --- |

(4)

Uredba (ES) št. 1829/2003 določa, da je dajanje gensko spremenjene krme na trg predmet postopka odobritve. Postopek odobritve vključuje objavo mnenja Evropske agencije za varnost hrane (EFSA), katerega glavni del je ocena varnosti. Pri oblikovanju svojega mnenja se EFSA po prejetju veljavne vloge posvetuje z državami članicami, ki morajo svoja mnenja predložiti v treh mesecih. Mnenje EFSA mora prav tako vključevati metodo odkrivanja, ki jo validira referenčni laboratorij Evropske unije (RL-EU).

| (5) | V praksi RL-EU izvede validacijo neodvisno od drugih dejavnikov iz postopka odobritve. Ponavadi je metoda validirana in objavljena, preden so izpolnjeni vsi drugi dejavniki za zaključitev mnenja EFSA. Te metode so objavljene na spletni strani RL-EU ter so na voljo pristojnim organom in vsem zainteresiranim stranem. |
| --- | --- |

(5)

V praksi RL-EU izvede validacijo neodvisno od drugih dejavnikov iz postopka odobritve. Ponavadi je metoda validirana in objavljena, preden so izpolnjeni vsi drugi dejavniki za zaključitev mnenja EFSA. Te metode so objavljene na spletni strani RL-EU ter so na voljo pristojnim organom in vsem zainteresiranim stranem.

| (6) | Metoda se lahko validira samo, če je skladna s podrobnimi pravili za ustreznost metode iz Uredbe Komisije (ES) št. 641/2004 z dne 6. aprila 2004 o podrobnih pravilih za izvajanje Uredbe (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z vlogo za odobritev novih gensko spremenjenih živil in krme, uradnim obvestilom o obstoječih proizvodih in naključni ali tehnično neizogibni navzočnosti gensko spremenjene snovi, ki je prejela ugodno oceno tveganja (4). Poleg tega so bila v skladu z zahtevami navedene uredbe določena skupna merila minimalnih zahtev za izvajanje analitskih metod preskušanja GSO (5). |
| --- | --- |

(6)

Metoda se lahko validira samo, če je skladna s podrobnimi pravili za ustreznost metode iz Uredbe Komisije (ES) št. 641/2004 z dne 6. aprila 2004 o podrobnih pravilih za izvajanje Uredbe (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z vlogo za odobritev novih gensko spremenjenih živil in krme, uradnim obvestilom o obstoječih proizvodih in naključni ali tehnično neizogibni navzočnosti gensko spremenjene snovi, ki je prejela ugodno oceno tveganja (4). Poleg tega so bila v skladu z zahtevami navedene uredbe določena skupna merila minimalnih zahtev za izvajanje analitskih metod preskušanja GSO (5).

| (7) | Analitske metode, ki jih validira RL-EU v okviru postopka odobritve ter za dajanje na trg, uporabo in predelavo obstoječih proizvodov v smislu člena 20 Uredbe (ES) št. 1829/2003, so za pojav specifične kvantitativne metode. Validirajo jih z medlaboratorijskim preskušanjem v skladu z načeli mednarodnega standarda ISO 5725 in/ali protokola Mednarodne zveze za čisto in uporabno kemijo (IUPAC). Dejansko je RL-EU trenutno edini laboratorij na svetu, ki validira za pojav specifične kvantitativne metode v skladu z navedenimi standardi v okviru postopkov odobritve pred dajanjem na trg. Te kvantitativne metode se štejejo za ustreznejše za zagotavljanje usklajenosti uradnih nadzorov od kvalitativnih metod. Dejstvo je, da postopki preskušanja, pri katerih se uporabljajo kvalitativne metode, zahtevajo drugačne programe vzorčenja, saj drugače za njih velja večje tveganje različnih rezultatov glede prisotnosti ali odsotnosti gensko spremenjene snovi. Zato je primerno uporabiti analitske metode, ki jih je validiral RL-EU v okviru postopka odobritve, da se preprečijo različni analitski rezultati med državami članicami. |
| --- | --- |

(7)

Analitske metode, ki jih validira RL-EU v okviru postopka odobritve ter za dajanje na trg, uporabo in predelavo obstoječih proizvodov v smislu člena 20 Uredbe (ES) št. 1829/2003, so za pojav specifične kvantitativne metode. Validirajo jih z medlaboratorijskim preskušanjem v skladu z načeli mednarodnega standarda ISO 5725 in/ali protokola Mednarodne zveze za čisto in uporabno kemijo (IUPAC). Dejansko je RL-EU trenutno edini laboratorij na svetu, ki validira za pojav specifične kvantitativne metode v skladu z navedenimi standardi v okviru postopkov odobritve pred dajanjem na trg. Te kvantitativne metode se štejejo za ustreznejše za zagotavljanje usklajenosti uradnih nadzorov od kvalitativnih metod. Dejstvo je, da postopki preskušanja, pri katerih se uporabljajo kvalitativne metode, zahtevajo drugačne programe vzorčenja, saj drugače za njih velja večje tveganje različnih rezultatov glede prisotnosti ali odsotnosti gensko spremenjene snovi. Zato je primerno uporabiti analitske metode, ki jih je validiral RL-EU v okviru postopka odobritve, da se preprečijo različni analitski rezultati med državami članicami.

| (8) | Certificiran referenčni material mora biti prav tako na voljo, da se nadzornim laboratorijem omogoči opravljanje analiz. |
| --- | --- |

(8)

Certificiran referenčni material mora biti prav tako na voljo, da se nadzornim laboratorijem omogoči opravljanje analiz.

| (9) | Zato mora področje uporabe te uredbe zajemati odkrivanje GS snovi, ki je odobrena za komercializacijo v tretji državi in za katero se je postopek odobritve začel pred več kot 3 meseci v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003, v krmi, kadar je za pojav specifične kvantitativne analitske metode, ki jih je predložil vlagatelj, validiral RL-EU ter pod pogojem, da je certificiran referenčni material na voljo. |
| --- | --- |

(9)

Zato mora področje uporabe te uredbe zajemati odkrivanje GS snovi, ki je odobrena za komercializacijo v tretji državi in za katero se je postopek odobritve začel pred več kot 3 meseci v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003, v krmi, kadar je za pojav specifične kvantitativne analitske metode, ki jih je predložil vlagatelj, validiral RL-EU ter pod pogojem, da je certificiran referenčni material na voljo.

| (10) | Področje uporabe te uredbe mora prav tako zajemati GS snovi, za katere je odobritev potekla. Zato mora veljati za krmo, ki vsebuje, sestoji iz ali je proizvedena iz koruze SYN-EV176-9 in MON-ØØØ21-9xMON-ØØ81Ø-6 ter oljne ogrščice ACS-BNØØ4-7xACS-BNØØ1-4, ACS-BNØØ4-7xACS-BNØØ2-5 in ACS-BNØØ7-1, za katere je referenčni laboratorij Evropske unije validiral kvantitativno metodo, pod pogojem, da je certificiran referenčni material na voljo. Te GS snovi so bile dane na trg pred uporabo Uredbe (ES) št. 1829/2003 ter so bile prijavljene kot obstoječi proizvodi v skladu s členom 20 navedene uredbe. Ker se semena niso več tržila na svetovni ravni, so posamezni prijavitelji Komisijo obvestili, da nimajo namena predložiti vlogo za obnovitev odobritve za zadevne proizvode. Zato je Komisija sprejela odločbe 2007/304/ES (6), 2007/305/ES (7), 2007/306/ES (8), 2007/307/ES (9) in 2007/308/ES (10) o umiku zadevnih proizvodov (zastareli proizvodi) s trga. Te odločbe določajo tolerance za prisotnost v proizvodih snovi, ki vsebujejo, sestojijo iz ali so proizvedene iz koruze SYN-EV176-9 in MON-ØØØ21-9xMON-ØØ81Ø-6 ter oljne ogrščice ACS-BNØØ4-7xACS-BNØØ1-4, ACS-BNØØ4-7xACS-BNØØ2-5 in ACS-BNØØ7-1, če je ta prisotnost naključna ali tehnično neizogibna ter v deležu, ki ne presega 0,9 %, za omejeno obdobje do 25. aprila 2012. Primerno je zagotoviti, da se ob preteku obdobja tolerance iz odločb 2007/304/ES, 2007/305/ES, 2007/306/ES, 2007/307/ES in 2007/308/ES ta uredba uporablja tudi za odkrivanje teh zastarelih proizvodov v krmi. Prav tako mora veljati za vse druge GS snovi, za katere odobritev ni obnovljena ob preteku odobritve zaradi opuščanja proizvoda. |
| --- | --- |

(10)

Področje uporabe te uredbe mora prav tako zajemati GS snovi, za katere je odobritev potekla. Zato mora veljati za krmo, ki vsebuje, sestoji iz ali je proizvedena iz koruze SYN-EV176-9 in MON-ØØØ21-9xMON-ØØ81Ø-6 ter oljne ogrščice ACS-BNØØ4-7xACS-BNØØ1-4, ACS-BNØØ4-7xACS-BNØØ2-5 in ACS-BNØØ7-1, za katere je referenčni laboratorij Evropske unije validiral kvantitativno metodo, pod pogojem, da je certificiran referenčni material na voljo. Te GS snovi so bile dane na trg pred uporabo Uredbe (ES) št. 1829/2003 ter so bile prijavljene kot obstoječi proizvodi v skladu s členom 20 navedene uredbe. Ker se semena niso več tržila na svetovni ravni, so posamezni prijavitelji Komisijo obvestili, da nimajo namena predložiti vlogo za obnovitev odobritve za zadevne proizvode. Zato je Komisija sprejela odločbe 2007/304/ES (6), 2007/305/ES (7), 2007/306/ES (8), 2007/307/ES (9) in 2007/308/ES (10) o umiku zadevnih proizvodov (zastareli proizvodi) s trga. Te odločbe določajo tolerance za prisotnost v proizvodih snovi, ki vsebujejo, sestojijo iz ali so proizvedene iz koruze SYN-EV176-9 in MON-ØØØ21-9xMON-ØØ81Ø-6 ter oljne ogrščice ACS-BNØØ4-7xACS-BNØØ1-4, ACS-BNØØ4-7xACS-BNØØ2-5 in ACS-BNØØ7-1, če je ta prisotnost naključna ali tehnično neizogibna ter v deležu, ki ne presega 0,9 %, za omejeno obdobje do 25. aprila 2012. Primerno je zagotoviti, da se ob preteku obdobja tolerance iz odločb 2007/304/ES, 2007/305/ES, 2007/306/ES, 2007/307/ES in 2007/308/ES ta uredba uporablja tudi za odkrivanje teh zastarelih proizvodov v krmi. Prav tako mora veljati za vse druge GS snovi, za katere odobritev ni obnovljena ob preteku odobritve zaradi opuščanja proizvoda.

| (11) | Prav tako je treba v okviru področja uporabe te uredbe s sprejetjem skupnih metod vzorčenja zagotoviti uskladitev uradnih nadzorov krme za odkrivanje GS snovi. |
| --- | --- |

(11)

Prav tako je treba v okviru področja uporabe te uredbe s sprejetjem skupnih metod vzorčenja zagotoviti uskladitev uradnih nadzorov krme za odkrivanje GS snovi.

| (12) | Te metode morajo temeljiti na priznanih znanstvenih in statističnih protokolih ter mednarodnih standardih, ko so na voljo, ter morajo zajemati različne faze vzorčenja, vključno s pravili, ki se uporabljajo za vzorčenje snovi, varnostne ukrepe, sprejete v času vzorčenja in priprave vzorcev, pogoje, ki se uporabljajo za jemanje posamičnih vzorcev in referenčnih laboratorijskih vzorcev, ravnanje z laboratorijskimi vzorci ter pečatenje in označevanje vzorcev. Za zagotovitev zadostne reprezentativnosti vzorcev, ki so bili odvzeti za namene uradnega nadzora, je treba sprejeti tudi posebne pogoje, ki so prilagojeni dejstvu, da se veliko krme pojavlja v kmetijskih proizvodih v razsutem stanju, predpakiranih proizvodih ali prodaji na drobno. |
| --- | --- |

(12)

Te metode morajo temeljiti na priznanih znanstvenih in statističnih protokolih ter mednarodnih standardih, ko so na voljo, ter morajo zajemati različne faze vzorčenja, vključno s pravili, ki se uporabljajo za vzorčenje snovi, varnostne ukrepe, sprejete v času vzorčenja in priprave vzorcev, pogoje, ki se uporabljajo za jemanje posamičnih vzorcev in referenčnih laboratorijskih vzorcev, ravnanje z laboratorijskimi vzorci ter pečatenje in označevanje vzorcev. Za zagotovitev zadostne reprezentativnosti vzorcev, ki so bili odvzeti za namene uradnega nadzora, je treba sprejeti tudi posebne pogoje, ki so prilagojeni dejstvu, da se veliko krme pojavlja v kmetijskih proizvodih v razsutem stanju, predpakiranih proizvodih ali prodaji na drobno.

| (13) | Prav tako je primerno uskladiti pravila za razlago rezultatov analize, da se v celotni Evropski uniji na podlagi enakih analitskih rezultatov sprejmejo enake odločitve. Skladno s tem je tudi treba upoštevati tehnične omejitve vsake analitske metode, zlasti v sledeh, saj analitska negotovost narašča z zmanjšanjem ravni GS snovi. |
| --- | --- |

(13)

Prav tako je primerno uskladiti pravila za razlago rezultatov analize, da se v celotni Evropski uniji na podlagi enakih analitskih rezultatov sprejmejo enake odločitve. Skladno s tem je tudi treba upoštevati tehnične omejitve vsake analitske metode, zlasti v sledeh, saj analitska negotovost narašča z zmanjšanjem ravni GS snovi.

| (14) | Ob upoštevanju teh omejitev ter potrebe po zagotovitvi, da so nadzori izvedljivi, temeljiti in sorazmerni, kot je določeno z Uredbo (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2002 o določitvi splošnih načel in zahtevah živilske zakonodaje, ustanovitvi Evropske agencije za varnost hrane in postopkih, ki zadevajo varnost hrane (11), je primerno kot mejo najmanjše zahtevane učinkovitosti (MRPL) določiti najnižjo raven GS snovi, ki jo RL-EU uporabi za validacijo kvantitativnih metod. Ta raven je enaka 0,1 mas. % GS snovi v krmi in je najnižja raven, pri kateri je zagotovljena zadovoljiva ponovljivost rezultatov med uradnimi laboratoriji, ko se uporabljajo ustrezni protokoli vzorčenja in analitske metode za merjenje vzorcev krme. |
| --- | --- |

(14)

Ob upoštevanju teh omejitev ter potrebe po zagotovitvi, da so nadzori izvedljivi, temeljiti in sorazmerni, kot je določeno z Uredbo (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2002 o določitvi splošnih načel in zahtevah živilske zakonodaje, ustanovitvi Evropske agencije za varnost hrane in postopkih, ki zadevajo varnost hrane (11), je primerno kot mejo najmanjše zahtevane učinkovitosti (MRPL) določiti najnižjo raven GS snovi, ki jo RL-EU uporabi za validacijo kvantitativnih metod. Ta raven je enaka 0,1 mas. % GS snovi v krmi in je najnižja raven, pri kateri je zagotovljena zadovoljiva ponovljivost rezultatov med uradnimi laboratoriji, ko se uporabljajo ustrezni protokoli vzorčenja in analitske metode za merjenje vzorcev krme.

| (15) | Metode, ki jih je validiral RL-EU, so specifične za vsako transformacijo, ne glede na dejstvo, da je transformacija prisotna v enem ali več GSO, ki vsebujejo eno ali več transformacij. MRPL se mora zato začeti uporabljati za vse GS snovi, ki vsebujejo izmerjeno transformacijo. |
| --- | --- |

(15)

Metode, ki jih je validiral RL-EU, so specifične za vsako transformacijo, ne glede na dejstvo, da je transformacija prisotna v enem ali več GSO, ki vsebujejo eno ali več transformacij. MRPL se mora zato začeti uporabljati za vse GS snovi, ki vsebujejo izmerjeno transformacijo.

| (16) | Negotovost merjenja morajo določiti vsi uradni laboratoriji in jo potrditi, kot je opisano v smernicah o negotovosti merjenja v preskuševalnih laboratorijih za GSO (12), ki jih je oblikovalo Skupno raziskovalno središče Komisije (JRC). |
| --- | --- |

(16)

Negotovost merjenja morajo določiti vsi uradni laboratoriji in jo potrditi, kot je opisano v smernicah o negotovosti merjenja v preskuševalnih laboratorijih za GSO (12), ki jih je oblikovalo Skupno raziskovalno središče Komisije (JRC).

| (17) | Odločitev o neskladnosti krme je zato treba sprejeti le, če je GS snov s področja uporabe te uredbe prisotna pri ravneh enakih ali višjih od MRPL, ob upoštevanju negotovosti merjenja. |
| --- | --- |

(17)

Odločitev o neskladnosti krme je zato treba sprejeti le, če je GS snov s področja uporabe te uredbe prisotna pri ravneh enakih ali višjih od MRPL, ob upoštevanju negotovosti merjenja.

| (18) | Pravila, določena s to uredbo, ne smejo vplivati na možnost Komisije ali, kjer je primerno, države članice, da sprejme nujne ukrepe v skladu s členi 53 in 54 Uredbe (ES) št. 178/2002. |
| --- | --- |

(18)

Pravila, določena s to uredbo, ne smejo vplivati na možnost Komisije ali, kjer je primerno, države članice, da sprejme nujne ukrepe v skladu s členi 53 in 54 Uredbe (ES) št. 178/2002.

| (19) | Ta izvedbena pravila je treba prilagoditi, če je to potrebno zaradi upoštevanja novih dosežkov, zlasti glede njihovega vpliva na notranji trg ter na proizvajalce živil in krme. |
| --- | --- |

(19)

Ta izvedbena pravila je treba prilagoditi, če je to potrebno zaradi upoštevanja novih dosežkov, zlasti glede njihovega vpliva na notranji trg ter na proizvajalce živil in krme.

| (20) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali, Evropski parlament in Svet pa jim nista nasprotovala – |
| --- | --- |

(20)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali, Evropski parlament in Svet pa jim nista nasprotovala –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Opredelitve

1.   V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

1.   „natančnost – relativen standardni odmik ponovljivosti (RSDr)“: relativen standardni odmik testnih rezultatov, pridobljenih pri pogojih ponovljivosti. Pogoji ponovljivosti so pogoji, ko isti izvajalec dobi testne rezultate v kratkih časovnih razmakih z isto opremo in metodo na enakem poskusnem materialu in v istem laboratoriju;

2.   „meja najmanjše zahtevane učinkovitosti (MRPL)“: najmanjša vrednost ali koncentracija analita v vzorcu, ki ga je treba zanesljivo zaznati in ga morajo potrditi uradni laboratoriji;

3.   „GS snov“: snov, ki vsebuje, sestoji iz ali je proizvedena iz GSO.

2.   Uporabljajo se opredelitve iz člena 2 Uredbe (ES) št. 1829/2003 in Priloge I Uredbe (ES) št. 152/2009.

Člen 2

Področje uporabe

Ta uredba se uporablja za uradni nadzor krme glede prisotnosti naslednjih snovi:

| (a) | GS snovi, ki je odobrena za komercializacijo v tretji državi in za katero je bila predložena veljavna vloga v skladu s členom 17 Uredbe (ES) št. 1829/2003 ter za katero se je postopek odobritve začel pred več kot 3 meseci pod pogojem, da:






  (i) | EFSA zanjo ni ugotovila, da škodljivo vpliva na zdravje in okolje, ko je prisotna pod MRPL; |
| --- | --- | --- |

(a)

GS snovi, ki je odobrena za komercializacijo v tretji državi in za katero je bila predložena veljavna vloga v skladu s členom 17 Uredbe (ES) št. 1829/2003 ter za katero se je postopek odobritve začel pred več kot 3 meseci pod pogojem, da:

(i)

EFSA zanjo ni ugotovila, da škodljivo vpliva na zdravje in okolje, ko je prisotna pod MRPL;

| (ii) | je zahtevano kvantitativno metodo iz navedenega člena validiral in objavil referenčni laboratorij Evropske unije ter |
| --- | --- |

(ii)

je zahtevano kvantitativno metodo iz navedenega člena validiral in objavil referenčni laboratorij Evropske unije ter

| (iii) | certificiran referenčni material izpolnjuje pogoje iz člena 3; |
| --- | --- |

(iii)

certificiran referenčni material izpolnjuje pogoje iz člena 3;

| (b) | po 25. aprilu 2012 GS snovi, ki je bila prijavljena v skladu s členom 20 Uredbe (ES) št. 1829/2003, za katero je odobritev potekla in za katero je referenčni laboratorij Evropske unije validiral in objavil kvantitativno metodo, pod pogojem, da certificiran referenčni material izpolnjuje pogoje iz člena 3 ter |
| --- | --- |

(b)

po 25. aprilu 2012 GS snovi, ki je bila prijavljena v skladu s členom 20 Uredbe (ES) št. 1829/2003, za katero je odobritev potekla in za katero je referenčni laboratorij Evropske unije validiral in objavil kvantitativno metodo, pod pogojem, da certificiran referenčni material izpolnjuje pogoje iz člena 3 ter

| (c) | GS snovi, za katero je odobritev potekla, saj zanjo v skladu s členom 23 Uredbe (ES) št. 1829/2003 ni bila predložena vloga za obnovitev, pod pogojem, da certificiran referenčni material izpolnjuje pogoje iz člena 3. |
| --- | --- |

(c)

GS snovi, za katero je odobritev potekla, saj zanjo v skladu s členom 23 Uredbe (ES) št. 1829/2003 ni bila predložena vloga za obnovitev, pod pogojem, da certificiran referenčni material izpolnjuje pogoje iz člena 3.

Člen 3

Certificiran referenčni material

1.   Certificiran referenčni material mora biti na voljo državam članicam in kateri koli tretji strani.

2.   Certificiran referenčni material se proizvaja in certificira v skladu s smernicami ISO 30 do 35.

3.   Informacije, priložene certificiranemu referenčnemu materialu, vključujejo informacije o gojenju rastline, ki se uporablja za proizvodnjo certificiranega referenčnega materiala, in o zigotnosti vključkov. Certificirana vrednost vsebnosti GSO se izrazi v masnem deležu in, kadar je na voljo, v številu kopij na haploidni ekvivalent genoma.

Člen 4

Metode vzorčenja

Vzorci za uradni nadzor krme glede prisotnosti GS snovi iz člena 2 so v skladu z metodami vzorčenja iz Priloge I.

Člen 5

Priprava vzorca, analitske metode in razlaga rezultatov

Priprava laboratorijskih vzorcev, analitske metode in razlaga rezultatov so v skladu z zahtevami iz Priloge II.

Člen 6

Ukrepi v primeru odkritja GS snovi iz člena 2

1.   Kadar rezultati analitskih preskusov kažejo na prisotnost GS snovi iz člena 2 na ravni MRPL ali nad njo, kot je opredeljeno v skladu s pravili razlage iz dela B Priloge II, se krma šteje za neskladno z Uredbo (ES) št. 1829/2003. Države članice nemudoma sporočijo te informacije prek sistema hitrega obveščanja za živila in krmo (RASFF) v skladu s členom 50 Uredbe (ES) št. 178/2002.

2.   Kadar rezultati analitskih preskusov kažejo na prisotnost GS snovi iz člena 2 pod MRPL, kot je opredeljeno v skladu s pravili razlage iz dela B Priloge II, države članice zabeležijo te informacije in obvestijo Komisijo in druge države članice vsako leto do 30. junija. Ugotovitve, ki se ponavljajo v obdobju treh mesecev, je treba takoj sporočiti.

3.   Komisija po potrebi sprejme nujne ukrepe v skladu s členoma 53 in 54 Uredbe (ES) št. 178/2002; to lahko storijo tudi države članice.

Člen 7

Seznam GS snovi iz člena 2

Komisija na svoji spletni objavi seznam GS snovi, ki so skladne s pogoji iz člena 2. Seznam vključuje informacije o tem, kje se lahko dostopa do certificiranega referenčnega materiala, kot določa člen 17(3)(j) Uredbe (ES) št. 1829/2003, in, če je ustrezno, informacije o ukrepih, sprejetih v skladu z odstavkom 3 člena 6 te uredbe.

Člen 8

Pregled

Komisija spremlja uporabo te uredbe in njen vpliv na notranji trg ter proizvajalce krme, živinorejce in druge subjekte ter po potrebi predloži predloge za pregled te uredbe.

Člen 9

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati na dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 24. junija 2011

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 165, 30.4.2004, str. 1.

1

(2)  UL L 54, 26.2.2009, str. 1.

2

(3)  UL L 268, 18.10.2003, str. 1.

3

(4)  UL L 102, 7.4.2004, str. 14.

4

(5)  http://gmo-crl.jrc.ec.europa.eu/doc/Min_Perf_Requirements_Analytical_methods.pdf

5

(6)  UL L 117, 5.5.2007, str. 14.

6

(7)  UL L 117, 5.5.2007, str. 17.

7

(8)  UL L 117, 5.5.2007, str. 20.

8

(9)  UL L 117, 5.5.2007, str. 23.

9

(10)  UL L 117, 5.5.2007, str. 25.

10

(11)  UL L 31, 1.2.2002, str. 1.

11

(12)  http://www.irmm.jrc.be/html/reference_materials_catalogue/user_support/EUR22756EN.pdf

12

---

PRILOGA I

METODE VZORČENJA

| 1. | Za namene uporabe Priloge I k Uredbi (ES) št. 152/2009 se GS snov šteje za snov, za katero obstaja verjetnost, da bo neenakomerno porazdeljena po krmi. |
| --- | --- |

1.

Za namene uporabe Priloge I k Uredbi (ES) št. 152/2009 se GS snov šteje za snov, za katero obstaja verjetnost, da bo neenakomerno porazdeljena po krmi.

| 2. | Z odstopanjem od točk 5.B.3., 5.B.4 in 6.4 Priloge I k Uredbi (ES) št. 152/2009 velikost skupnih vzorcev za posamična krmila ne sme biti manjša od teže, ki ustreza 35 000 zrnja/semena, končni vzorec pa ne sme biti manjši od teže, ki ustreza 10 000 zrnja/semena.
  Ekvivalent mase 10 000 zrnja/semena je naveden v spodnji preglednici 1.

  Preglednica 1

  Ekvivalent mase 10 000 zrnja/semena za različne rastline






  Rastlina | Masa v gramih, ki ustreza 10 000 zrnja/semena |
| --- | --- | --- |
| Ječmen, proso, oves, riž, rž, pšenica | 400 |
| Koruza | 3 000 |
| Soja | 2 000 |
| Seme oljne ogrščice | 40 |

2.

Z odstopanjem od točk 5.B.3., 5.B.4 in 6.4 Priloge I k Uredbi (ES) št. 152/2009 velikost skupnih vzorcev za posamična krmila ne sme biti manjša od teže, ki ustreza 35 000 zrnja/semena, končni vzorec pa ne sme biti manjši od teže, ki ustreza 10 000 zrnja/semena.

Ekvivalent mase 10 000 zrnja/semena je naveden v spodnji preglednici 1.

Preglednica 1

Ekvivalent mase 10 000 zrnja/semena za različne rastline

Rastlina

Masa v gramih, ki ustreza 10 000 zrnja/semena

Ječmen, proso, oves, riž, rž, pšenica

400

Koruza

3 000

Soja

2 000

Seme oljne ogrščice

40

---

PRILOGA II

MERILA ZA PRIPRAVO VZORCA IN ANALITSKE METODE

Za odkrivanje prisotnosti GS snovi iz člena 2 v krmi uradni laboratoriji uporabljajo analitske metode in zahteve nadzora, opisane v tej prilogi.

A.   PRIPRAVA VZORCEV ZA ANALIZO

Poleg zahtev iz dela A Priloge II k Uredbi (ES) št. 152/2009 se uporabljajo naslednje določbe.

1.   Obdelava končnih vzorcev

Uradni laboratoriji uporabljajo standarde EN ISO 24276, ISO 21570, ISO 21569 in ISO 21571, ki navajajo strategije za homogenizacijo končnega vzorca (prav tako poimenovan „laboratorijski vzorec“ v standardih ISO), zmanjšanje končnega vzorca na vzorec za analizo, pripravo preskusnega vzorca ter ekstrakcijo in analizo ciljnega analita.

2.   Velikost vzorca za analizo

Velikost vzorca za analizo mora biti taka, da zagotavlja količinsko opredelitev GS snovi v prisotnosti, ki ustreza MRPL s statistično stopnjo zaupanja 95 %.

B.   UPORABA ANALITSKIH METOD IN PRIKAZ REZULTATOV

Z odstopanjem od dela C Priloge II k Uredbi (ES) št. 152/2009 se za uporabo analitskih metod in prikaz rezultatov uporabljajo naslednja pravila.

1.   Splošni pogoji

Uradni laboratoriji izpolnjujejo zahteve standarda ISO 17025 in uporabljajo kvantitativne analitske metode, ki jih je validiral referenčni laboratorij Evropske unije skupaj z Evropskim omrežjem laboratorijev GSO. Zagotavljajo, da lahko ob upoštevanju celotne analitske metode, ki se začne z obdelavo laboratorijskega vzorca krme, izvedejo analize na ravni 0,1 mas. % GS snovi v krmi z zadostno natančnostjo (relativen standardni odmik ponovljivosti, ki je manjši ali enak 25 %).

2.   Pravila za razlago rezultatov

Za zagotavljanje stopnje zaupanja v višini približno 95 % se rezultat analize sporoči kot x +/– U, pri čemer je x analitski rezultat za eno merjeno transformacijo, U pa je ustrezna razširjena negotovost merjenja.

U določi uradni laboratorij za celotno analitsko metodo ter se potrdi, kot je opisano v smernicah o negotovosti merjenja v preskuševalnih laboratorijih za GSO (1), ki jih je oblikoval JRC.

Posamična krmila, krmni dodatki ali, v primerih krmnih mešanic, vsako posamično krmilo ali krmni dodatek, iz katerega je sestavljena, se štejejo za neskladne z Uredbo (ES) št. 1829/2003, ko je rezultat analize (x) za eno izmerjeno transformacijo minus razširjena negotovost merjenja (U) enak ali večji od 0,1 mas. % GS snovi. Ko so rezultati izraženi predvsem kot število kopij gensko spremenjene DNK glede na ciljno taksonomsko specifično število kopij DNK, izračunano v obliki haploidnih genomov, se prevedejo v masne deleže v skladu z informacijami iz vseh poročil o validaciji RL-EU.

---

(1)  http://www.irmm.jrc.be/html/reference_materials_catalogue/user_support/EUR22756EN.pdf

---

| 25.6.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 166/16 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 166/16

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 620/2011

z dne 24. junija 2011

o spremembi Priloge I k Uredbi Sveta (EGS) št. 2658/87 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 2658/87 z dne 23. julija 1987 o tarifni in statistični nomenklaturi ter o skupni carinski tarifi (1) in zlasti člena 9(1)(d) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Po pritožbi, ki so jo vložile nekatere države v Svetovni trgovinski organizaciji (STO), je bilo v poročilu Odbora STO, ki ga je 21. septembra 2010 sprejel organ za reševanje sporov STO (2), zaključeno, da Evropska unija med drugim ni ukrepala v skladu s Splošnim sporazumom o tarifah in trgovini 1994 (GATT 1994), ko je za določene proizvode informacijske tehnologije, izdelane v Evropski uniji, določila manj ugodne tarife od zavezujočih tarif v skladu s sporazumom o informacijski tehnologiji. Prilogo I k Uredbi (EGS) št. 2658/87 je treba spremeniti, da bi bila skladna z mednarodnimi obveznostmi Evropske unije v okviru GATT 1994. Zahtevane spremembe so v skladu s Sklepom Sveta 97/359/ES z dne 24. marca 1997 o odpravi carin dajatev na izdelke informacijske tehnologije (3), s katerim je bil odobren sporazum o informacijski tehnologiji. |
| --- | --- |

(1)

Po pritožbi, ki so jo vložile nekatere države v Svetovni trgovinski organizaciji (STO), je bilo v poročilu Odbora STO, ki ga je 21. septembra 2010 sprejel organ za reševanje sporov STO (2), zaključeno, da Evropska unija med drugim ni ukrepala v skladu s Splošnim sporazumom o tarifah in trgovini 1994 (GATT 1994), ko je za določene proizvode informacijske tehnologije, izdelane v Evropski uniji, določila manj ugodne tarife od zavezujočih tarif v skladu s sporazumom o informacijski tehnologiji. Prilogo I k Uredbi (EGS) št. 2658/87 je treba spremeniti, da bi bila skladna z mednarodnimi obveznostmi Evropske unije v okviru GATT 1994. Zahtevane spremembe so v skladu s Sklepom Sveta 97/359/ES z dne 24. marca 1997 o odpravi carin dajatev na izdelke informacijske tehnologije (3), s katerim je bil odobren sporazum o informacijski tehnologiji.

| (2) | V skladu s poročilom Odbora STO digitalno kopiranje ne bi smelo predstavljati fotokopiranja v okviru GATT 1994 in hitrost kopiranja ne bi smela biti edino merilo za uvrščanje. Tarifno podštevilko 8443 31 iz Priloge I k Uredbi (EGS) št. 2658/87 in ustrezno stopnjo dajatve je zato treba spremeniti. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s poročilom Odbora STO digitalno kopiranje ne bi smelo predstavljati fotokopiranja v okviru GATT 1994 in hitrost kopiranja ne bi smela biti edino merilo za uvrščanje. Tarifno podštevilko 8443 31 iz Priloge I k Uredbi (EGS) št. 2658/87 in ustrezno stopnjo dajatve je zato treba spremeniti.

| (3) | Besedilo tarifne podštevilke 8528 71 15 KN (prej 8528 71 13) je treba spremeniti, da bi vključevalo televizijske komunikatorje, ki bi lahko opravljali tudi dodatne funkcije snemanja ali reprodukcije, če zaradi tega ne bi izgubili bistvenega značaja televizijskega komunikatorja. |
| --- | --- |

(3)

Besedilo tarifne podštevilke 8528 71 15 KN (prej 8528 71 13) je treba spremeniti, da bi vključevalo televizijske komunikatorje, ki bi lahko opravljali tudi dodatne funkcije snemanja ali reprodukcije, če zaradi tega ne bi izgubili bistvenega značaja televizijskega komunikatorja.

| (4) | Ta uredba bi morala začeti veljati 1. julija 2011, to je ob koncu razumnega časovnega obdobja, o katerem se dogovorijo Evropska unija in tožeče stranke in v katerem Evropska unija uskladi svoje predpise z obveznostmi STO. |
| --- | --- |

(4)

Ta uredba bi morala začeti veljati 1. julija 2011, to je ob koncu razumnega časovnega obdobja, o katerem se dogovorijo Evropska unija in tožeče stranke in v katerem Evropska unija uskladi svoje predpise z obveznostmi STO.

| (5) | Ker priporočila iz poročil, ki jih sprejme organ za reševanje sporov STO, veljajo samo za naprej, ta uredba ne sme veljati za nazaj ali določati smernic za razlago za nazaj. Ker ta uredba ne more delovati kot smernica za razlago pri uvrščanju blaga, ki je bilo sproščeno v prost promet pred 1. julijem 2011, se tudi ne more uporabiti kot podlaga za povračilo kakršnih koli dajatev, ki so bile plačane pred zadevnim datumom. |
| --- | --- |

(5)

Ker priporočila iz poročil, ki jih sprejme organ za reševanje sporov STO, veljajo samo za naprej, ta uredba ne sme veljati za nazaj ali določati smernic za razlago za nazaj. Ker ta uredba ne more delovati kot smernica za razlago pri uvrščanju blaga, ki je bilo sproščeno v prost promet pred 1. julijem 2011, se tudi ne more uporabiti kot podlaga za povračilo kakršnih koli dajatev, ki so bile plačane pred zadevnim datumom.

| (6) | Odbor za carinski zakonik ni podal mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik – |
| --- | --- |

(6)

Odbor za carinski zakonik ni podal mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Oddelek XVI drugega dela Priloge I k Uredbi (EGS) št. 2658/87 se spremeni, kot je določeno v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 1. julija 2011.

Nima niti veljavnosti za nazaj niti ne določa smernic za razlago za nazaj.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 24. junija 2011

Za Komisijo V imenu predsednika

Algirdas ŠEMETA

Član Komisije

---

(1)  UL L 256, 7.9.1987, str. 1.

1

(2)  WT/DS375/R, WT/DS376/R, WT/DS377/R.

2

(3)  UL L 155, 12.6.1997, str. 1.

3

---

PRILOGA

Oddelek XVI drugega dela Priloge I k Uredbi (EGS) št. 2658/87 se spremeni:

| 1. | poglavje 84 se spremeni:






  (a) | vrstica za oznako KN 8443 31 10 se črta; |
| --- | --- | --- |

1.

poglavje 84 se spremeni:

(a)

vrstica za oznako KN 8443 31 10 se črta;

| (b) | med vrstico za oznako KN 8443 31 10 in vrstico za oznako KN 8443 31 91 se črta „– – – drugo“; |
| --- | --- |

(b)

med vrstico za oznako KN 8443 31 10 in vrstico za oznako KN 8443 31 91 se črta „– – – drugo“;

| (c) | vstavi se naslednja vrstica za oznako KN 8443 31 20:








  „8443 31 20 | – – – stroji, katerih glavna funkcija je digitalno kopiranje, ki uporabljajo za kopiranje skeniranje izvirnika in tiskanje kopij z elektrostatičnim tiskalnim strojem ... | 2,2 % | p/st“ |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(c)

vstavi se naslednja vrstica za oznako KN 8443 31 20:

„8443 31 20

– – – stroji, katerih glavna funkcija je digitalno kopiranje, ki uporabljajo za kopiranje skeniranje izvirnika in tiskanje kopij z elektrostatičnim tiskalnim strojem ...

2,2 %

p/st“

| (d) | vstavi se naslednja vrstica za oznako KN 8443 31 80:








  „8443 31 80 | – – – drugo ... | prosto | p/st“ |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(d)

vstavi se naslednja vrstica za oznako KN 8443 31 80:

„8443 31 80

– – – drugo ...

prosto

p/st“

| (e) | vrstica za oznako KN 8443 31 91 se črta; |
| --- | --- |

(e)

vrstica za oznako KN 8443 31 91 se črta;

| (f) | vrstica za oznako KN 8443 31 99 se črta; |
| --- | --- |

(f)

vrstica za oznako KN 8443 31 99 se črta;

| 2. | poglavje 85 se spremeni:






  (a) | vrstica za oznako KN 8528 71 13 se črta; |
| --- | --- | --- |

2.

poglavje 85 se spremeni:

(a)

vrstica za oznako KN 8528 71 13 se črta;

| (b) | vstavi se naslednja vrstica za oznako KN 8528 71 15:








  „8528 71 15 | – – – – naprave z mikroprocesorsko enoto z vgrajenim modemom za dostop do interneta in funkcijo za interaktivno izmenjavo informacij, zmožne sprejemanja televizijskih signalov (tako imenovani ‚televizijski komunikatorji‘, vključno s tistimi, ki imajo vgrajeno napravo za snemanje ali reprodukcijo, če zaradi tega ne izgubijo bistvenega značaja televizijskega komunikatorja) ... | prosto | p/st“ |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(b)

vstavi se naslednja vrstica za oznako KN 8528 71 15:

„8528 71 15

– – – – naprave z mikroprocesorsko enoto z vgrajenim modemom za dostop do interneta in funkcijo za interaktivno izmenjavo informacij, zmožne sprejemanja televizijskih signalov (tako imenovani ‚televizijski komunikatorji‘, vključno s tistimi, ki imajo vgrajeno napravo za snemanje ali reprodukcijo, če zaradi tega ne izgubijo bistvenega značaja televizijskega komunikatorja) ...

prosto

p/st“

| (c) | vrstica za oznako KN 8528 71 90 se črta; |
| --- | --- |

(c)

vrstica za oznako KN 8528 71 90 se črta;

| (d) | vstavijo se naslednje vrstice za oznako KN 8528 71 19: | – – – drugo | | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| „8528 71 91 | – – – – naprave z mikroprocesorsko enoto z vgrajenim modemom za dostop do interneta in funkcijo za interaktivno izmenjavo informacij, zmožne sprejemanja televizijskih signalov (tako imenovani ‚televizijski komunikatorji‘, vključno s tistimi, ki imajo vgrajeno napravo za snemanje ali reprodukcijo, če zaradi tega ne izgubijo bistvenega značaja televizijskega komunikatorja) ... | prosto | p/st |
| 8528 71 99 | – – – – drugo ... | 14 | p/st“ |

(d)

vstavijo se naslednje vrstice za oznako KN 8528 71 19:

– – – drugo

„8528 71 91

– – – – naprave z mikroprocesorsko enoto z vgrajenim modemom za dostop do interneta in funkcijo za interaktivno izmenjavo informacij, zmožne sprejemanja televizijskih signalov (tako imenovani ‚televizijski komunikatorji‘, vključno s tistimi, ki imajo vgrajeno napravo za snemanje ali reprodukcijo, če zaradi tega ne izgubijo bistvenega značaja televizijskega komunikatorja) ...

prosto

p/st

8528 71 99

– – – – drugo ...

14

p/st“

---

| 25.6.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 166/18 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 166/18

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 621/2011

z dne 24. junija 2011

o stoenainpetdeseti spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 881/2002 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte, povezane z Osama bin Ladnom, mrežo Al-Kaida in talibani

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 881/2002 z dne 27. maja 2002 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte, povezane z Osama bin Ladnom, mrežo Al-Kaida in talibani, in o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 467/2001 o prepovedi izvoza nekaterega blaga in storitev v Afganistan, o poostritvi prepovedi poletov in podaljšanju zamrznitve sredstev in drugih finančnih virov talibanov iz Afganistana (1), ter zlasti člena 7(1)(a), člena 7a(1) in člena 7a(5) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Priloga I k Uredbi (ES) št. 881/2002 navaja osebe, skupine in subjekte, ki jih zadeva zamrznitev sredstev in gospodarskih virov iz navedene uredbe. |
| --- | --- |

(1)

Priloga I k Uredbi (ES) št. 881/2002 navaja osebe, skupine in subjekte, ki jih zadeva zamrznitev sredstev in gospodarskih virov iz navedene uredbe.

| (2) | Odbor za sankcije Varnostnega sveta Združenih narodov je 14. junija 2011 sklenil črtati dve fizični osebi s seznama oseb, skupin in subjektov, za katere velja zamrznitev sredstev in gospodarskih virov. Odbor je 16. junija 2011 sklenil dodati eno fizično osebo na seznam ter spremeniti en vnos na seznamu. |
| --- | --- |

(2)

Odbor za sankcije Varnostnega sveta Združenih narodov je 14. junija 2011 sklenil črtati dve fizični osebi s seznama oseb, skupin in subjektov, za katere velja zamrznitev sredstev in gospodarskih virov. Odbor je 16. junija 2011 sklenil dodati eno fizično osebo na seznam ter spremeniti en vnos na seznamu.

| (3) | Prilogo I k Uredbi (ES) št. 881/2002 je zato treba ustrezno posodobiti. |
| --- | --- |

(3)

Prilogo I k Uredbi (ES) št. 881/2002 je zato treba ustrezno posodobiti.

| (4) | Da se zagotovi učinkovitost ukrepov, predvidenih s to uredbo, bi morala ta uredba začeti veljati takoj – |
| --- | --- |

(4)

Da se zagotovi učinkovitost ukrepov, predvidenih s to uredbo, bi morala ta uredba začeti veljati takoj –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga I k Uredbi (ES) št. 881/2002 se spremeni v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 24. junija 2011

Za Komisijo V imenu predsednika

Vodja službe za instrumente zunanje politike

---

(1)  UL L 139, 29.5.2002, str. 9.

1

---

PRILOGA

Priloga I k Uredbi (ES) št. 881/2002 se spremeni:

| 1. | Pod naslovom „Fizične osebe“ se črtajo naslednji vnosi:






  (a) | „Tarek Ben Al-Bechir Ben Amara Al-Charaabi (tudi (a) Tarek Sharaabi, (b) Haroun, (c) Frank). Naslov: Vordere Gasse 29, 7012, Felsberg, Švica. Datum rojstva: 31.3.1970. Kraj rojstva: Tunis, Tunizija. Državljanstvo: tunizijsko. Št. potnega lista: L579603 (tunizijski potni list, izdan v Milanu 19.11.1997, prenehal veljati 18.11.2002). Nacionalna matična št.: 007-99090. Drugi podatki: (b) italijanska davčna številka: CHRTRK70C31Z352U, (b) ime matere: Charaabi Hedia. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 24.4.2002.“ |
| --- | --- | --- |

1.

Pod naslovom „Fizične osebe“ se črtajo naslednji vnosi:

(a)

„Tarek Ben Al-Bechir Ben Amara Al-Charaabi (tudi (a) Tarek Sharaabi, (b) Haroun, (c) Frank). Naslov: Vordere Gasse 29, 7012, Felsberg, Švica. Datum rojstva: 31.3.1970. Kraj rojstva: Tunis, Tunizija. Državljanstvo: tunizijsko. Št. potnega lista: L579603 (tunizijski potni list, izdan v Milanu 19.11.1997, prenehal veljati 18.11.2002). Nacionalna matična št.: 007-99090. Drugi podatki: (b) italijanska davčna številka: CHRTRK70C31Z352U, (b) ime matere: Charaabi Hedia. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 24.4.2002.“

| (b) | „Safet Ekrem Durguti. Naslov: 175 Bosanska ul., Travnik, Bosna in Hercegovina. Datum rojstva: 10.5.1967. Kraj rojstva: Orahovac, Kosovo. Državljanstvo: Bosne in Hercegovine. Št. potnega lista: 6371551 (biometrični potni list Bosne in Hercegovine, izdan v Travniku 9. 4. 2009 in veljaven do 4. 9. 2014) Nacionalna identifikacijska številka: (a) JMB 1005967953038 (osebna identifikacijska številka Bosne in Hercegovine), (b) 04DFC71259 (osebna izkaznica Bosne in Hercegovine), (c) 04DFA8802 vozniško dovoljenje Bosne in Hercegovine, ki ga je izdalo Ministrstvo za notranje zadeve Osrednjebosanskega kantona, Travnik, Bosna in Hercegovina). Drugi podatki: (a) ime očeta: Ekrem; (b) ustanovitelj Al-Haramain Islamic Foundation in njen vodja od leta 1998 do leta 2002; (c) dela kot učitelj na Elci Ibrahim Pasha’s Madrasah, Travnik, Bosna in Hercegovina. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 26.12.2003.“ |
| --- | --- |

(b)

„Safet Ekrem Durguti. Naslov: 175 Bosanska ul., Travnik, Bosna in Hercegovina. Datum rojstva: 10.5.1967. Kraj rojstva: Orahovac, Kosovo. Državljanstvo: Bosne in Hercegovine. Št. potnega lista: 6371551 (biometrični potni list Bosne in Hercegovine, izdan v Travniku 9. 4. 2009 in veljaven do 4. 9. 2014) Nacionalna identifikacijska številka: (a) JMB 1005967953038 (osebna identifikacijska številka Bosne in Hercegovine), (b) 04DFC71259 (osebna izkaznica Bosne in Hercegovine), (c) 04DFA8802 vozniško dovoljenje Bosne in Hercegovine, ki ga je izdalo Ministrstvo za notranje zadeve Osrednjebosanskega kantona, Travnik, Bosna in Hercegovina). Drugi podatki: (a) ime očeta: Ekrem; (b) ustanovitelj Al-Haramain Islamic Foundation in njen vodja od leta 1998 do leta 2002; (c) dela kot učitelj na Elci Ibrahim Pasha’s Madrasah, Travnik, Bosna in Hercegovina. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 26.12.2003.“

| 2. | Pod naslov „Fizične osebe“ se doda naslednji vnos:
  „Othman Ahmed Othman Al-Ghamdi (tudi (a) Othman al-Ghamdi, (b) Uthman al-Ghamdi, (c) Uthman al-Ghamidi, (d) Othman bin Ahmed bin Othman Alghamdi, (e) Othman Ahmed Othman Al Omairah, (f) Uthman Ahmad Uthman al-Ghamdi, (g) Othman Ahmed Othman al-Omirah, (h) Al Umairah al-Ghamdi, (i) Othman Bin Ahmed Bin Othman). Naslov: Jemen. Datum rojstva: (a) 27. 5. 1979, (b) 1973 (Othman Ahmed Othman Al Omairah). Kraj rojstva: (a) Saudova Arabija, (b) Jemen (Othman Ahmed Othman Al Omairah). Državljanstvo: (a) Saudove Arabije, (b) Jemena (Othman Ahmed Othman Al Omairah). Nacionalna matična št.: 1089516791 (nacionalna osebna izkaznica Saudove Arabije). Drugi podatki: (a) ime očeta je Ahmed Othman Al Omirah, (b) operativni poveljnik Al-Kaide z Arabskega polotoka, vključen v dejavnosti zbiranja sredstev in ustvarjanja zalog orožja za operacije Al-Kaide z Arabskega polotoka v Jemnu, (c) Znani sodelavec Qasima Yahye Mahdija al-Rimija in Fahda Mohammeda Ahmeda al-Qusa, (d) Interpolova oranžna mednarodna tiralica (številka spisa 2009/52/OS/CCC, #14). Interpolova rdeča mednarodna tiralica (kontrolna številka A-596/3-2009, številka spisa 2009/3731). (e) Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 16. 6. 2011.“ |
| --- | --- |

2.

Pod naslov „Fizične osebe“ se doda naslednji vnos:

„Othman Ahmed Othman Al-Ghamdi (tudi (a) Othman al-Ghamdi, (b) Uthman al-Ghamdi, (c) Uthman al-Ghamidi, (d) Othman bin Ahmed bin Othman Alghamdi, (e) Othman Ahmed Othman Al Omairah, (f) Uthman Ahmad Uthman al-Ghamdi, (g) Othman Ahmed Othman al-Omirah, (h) Al Umairah al-Ghamdi, (i) Othman Bin Ahmed Bin Othman). Naslov: Jemen. Datum rojstva: (a) 27. 5. 1979, (b) 1973 (Othman Ahmed Othman Al Omairah). Kraj rojstva: (a) Saudova Arabija, (b) Jemen (Othman Ahmed Othman Al Omairah). Državljanstvo: (a) Saudove Arabije, (b) Jemena (Othman Ahmed Othman Al Omairah). Nacionalna matična št.: 1089516791 (nacionalna osebna izkaznica Saudove Arabije). Drugi podatki: (a) ime očeta je Ahmed Othman Al Omirah, (b) operativni poveljnik Al-Kaide z Arabskega polotoka, vključen v dejavnosti zbiranja sredstev in ustvarjanja zalog orožja za operacije Al-Kaide z Arabskega polotoka v Jemnu, (c) Znani sodelavec Qasima Yahye Mahdija al-Rimija in Fahda Mohammeda Ahmeda al-Qusa, (d) Interpolova oranžna mednarodna tiralica (številka spisa 2009/52/OS/CCC, #14). Interpolova rdeča mednarodna tiralica (kontrolna številka A-596/3-2009, številka spisa 2009/3731). (e) Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 16. 6. 2011.“

Al-Ghamdi

| 3. | Vnos „Al-Haramain Islamic Foundation (tudi (a) Vazir, (b) Vezir). Naslov: (a) 64 Poturmahala, Travnik, Bosna in Hercegovina; (b) Sarajevo, Bosna in Hercegovina. Drugi podatki: med zaposlenimi in pridruženimi člani sta tudi Najib Ben Mohamed Ben Salem Al-Waz in Safet Durguti. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 13. 3. 2002.“ pod naslovom „Pravne osebe, skupine in subjekti“ se nadomesti z naslednjim:
  „Al-Haramain Islamic Foundation (tudi (a) Vazir, (b) Vezir). Naslov: (a) 64 Poturmahala, Travnik, Bosna in Hercegovina; (b) Sarajevo, Bosna in Hercegovina. Drugi podatki: med zaposlenimi in pridruženimi člani je tudi Najib Ben Mohamed Ben Salem Al-Waz. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 13. 3. 2002.“ |
| --- | --- |

3.

Vnos „Al-Haramain Islamic Foundation (tudi (a) Vazir, (b) Vezir). Naslov: (a) 64 Poturmahala, Travnik, Bosna in Hercegovina; (b) Sarajevo, Bosna in Hercegovina. Drugi podatki: med zaposlenimi in pridruženimi člani sta tudi Najib Ben Mohamed Ben Salem Al-Waz in Safet Durguti. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 13. 3. 2002.“ pod naslovom „Pravne osebe, skupine in subjekti“ se nadomesti z naslednjim:

„Al-Haramain Islamic Foundation (tudi (a) Vazir, (b) Vezir). Naslov: (a) 64 Poturmahala, Travnik, Bosna in Hercegovina; (b) Sarajevo, Bosna in Hercegovina. Drugi podatki: med zaposlenimi in pridruženimi člani je tudi Najib Ben Mohamed Ben Salem Al-Waz. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 13. 3. 2002.“

---

| 25.6.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 166/20 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 166/20

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 622/2011

z dne 24. junija 2011

o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (1),

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 543/2011 z dne 7. junija 2011 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 136(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Standardne uvozne vrednosti iz člena 136 Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 25. junija 2011.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 24. junija 2011

Za Komisijo V imenu predsednika

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 157, 15.6.2011, str. 1.

2

---

PRILOGA

Pavšalne uvozne vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretjih držav (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | AR | 23,1 |
| MK | 54,8 |
| TR | 73,2 |
| ZZ | 50,4 |
| 0707 00 05 | TR | 83,7 |
| ZZ | 83,7 |
| 0709 90 70 | TR | 97,5 |
| ZZ | 97,5 |
| 0805 50 10 | AR | 62,3 |
| BR | 40,6 |
| TR | 65,0 |
| UY | 65,6 |
| ZA | 110,3 |
| ZZ | 68,8 |
| 0808 10 80 | AR | 132,6 |
| BR | 78,0 |
| CA | 105,9 |
| CL | 99,5 |
| CN | 118,6 |
| NZ | 109,7 |
| US | 166,4 |
| UY | 91,7 |
| ZA | 92,9 |
| ZZ | 110,6 |
| 0809 10 00 | AR | 89,7 |
| TR | 241,9 |
| ZZ | 165,8 |
| 0809 20 95 | TR | 327,3 |
| XS | 382,4 |
| ZZ | 354,9 |
| 0809 30 | EC | 116,4 |
| TR | 179,1 |
| ZZ | 147,8 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretjih držav (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

AR

23,1

MK

54,8

TR

73,2

ZZ

50,4

0707 00 05

TR

83,7

ZZ

83,7

0709 90 70

TR

97,5

ZZ

97,5

0805 50 10

AR

62,3

BR

40,6

TR

65,0

UY

65,6

ZA

110,3

ZZ

68,8

0808 10 80

AR

132,6

BR

78,0

CA

105,9

CL

99,5

CN

118,6

NZ

109,7

US

166,4

UY

91,7

ZA

92,9

ZZ

110,6

0809 10 00

AR

89,7

TR

241,9

ZZ

165,8

0809 20 95

TR

327,3

XS

382,4

ZZ

354,9

0809 30

EC

116,4

TR

179,1

ZZ

147,8

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

SKLEPI

| 25.6.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 166/22 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 166/22

---

SKLEP SVETA

z dne 9. junija 2011

o spremembi schengenskega posvetovalnega omrežja (tehnične specifikacije)

(2011/369/EU)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 789/2001 z dne 24. aprila 2001, s katero se Svetu pridržijo izvedbena pooblastila v zvezi z nekaterimi podrobnejšimi predpisi in praktičnimi postopki preverjanja prošenj za vizume (1), in zlasti člena 1(2) Uredbe,

ob upoštevanju pobude Kraljevine Belgije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Schengensko posvetovalno omrežje (tehnične specifikacije) je bilo vzpostavljeno za posvetovanje med osrednjimi organi držav članic v zvezi s prošnjami za vizume, ki jih predložijo državljani določenih tretjih držav. |
| --- | --- |

(1)

Schengensko posvetovalno omrežje (tehnične specifikacije) je bilo vzpostavljeno za posvetovanje med osrednjimi organi držav članic v zvezi s prošnjami za vizume, ki jih predložijo državljani določenih tretjih držav.

| (2) | Formate rubrik obrazcev, posredovanih zaradi posvetovanja med državami članicami, bi bilo treba spremeniti, posodobljeni seznam tričrkovnih kod Mednarodne organizacije za civilno letalstvo (ICAO) (v nadaljnjem besedilu: tričrkovnih kod (ICAO)) za države, subjekte, ozemlja, državljanstva in organizacije pa bi bilo treba z določenimi izjemami uporabiti v okviru navedenega posvetovanja v skladu s seznamom iz Uredbe Sveta (ES) št. 539/2001 z dne 15. marca 2001 o seznamu tretjih držav, katerih državljani morajo pri prehodu zunanjih meja imeti vizume, in držav, katerih državljani so oproščeni te zahteve (2). Uporaba tričrkovnih kod ICAO z določenimi izjemami ne vpliva in ne posega v pristojnosti držav članic glede priznavanja ali nepriznavanja držav ali subjektov. Kode, določene za Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo in Kosovo (3), so v tem sklepu navedene le za namene posvetovanja z VISION. |
| --- | --- |

(2)

Formate rubrik obrazcev, posredovanih zaradi posvetovanja med državami članicami, bi bilo treba spremeniti, posodobljeni seznam tričrkovnih kod Mednarodne organizacije za civilno letalstvo (ICAO) (v nadaljnjem besedilu: tričrkovnih kod (ICAO)) za države, subjekte, ozemlja, državljanstva in organizacije pa bi bilo treba z določenimi izjemami uporabiti v okviru navedenega posvetovanja v skladu s seznamom iz Uredbe Sveta (ES) št. 539/2001 z dne 15. marca 2001 o seznamu tretjih držav, katerih državljani morajo pri prehodu zunanjih meja imeti vizume, in držav, katerih državljani so oproščeni te zahteve (2). Uporaba tričrkovnih kod ICAO z določenimi izjemami ne vpliva in ne posega v pristojnosti držav članic glede priznavanja ali nepriznavanja držav ali subjektov. Kode, določene za Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo in Kosovo (3), so v tem sklepu navedene le za namene posvetovanja z VISION.

| (3) | Tehnične specifikacije schengenskega posvetovalnega omrežja (tehnične specifikacije) bi bilo treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(3)

Tehnične specifikacije schengenskega posvetovalnega omrežja (tehnične specifikacije) bi bilo treba ustrezno spremeniti.

| (4) | Ta sklep predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda pri katerem Združeno kraljestvo ne sodeluje v skladu s Sklepom Sveta 2000/365/ES z dne 29. maja 2000 o prošnji Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska za sodelovanje pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda (4); Združeno kraljestvo torej ne sodeluje pri sprejetju tega akta, ki zato zanj ni zavezujoč in se v njem ne uporablja. |
| --- | --- |

(4)

Ta sklep predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda pri katerem Združeno kraljestvo ne sodeluje v skladu s Sklepom Sveta 2000/365/ES z dne 29. maja 2000 o prošnji Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska za sodelovanje pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda (4); Združeno kraljestvo torej ne sodeluje pri sprejetju tega akta, ki zato zanj ni zavezujoč in se v njem ne uporablja.

| (5) | Ta sklep predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda pri katerem Irska ne sodeluje v skladu s Sklepom Sveta 2002/192/ES z dne 28. februarja 2002 o prošnji Irske, da sodeluje pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda (5). Irska torej ne sodeluje pri sprejetju tega akta, ki zato zanjo ni zavezujoč in se v njej ne uporablja. |
| --- | --- |

(5)

Ta sklep predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda pri katerem Irska ne sodeluje v skladu s Sklepom Sveta 2002/192/ES z dne 28. februarja 2002 o prošnji Irske, da sodeluje pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda (5). Irska torej ne sodeluje pri sprejetju tega akta, ki zato zanjo ni zavezujoč in se v njej ne uporablja.

| (6) | V skladu s členoma 1 in 2 Protokola št. 22 o stališču Danske, ki je priložen k Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, Danska ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zato zanjo ni zavezujoč in se v njej ne uporablja. Ker ta sklep nadgrajuje schengenski pravni red, se Danska v skladu s členom 4 navedenega protokola v šestih mesecih od dne, ko Svet sprejme ta sklep, odloči, ali bo ta sklep prenesla v svoje nacionalno pravo. |
| --- | --- |

(6)

V skladu s členoma 1 in 2 Protokola št. 22 o stališču Danske, ki je priložen k Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, Danska ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zato zanjo ni zavezujoč in se v njej ne uporablja. Ker ta sklep nadgrajuje schengenski pravni red, se Danska v skladu s členom 4 navedenega protokola v šestih mesecih od dne, ko Svet sprejme ta sklep, odloči, ali bo ta sklep prenesla v svoje nacionalno pravo.

| (7) | Ta sklep predstavlja za Islandijo in Norveško nadaljnji razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma med Svetom Evropske unije in Republiko Islandijo ter Kraljevino Norveško o pridružitvi obeh k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (6), ki spadajo na področje iz točke A člena 1 Sklepa Sveta 1999/437/ES z dne 17. maja 1999 o nekaterih izvedbenih predpisih za uporabo navedenega sporazuma (7). |
| --- | --- |

(7)

Ta sklep predstavlja za Islandijo in Norveško nadaljnji razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma med Svetom Evropske unije in Republiko Islandijo ter Kraljevino Norveško o pridružitvi obeh k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (6), ki spadajo na področje iz točke A člena 1 Sklepa Sveta 1999/437/ES z dne 17. maja 1999 o nekaterih izvedbenih predpisih za uporabo navedenega sporazuma (7).

| (8) | Ta sklep predstavlja za Švico razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (8), ki spadajo na področje iz točke A člena 1 Sklepa 1999/437/ES, v povezavi s členom 3 Sklepa Sveta 2008/146/ES (9). |
| --- | --- |

(8)

Ta sklep predstavlja za Švico razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (8), ki spadajo na področje iz točke A člena 1 Sklepa 1999/437/ES, v povezavi s členom 3 Sklepa Sveta 2008/146/ES (9).

| (9) | Ta sklep predstavlja za Lihtenštajn razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Protokola med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o pristopu Kneževine Lihtenštajn k Sporazumu med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (10), ki spadajo na področje iz točke A člena 1 Sklepa 1999/437/ES, v povezavi s členom 3 Sklepa Sveta 2011/349/EU (11). |
| --- | --- |

(9)

Ta sklep predstavlja za Lihtenštajn razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Protokola med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o pristopu Kneževine Lihtenštajn k Sporazumu med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (10), ki spadajo na področje iz točke A člena 1 Sklepa 1999/437/ES, v povezavi s členom 3 Sklepa Sveta 2011/349/EU (11).

| (10) | Ta sklep predstavlja za Ciper akt, ki nadgrajuje ali je kako drugače povezan s schengenskim pravnim redom v smislu člena 3(2) Akta o pristopu iz leta 2003. |
| --- | --- |

(10)

Ta sklep predstavlja za Ciper akt, ki nadgrajuje ali je kako drugače povezan s schengenskim pravnim redom v smislu člena 3(2) Akta o pristopu iz leta 2003.

| (11) | Ta sklep predstavlja akt, ki nadgrajuje ali je kako drugače povezan s schengenskim pravnim redom v smislu člena 4(2) Akta o pristopu iz leta 2005. |
| --- | --- |

(11)

Ta sklep predstavlja akt, ki nadgrajuje ali je kako drugače povezan s schengenskim pravnim redom v smislu člena 4(2) Akta o pristopu iz leta 2005.

| (12) | V skladu s členom 58(4) Uredbe (ES) št. 810/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o vizumskem zakoniku Skupnosti (Vizumski zakonik) (12) bi se moral do datuma iz člena 46 Uredbe (ES) št. 767/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o vizumskem informacijskem sistemu (VIS) in izmenjavi podatkov med državami članicami o vizumih za kratkoročno prebivanje (Uredba VIS) (13) po potrebi še naprej uporabljati postopek iz člena 1(2) Uredbe Sveta (ES) št. 789/2001, in sicer za spremembe določenih delov schengenskega posvetovalnega omrežja (tehnične specifikacije) – |
| --- | --- |

(12)

V skladu s členom 58(4) Uredbe (ES) št. 810/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o vizumskem zakoniku Skupnosti (Vizumski zakonik) (12) bi se moral do datuma iz člena 46 Uredbe (ES) št. 767/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o vizumskem informacijskem sistemu (VIS) in izmenjavi podatkov med državami članicami o vizumih za kratkoročno prebivanje (Uredba VIS) (13) po potrebi še naprej uporabljati postopek iz člena 1(2) Uredbe Sveta (ES) št. 789/2001, in sicer za spremembe določenih delov schengenskega posvetovalnega omrežja (tehnične specifikacije) –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Deli 1, 2 in 3 schengenskega posvetovalnega omrežja (tehnične specifikacije) se spremenijo, kakor je ustrezno navedeno v prilogah I, II in III.

Člen 2

Ta sklep začne veljati 9. junija 2011.

Uporablja se od 10. julija 2011.

Člen 3

Ta sklep je v skladu s Pogodbama naslovljen na države članice.

V Luxembourgu, 9. junija 2011

Za Svet

Predsednik

PINTÉR S.

---

(1)  UL L 116, 26.4.2001, str. 2.

1

(2)  UL L 81, 21.3.2001, str. 1.

2

(3)  V skladu z Resolucijo Varnostnega sveta Združenih narodov 1244 (1999).

3

(4)  UL L 131, 1.6.2000, str. 43.

4

(5)  UL L 64, 7.3.2002, str. 20.

5

(6)  UL L 176, 10.7.1999, str. 36.

6

(7)  UL L 176, 10.7.1999, str. 31.

7

(8)  UL L 53, 27.2.2008, str. 52.

8

(9)  UL L 53, 27.2.2008, str. 1.

9

(10)  UL L 160, 18.6.2011, str. 3.

10

(11)  UL L 160, 18.6.2011, str. 1.

11

(12)  UL L 243, 15.9.2009, str. 1.

12

(13)  UL L 218, 13.8.2008, str. 60.

13

---

PRILOGA I

Točka 1.3 dela 1 schengenskega posvetovalnega omrežja (tehnične specifikacije) se nadomesti z naslednjim:

„1.3   DEFINING MESSAGE CHARACTERISTICS

For every message to be sent via the network, the following structural characteristics should be met:

| | The ‘From’ item of the message contains the senders applications address.
  For example:
  From: vision@vision-mailer.nl |
| --- | --- |

The ‘From’ item of the message contains the senders applications address.

For example:

From: vision@vision-mailer.nl

| | The ‘To’ item of the message contains the recipients application address.
  For example:
  To: vision@vision-mailer.de
  Implementation tip: be aware that it is possible to make use of multiple recipients delimited by commas. But if the application does so, on received FORMs R it has to determine the FORM R sender, because it will receive references to identical message-identifiers (heading ‘000’). Sending separate messages to each partner State with different ‘000’ headings is less confusing. |
| --- | --- |

The ‘To’ item of the message contains the recipients application address.

For example:

To: vision@vision-mailer.de

Implementation tip: be aware that it is possible to make use of multiple recipients delimited by commas. But if the application does so, on received FORMs R it has to determine the FORM R sender, because it will receive references to identical message-identifiers (heading ‘000’). Sending separate messages to each partner State with different ‘000’ headings is less confusing.

| | The ‘Subject’ item of the message contains a ‘file number’ and a full stop (‘.’) followed by the form-type identifier (Letter: ‘A’, ‘B’, ‘C’, ‘E’, ‘F’, ‘G’, ‘H’ or ‘R’). For the respective forms, the ‘file number’ equals the content of its heading: ‘001’ in FORM ‘A’, ‘B’, ‘C’, ‘F’, ‘G’, ‘H’ and the content of heading ‘048’ in a FORM E. For heading definitions see 2.1.2.
  Examples: | Subject:AUT0000010106AJKT00.B |
| --- | --- | --- |

The ‘Subject’ item of the message contains a ‘file number’ and a full stop (‘.’) followed by the form-type identifier (Letter: ‘A’, ‘B’, ‘C’, ‘E’, ‘F’, ‘G’, ‘H’ or ‘R’). For the respective forms, the ‘file number’ equals the content of its heading: ‘001’ in FORM ‘A’, ‘B’, ‘C’, ‘F’, ‘G’, ‘H’ and the content of heading ‘048’ in a FORM E. For heading definitions see 2.1.2.

Examples:

Subject:AUT0000010106AJKT00.B

| | Subject:FRA2007022457471104.E |
| --- | --- |

Subject:FRA2007022457471104.E

If a Member State receives a message with an incorrectly formulated subject, it has to discard that message without processing it. If the problem persists it has to be solved bilaterally by the technical staff.

| | The mail body has to be structured as follows:






  — | ‘text/plain’ is used as the ‘Media Type’ or ‘Mime Type’ see RFC2046 (http://tools.ietf.org/html/rfc2046), |
| --- | --- | --- |

The mail body has to be structured as follows:

—

‘text/plain’ is used as the ‘Media Type’ or ‘Mime Type’ see RFC2046 (http://tools.ietf.org/html/rfc2046),

| — | ‘ISO-8859-15’ is used as the ‘charset’. |
| --- | --- |

—

‘ISO-8859-15’ is used as the ‘charset’.

| | Hence in the ‘Header’ of every mail, the following line will appear:
  Content-Type: text/plain; charset = ISO-8859-15.“. |
| --- | --- |

Hence in the ‘Header’ of every mail, the following line will appear:

Content-Type: text/plain; charset = ISO-8859-15.“.

---

PRILOGA II

Točka 2.2.1 dela 2 schengenskega posvetovalnega omrežja (tehnične specifikacije) se nadomesti z naslednjim:

„2.2.1.   Three-letter codes (ICAO)

Codes for States, entities, territories, nationalities and organisations as well as further designations for the VISION consultation procedure.

Three-letter codes, as set out in ICAO Document 9303 on Machine-Readable Travel Documents, shall be used except in the following cases:

| 1. | for the Former Yugoslav Republic of Macedonia, XXG shall be used; |
| --- | --- |

1.

for the Former Yugoslav Republic of Macedonia, XXG shall be used;

| 2. | for Kosovo (1), XXD shall be used; |
| --- | --- |

2.

for Kosovo (1), XXD shall be used;

| 3. | for the Federal Republic of Germany, DEU shall be used. |
| --- | --- |

3.

for the Federal Republic of Germany, DEU shall be used.

Two lists will be made available on CIRCA:

1.   An ICAO-based code list (2): the latest version of the ICAO-based codes with the three exceptions mentioned above to be used for VISION consultation. This list shall be used in line with the list established by Regulation (EC) No 539/2001.

2.   A special VISION code list: the limited list of special VISION three-letter codes for specific cases.

Both lists will contain, next to the appropriate three-letter codes to be used for VISION consultation ‘valid from’ and ‘valid until’-values for these codes:

—   Valid-Until: Date from which the code becomes obsolete for VISION consultation,

—   Valid-From: Date from which the code becomes applicable to be used for VISION consultation.

If ICAO-updates are detected by a Member State or the Commission, it will immediately notify the General Secretariat of the Council. The ICAO-based code list will be updated by the Presidency as follows:

| — | new ICAO-codes shall be added with a ‘valid from’ date 30 days after publication of the updated list on CIRCA, |
| --- | --- |

—

new ICAO-codes shall be added with a ‘valid from’ date 30 days after publication of the updated list on CIRCA,

| — | for removed ICAO-codes the ‘valid until’ date shall be set 30 days after publication of the updated list on CIRCA and shall be kept for archival purposes. |
| --- | --- |

—

for removed ICAO-codes the ‘valid until’ date shall be set 30 days after publication of the updated list on CIRCA and shall be kept for archival purposes.

If, for technical reasons (e.g. old passports that are still valid), an expired ICAO-code has to be used further in the VISION Consultation Network, or in general if, for technical reasons, a new three-letter code is deemed necessary, this code shall be added to the special VISION code list after agreement in the Visa/VISION Working Party.

The General Secretariat of the Council shall notify Member States every time an updated list has been published on CIRCA.

---

(1)  Under United Nations Security Council Resolution 1244 (1999).

1

(2)  A table containing the current ICAO-codes can be found at the ICAO web site.“.

2

---

PRILOGA III

Zadnji odstavek točke 3.2.5 dela 3 schengenskega posvetovalnega omrežja (tehnične specifikacije) se črta.

---

| 25.6.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 166/26 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 166/26

---

SKLEP SVETA

z dne 20. junija 2011

o imenovanju španskega nadomestnega člana Odbora regij

(2011/370/EU)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 305 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga španske vlade,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 22. decembra 2009 in 18. januarja 2010 sprejel sklepa 2009/1014/EU (1) in 2010/29/EU (2) o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2010 do 25. januarja 2015. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 22. decembra 2009 in 18. januarja 2010 sprejel sklepa 2009/1014/EU (1) in 2010/29/EU (2) o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2010 do 25. januarja 2015.

| (2) | Zaradi izteka mandata Alberta MORENA HUMETA se je sprostilo mesto nadomestnega člana Odbora regij – |
| --- | --- |

(2)

Zaradi izteka mandata Alberta MORENA HUMETA se je sprostilo mesto nadomestnega člana Odbora regij –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Za preostanek mandata, ki se izteče 25. januarja 2015, se za nadomestnega člana Odbora regij imenuje:

| — | Senén FLORENSA I PALAU, Secretario de Asuntos Exteriores, Generalitat de Cataluña. |
| --- | --- |

—

Senén FLORENSA I PALAU, Secretario de Asuntos Exteriores, Generalitat de Cataluña.

Člen 2

Ta sklep začne veljati z dnem sprejetja.

V Luxembourgu, 20. junija 2011

Za Svet

Predsednik

MATOLCSY Gy.

---

(1)  UL L 348, 29.12.2009, str. 22.

1

(2)  UL L 12, 19.1.2010, str. 11.

2

---

| 25.6.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 166/27 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 166/27

---

SKLEP SVETA

z dne 20. junija 2011

o imenovanju avstrijskega nadomestnega člana Odbora regij

(2011/371/EU)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 305 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga avstrijske vlade,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 22. decembra 2009 in 18. januarja 2010 sprejel sklepa 2009/1014/EU (1) in 2010/29/EU (2) o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2010 do 25. januarja 2015. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 22. decembra 2009 in 18. januarja 2010 sprejel sklepa 2009/1014/EU (1) in 2010/29/EU (2) o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2010 do 25. januarja 2015.

| (2) | Zaradi izteka mandata Johanne MIKL-LEITNER se je sprostilo mesto nadomestnega člana Odbora regij – |
| --- | --- |

(2)

Zaradi izteka mandata Johanne MIKL-LEITNER se je sprostilo mesto nadomestnega člana Odbora regij –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Za preostanek mandata, ki se izteče 25. januarja 2015, se za nadomestno članico Odbora regij imenuje:

| — | Barbara SCHWARZ, Amt der NÖ Landesregierung. |
| --- | --- |

—

Barbara SCHWARZ, Amt der NÖ Landesregierung.

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Luxembourgu, 20. junija 2011

Za Svet

Predsednik

MATOLCSY Gy.

---

(1)  UL L 348, 29.12.2009, str. 22.

1

(2)  UL L 12, 19.1.2010, str. 11.

2

---

| 25.6.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 166/28 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 166/28

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE

z dne 24. junija 2011

o izvzetju iskanja nafte in plina ter izkoriščanja nafte v Italiji iz uporabe Direktive 2004/17/ES Evropskega parlamenta in Sveta o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil naročnikov v vodnem, energetskem in transportnem sektorju ter sektorju poštnih storitev

(notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 4253)

(Besedilo v italijanskem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2011/372/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive 2004/17/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil naročnikov v vodnem, energetskem in transportnem sektorju ter sektorju poštnih storitev (1) in zlasti člena 30(5) in (6) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

I.   DEJSTVA

| (1) | Italijansko združenje naftne in rudarske industrije – Assomineraria je 23. marca 2011 Komisiji po elektronski pošti poslalo prošnjo v skladu s členom 30(5) Direktive 2004/17/ES. V skladu s prvim pododstavkom člena 30(5) je Komisija 1. aprila 2011 z dopisom o tem obvestila italijanske organe, ti pa so nanj odgovorili 19. aprila 2011. Prošnja, ki jo je predložilo združenje Assomineraria, zadeva iskanje nafte in plina ter izkoriščanje nafte v Italiji. V skladu s predhodnimi odločbami Komisije o združitvah (2) sta bili v prošnji navedeni dve ločeni dejavnosti, in sicer:






  (a) | iskanje nafte in zemeljskega plina ter |
| --- | --- | --- |

(1)

Italijansko združenje naftne in rudarske industrije – Assomineraria je 23. marca 2011 Komisiji po elektronski pošti poslalo prošnjo v skladu s členom 30(5) Direktive 2004/17/ES. V skladu s prvim pododstavkom člena 30(5) je Komisija 1. aprila 2011 z dopisom o tem obvestila italijanske organe, ti pa so nanj odgovorili 19. aprila 2011. Prošnja, ki jo je predložilo združenje Assomineraria, zadeva iskanje nafte in plina ter izkoriščanje nafte v Italiji. V skladu s predhodnimi odločbami Komisije o združitvah (2) sta bili v prošnji navedeni dve ločeni dejavnosti, in sicer:

(a)

iskanje nafte in zemeljskega plina ter

| (b) | proizvodnja nafte. |
| --- | --- |

(b)

proizvodnja nafte.

| (2) | V skladu z navedenimi odločbami Komisije pomeni „proizvodnja“ za namene tega sklepa tudi „urejanje nahajališč“, tj. vzpostavitev ustrezne infrastrukture za prihodnjo proizvodnjo (naftne ploščadi, naftovodi, naftni terminali itd.). Poleg tega uveljavljena praksa Komisije kaže, da „urejanje nahajališč, surove nafte, njena proizvodnja in prodaja“ sestavljajo „en ustrezen proizvodni trg“ (3). Zato bo za namene tega sklepa izraz „proizvodnja“ vključeval tudi „urejanje nahajališč“ in (prvo) prodajo nafte. |
| --- | --- |

(2)

V skladu z navedenimi odločbami Komisije pomeni „proizvodnja“ za namene tega sklepa tudi „urejanje nahajališč“, tj. vzpostavitev ustrezne infrastrukture za prihodnjo proizvodnjo (naftne ploščadi, naftovodi, naftni terminali itd.). Poleg tega uveljavljena praksa Komisije kaže, da „urejanje nahajališč, surove nafte, njena proizvodnja in prodaja“ sestavljajo „en ustrezen proizvodni trg“ (3). Zato bo za namene tega sklepa izraz „proizvodnja“ vključeval tudi „urejanje nahajališč“ in (prvo) prodajo nafte.

| (3) | Assomineraria je trgovsko združenje, ki na tem področju deluje v imenu najpomembnejših podjetij v sektorju iskanja in pridobivanja ogljikovodikov v Italiji. Najpomembnejša štiri podjetja, povezana z združenjem, so ENI S.p.A., Edison S.p.A, Shell Italia E&P S.p.A in Total E&P Italia S.p.A. |
| --- | --- |

(3)

Assomineraria je trgovsko združenje, ki na tem področju deluje v imenu najpomembnejših podjetij v sektorju iskanja in pridobivanja ogljikovodikov v Italiji. Najpomembnejša štiri podjetja, povezana z združenjem, so ENI S.p.A., Edison S.p.A, Shell Italia E&P S.p.A in Total E&P Italia S.p.A.

II.   PRAVNI OKVIR

| (4) | Člen 30 Direktive 2004/17/ES določa, da se navedena direktiva ne uporablja za naročila, katerih namen je omogočanje opravljanja dejavnosti, za katere velja Direktiva 2004/17/ES, če je v državi članici, v kateri se dejavnost opravlja, dejavnost neposredno izpostavljena konkurenci na trgih, do katerih dostop ni omejen. Neposredna izpostavljenost konkurenci se oceni na podlagi objektivnih meril, pri čemer se upoštevajo posebne značilnosti zadevnega sektorja. Dostop se šteje za neomejenega, če je država članica pri odprtju zadevnega sektorja ali njegovega dela izvajala in uporabila ustrezno zakonodajo EU. |
| --- | --- |

(4)

Člen 30 Direktive 2004/17/ES določa, da se navedena direktiva ne uporablja za naročila, katerih namen je omogočanje opravljanja dejavnosti, za katere velja Direktiva 2004/17/ES, če je v državi članici, v kateri se dejavnost opravlja, dejavnost neposredno izpostavljena konkurenci na trgih, do katerih dostop ni omejen. Neposredna izpostavljenost konkurenci se oceni na podlagi objektivnih meril, pri čemer se upoštevajo posebne značilnosti zadevnega sektorja. Dostop se šteje za neomejenega, če je država članica pri odprtju zadevnega sektorja ali njegovega dela izvajala in uporabila ustrezno zakonodajo EU.

| (5) | Ker Italija izvaja in uporablja Direktivo 94/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 1994 o pogojih za izdajo in uporabo dovoljenj za iskanje, raziskovanje in izkoriščanje ogljikovodikov (4), se v skladu s prvim pododstavkom člena 30(3) Direktive 2004/17/ES šteje, da dostop do trga ni omejen. Neposredno izpostavljenost konkurenci na določenem trgu je treba oceniti na podlagi različnih meril, od katerih ni nobeno nujno in samo po sebi odločilno. |
| --- | --- |

(5)

Ker Italija izvaja in uporablja Direktivo 94/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 1994 o pogojih za izdajo in uporabo dovoljenj za iskanje, raziskovanje in izkoriščanje ogljikovodikov (4), se v skladu s prvim pododstavkom člena 30(3) Direktive 2004/17/ES šteje, da dostop do trga ni omejen. Neposredno izpostavljenost konkurenci na določenem trgu je treba oceniti na podlagi različnih meril, od katerih ni nobeno nujno in samo po sebi odločilno.

| (6) | Za oceno, ali so ustrezni gospodarski subjekti izpostavljeni neposredni konkurenci na trgih, ki jih zadeva ta sklep, se upoštevata tržni delež glavnih udeležencev in stopnja koncentracije na teh trgih. Ker se razmere po dejavnostih, na katere se nanaša ta sklep, med seboj razlikujejo, se za vsako posamezno dejavnost ali trg pripravi ločena ocena. |
| --- | --- |

(6)

Za oceno, ali so ustrezni gospodarski subjekti izpostavljeni neposredni konkurenci na trgih, ki jih zadeva ta sklep, se upoštevata tržni delež glavnih udeležencev in stopnja koncentracije na teh trgih. Ker se razmere po dejavnostih, na katere se nanaša ta sklep, med seboj razlikujejo, se za vsako posamezno dejavnost ali trg pripravi ločena ocena.

| (7) | Ta sklep ne posega v uporabo predpisov glede konkurence. |
| --- | --- |

(7)

Ta sklep ne posega v uporabo predpisov glede konkurence.

III.   OCENA

| (8) | Obe dejavnosti, ki sta predmet te prošnje (iskanje nafte in zemeljskega plina ter proizvodnja nafte), sta se v predhodnih odločbah Komisije, navedenih v uvodnih izjavah 1 in 2, obravnavali kot ločeni proizvodni trgi. Zato ju je treba preučiti ločeno. |
| --- | --- |

(8)

Obe dejavnosti, ki sta predmet te prošnje (iskanje nafte in zemeljskega plina ter proizvodnja nafte), sta se v predhodnih odločbah Komisije, navedenih v uvodnih izjavah 1 in 2, obravnavali kot ločeni proizvodni trgi. Zato ju je treba preučiti ločeno.

| (9) | Glede na prakso Komisije (5) se iskanje nafte in zemeljskega plina šteje za en ustrezen proizvodni trg, ker na začetku ni mogoče določiti, ali se bo našla nafta ali zemeljski plin. Podjetja, ki se ukvarjajo z iskanjem, na trgu iskanja pridobijo dovoljenje za odkrivanje, ki ga „država gostiteljica“ navadno podeli na podlagi razpisnega postopka (6). Komisija je v svoji dolgoletni praksi tudi potrdila, da ima navedeni trg svetovne geografske razsežnosti. Glede na to, da ni videti, da bi bila opredelitev v tem primeru drugačna, se ta za namene tega sklepa ohrani. |
| --- | --- |

(9)

Glede na prakso Komisije (5) se iskanje nafte in zemeljskega plina šteje za en ustrezen proizvodni trg, ker na začetku ni mogoče določiti, ali se bo našla nafta ali zemeljski plin. Podjetja, ki se ukvarjajo z iskanjem, na trgu iskanja pridobijo dovoljenje za odkrivanje, ki ga „država gostiteljica“ navadno podeli na podlagi razpisnega postopka (6). Komisija je v svoji dolgoletni praksi tudi potrdila, da ima navedeni trg svetovne geografske razsežnosti. Glede na to, da ni videti, da bi bila opredelitev v tem primeru drugačna, se ta za namene tega sklepa ohrani.

| (10) | Tržni deleži gospodarskih subjektov, ki se ukvarjajo z iskanjem, se lahko merijo glede na tri spremenljivke: kapitalske naložbe, dokazane rezerve in načrtovano proizvodnjo. Uporaba kapitalskih naložb za merjenje tržnih deležev gospodarskih subjektov na trgu iskanja se je izkazala za neprimerno, med drugim tudi zaradi velikih razlik med zahtevanimi ravnmi naložb, ki so potrebne na različnih geografskih območjih. Tako so za iskanje nafte in plina v Severnem morju potrebne večje naložbe kot npr. za iskanje na Bližnjem vzhodu. |
| --- | --- |

(10)

Tržni deleži gospodarskih subjektov, ki se ukvarjajo z iskanjem, se lahko merijo glede na tri spremenljivke: kapitalske naložbe, dokazane rezerve in načrtovano proizvodnjo. Uporaba kapitalskih naložb za merjenje tržnih deležev gospodarskih subjektov na trgu iskanja se je izkazala za neprimerno, med drugim tudi zaradi velikih razlik med zahtevanimi ravnmi naložb, ki so potrebne na različnih geografskih območjih. Tako so za iskanje nafte in plina v Severnem morju potrebne večje naložbe kot npr. za iskanje na Bližnjem vzhodu.

| (11) | Ponavadi sta bila za ocenjevanje tržnih deležev gospodarskih subjektov v tem sektorju uporabljena ostala dva parametra, tj. delež dokazanih rezerv in načrtovana proizvodnja (7). |
| --- | --- |

(11)

Ponavadi sta bila za ocenjevanje tržnih deležev gospodarskih subjektov v tem sektorju uporabljena ostala dva parametra, tj. delež dokazanih rezerv in načrtovana proizvodnja (7).

| (12) | Po razpoložljivih podatkih so 31. decembra 2009 dokazane rezerve nafte in plina v svetu znašale 385,58 milijarde standardnih kubičnih metrov ekvivalenta nafte (v nadaljnjem besedilu: Sm3 (oe)) (8). Dne 1. januarja 2010 so skupne dokazane rezerve nafte in plina v Italiji malo presegle 0,205 milijarde Sm3 (oe) (9) oziroma nekoliko več kot 0,05 %. Pri tem mora biti delež posameznih naročnikov, ki delujejo v Italiji, še nižji. Po razpoložljivih podatkih obstaja med dokazanimi rezervami nafte in plina ter načrtovano proizvodnjo neposredna povezava. Zato nobeden od razpoložljivih podatkov ne kaže, da bi bil tržni delež posameznih naročnikov, ki delujejo v Italiji, bistveno drugačen, če bi ga izmerili glede na pričakovano proizvodnjo in ne glede na dokazane rezerve. Glede na povezave med dokazanimi rezervami in dejansko proizvodnjo se lahko ta dejstva razumejo tudi kot pokazatelj stanja konkurence na zadevnem trgu. |
| --- | --- |

(12)

Po razpoložljivih podatkih so 31. decembra 2009 dokazane rezerve nafte in plina v svetu znašale 385,58 milijarde standardnih kubičnih metrov ekvivalenta nafte (v nadaljnjem besedilu: Sm3 (oe)) (8). Dne 1. januarja 2010 so skupne dokazane rezerve nafte in plina v Italiji malo presegle 0,205 milijarde Sm3 (oe) (9) oziroma nekoliko več kot 0,05 %. Pri tem mora biti delež posameznih naročnikov, ki delujejo v Italiji, še nižji. Po razpoložljivih podatkih obstaja med dokazanimi rezervami nafte in plina ter načrtovano proizvodnjo neposredna povezava. Zato nobeden od razpoložljivih podatkov ne kaže, da bi bil tržni delež posameznih naročnikov, ki delujejo v Italiji, bistveno drugačen, če bi ga izmerili glede na pričakovano proizvodnjo in ne glede na dokazane rezerve. Glede na povezave med dokazanimi rezervami in dejansko proizvodnjo se lahko ta dejstva razumejo tudi kot pokazatelj stanja konkurence na zadevnem trgu.

| (13) | Trg odkrivanja ni zelo koncentriran. Poleg družb v državni lasti je za trg značilna prisotnost mednarodnih vertikalno povezanih zasebnih udeležencev, tako imenovanih „super velikih“ (BP, ExxonMobil in Shell), ter nekaj tako imenovanih „velikih“. Ti elementi kažejo na neposredno izpostavljenost konkurenci. |
| --- | --- |

(13)

Trg odkrivanja ni zelo koncentriran. Poleg družb v državni lasti je za trg značilna prisotnost mednarodnih vertikalno povezanih zasebnih udeležencev, tako imenovanih „super velikih“ (BP, ExxonMobil in Shell), ter nekaj tako imenovanih „velikih“. Ti elementi kažejo na neposredno izpostavljenost konkurenci.

| (14) | V skladu z ustaljeno prakso Komisije (10) tvorijo urejanje nahajališč, proizvodnja in prodaja (surove) nafte ločen proizvodni trg svetovnih geografskih razsežnosti. Glede na to, da ni videti, da bi bila opredelitev v tem primeru drugačna, se ta za namene tega sklepa ohrani. |
| --- | --- |

(14)

V skladu z ustaljeno prakso Komisije (10) tvorijo urejanje nahajališč, proizvodnja in prodaja (surove) nafte ločen proizvodni trg svetovnih geografskih razsežnosti. Glede na to, da ni videti, da bi bila opredelitev v tem primeru drugačna, se ta za namene tega sklepa ohrani.

| (15) | Po razpoložljivih podatkih (11) je leta 2009 svetovna proizvodnja nafte znašala 79,948 milijona sodčkov dnevno. Istega leta je Italija proizvedla skupno 0,095 milijona sodčkov dnevno, kar ustreza 0,11-odstotnemu tržnemu deležu. V letu 2009 je bil delež posameznih naročnikov, ki delujejo v Italiji, naslednji: s svetovno proizvodnjo 1 007 tisoč (12) sodčkov na dan ima ENI 1,26-odstotni delež svetovne proizvodnje nafte; Shellova svetovna proizvodnja nafte znaša 1 581 tisoč sodčkov nafte na dan (13) in tako je njegov tržni delež 1,98 % svetovne proizvodnje nafte; Totalova svetovna proizvodnja nafte znaša 1 381 tisoč sodčkov nafte na dan (14) in tako je njegov tržni delež 1,73 % svetovne proizvodnje nafte; in končno, Edisonova svetovna proizvodnja nafte znaša 5 tisoč sodčkov nafte na dan (15) in tako je njegov tržni delež 0,006 % svetovne proizvodnje nafte. |
| --- | --- |

(15)

Po razpoložljivih podatkih (11) je leta 2009 svetovna proizvodnja nafte znašala 79,948 milijona sodčkov dnevno. Istega leta je Italija proizvedla skupno 0,095 milijona sodčkov dnevno, kar ustreza 0,11-odstotnemu tržnemu deležu. V letu 2009 je bil delež posameznih naročnikov, ki delujejo v Italiji, naslednji: s svetovno proizvodnjo 1 007 tisoč (12) sodčkov na dan ima ENI 1,26-odstotni delež svetovne proizvodnje nafte; Shellova svetovna proizvodnja nafte znaša 1 581 tisoč sodčkov nafte na dan (13) in tako je njegov tržni delež 1,98 % svetovne proizvodnje nafte; Totalova svetovna proizvodnja nafte znaša 1 381 tisoč sodčkov nafte na dan (14) in tako je njegov tržni delež 1,73 % svetovne proizvodnje nafte; in končno, Edisonova svetovna proizvodnja nafte znaša 5 tisoč sodčkov nafte na dan (15) in tako je njegov tržni delež 0,006 % svetovne proizvodnje nafte.

| (16) | Za namene te analize je pomembno upoštevati stopnjo koncentracije na zadevnem trgu v celoti. Glede tega Komisija ugotavlja, da je za trg proizvodnje surove nafte značilna prisotnost velikih družb v državni lasti in treh mednarodnih vertikalno povezanih zasebnih udeležencev (tako imenovanih „super velikih“, BP, ExxonMobil in Shell, ki so imeli leta 2009 naslednje deleže v proizvodnji nafte: 3,2 %, 3,0 % oziroma 2,0 % (16)), ter nekaj tako imenovanih „velikih“ (17). Ti dejavniki kažejo, da je na trgu več udeležencev, med katerimi se lahko predvideva obstoj učinkovite konkurence. |
| --- | --- |

(16)

Za namene te analize je pomembno upoštevati stopnjo koncentracije na zadevnem trgu v celoti. Glede tega Komisija ugotavlja, da je za trg proizvodnje surove nafte značilna prisotnost velikih družb v državni lasti in treh mednarodnih vertikalno povezanih zasebnih udeležencev (tako imenovanih „super velikih“, BP, ExxonMobil in Shell, ki so imeli leta 2009 naslednje deleže v proizvodnji nafte: 3,2 %, 3,0 % oziroma 2,0 % (16)), ter nekaj tako imenovanih „velikih“ (17). Ti dejavniki kažejo, da je na trgu več udeležencev, med katerimi se lahko predvideva obstoj učinkovite konkurence.

IV.   SKLEPNE UGOTOVITVE

| (17) | Glede na proučene dejavnike iz uvodnih izjav 8 do 16 se lahko sklepa, da je pogoj za neposredno izpostavljenost konkurenci iz člena 30(1) direktive 2004/17/ES v Italiji izpolnjen pri naslednjih storitvah:






  (a) | iskanje nafte in zemeljskega plina ter |
| --- | --- | --- |

(17)

Glede na proučene dejavnike iz uvodnih izjav 8 do 16 se lahko sklepa, da je pogoj za neposredno izpostavljenost konkurenci iz člena 30(1) direktive 2004/17/ES v Italiji izpolnjen pri naslednjih storitvah:

(a)

iskanje nafte in zemeljskega plina ter

| (b) | proizvodnja nafte. |
| --- | --- |

(b)

proizvodnja nafte.

| (18) | Ker se šteje, da je pogoj neomejenega dostopa do trga izpolnjen, se Direktiva 2004/17/ES ne bi smela uporabljati, če naročniki oddajajo naročila, katerih namen je omogočiti izvedbo storitev, navedenih v točkah (a) in (b) uvodne izjave 17, v Italiji ali če so organizirani natečaji za opravljanje te dejavnosti na takih območjih. |
| --- | --- |

(18)

Ker se šteje, da je pogoj neomejenega dostopa do trga izpolnjen, se Direktiva 2004/17/ES ne bi smela uporabljati, če naročniki oddajajo naročila, katerih namen je omogočiti izvedbo storitev, navedenih v točkah (a) in (b) uvodne izjave 17, v Italiji ali če so organizirani natečaji za opravljanje te dejavnosti na takih območjih.

| (19) | Glede na navedbe v prošnji se na večini območij izkoriščanja v Italiji proizvajata tako nafta kot tudi plin, v različnih odstotkih (18). Proizvodnja plina ni predmet te prošnje za izvzetje in za ta sektor se še naprej uporabljajo določbe Direktive 2004/17/ES. V zvezi s tem je poudarjeno, da se morajo pogodbe za javna naročila, ki pokrivajo več dejavnosti, obravnavati v skladu s členom 9 Direktive 2004/17/ES. To pomeni, da je treba, kadar naročnik izvaja „mešano“ naročilo, to je naročilo, ki se uporablja za podporo učinkovitosti tako dejavnosti, izvzetih iz uporabe Direktive 2004/17/ES, kot dejavnosti, ki niso izvzete, upoštevati dejavnosti, za katere je bila pogodba prvotno namenjena. V primeru takšnega mešanega naročila, kadar je namen v glavnem podpora proizvodnji plina, se uporablja določba Direktive 2004/17/ES. Če je objektivno nemogoče določiti, kateri dejavnosti je pogodba prvotno namenjena, se pogodba dodeli v skladu s predpisi iz odstavkov 2 in 3 člena 9 Direktive 2004/17/ES. |
| --- | --- |

(19)

Glede na navedbe v prošnji se na večini območij izkoriščanja v Italiji proizvajata tako nafta kot tudi plin, v različnih odstotkih (18). Proizvodnja plina ni predmet te prošnje za izvzetje in za ta sektor se še naprej uporabljajo določbe Direktive 2004/17/ES. V zvezi s tem je poudarjeno, da se morajo pogodbe za javna naročila, ki pokrivajo več dejavnosti, obravnavati v skladu s členom 9 Direktive 2004/17/ES. To pomeni, da je treba, kadar naročnik izvaja „mešano“ naročilo, to je naročilo, ki se uporablja za podporo učinkovitosti tako dejavnosti, izvzetih iz uporabe Direktive 2004/17/ES, kot dejavnosti, ki niso izvzete, upoštevati dejavnosti, za katere je bila pogodba prvotno namenjena. V primeru takšnega mešanega naročila, kadar je namen v glavnem podpora proizvodnji plina, se uporablja določba Direktive 2004/17/ES. Če je objektivno nemogoče določiti, kateri dejavnosti je pogodba prvotno namenjena, se pogodba dodeli v skladu s predpisi iz odstavkov 2 in 3 člena 9 Direktive 2004/17/ES.

| (20) | Ta sklep temelji na pravnih in dejanskih razmerah v obdobju od marca 2011 do aprila 2011, razvidnih iz informacij, ki so jih predložili Assomineraria, BP Statistical Review of World Energy 2010 (BP-jev statistični pregled svetovne energije) in italijanski organi. Sklep se lahko spremeni, če bi bistvene spremembe pravnega ali dejanskega stanja povzročile, da pogoji za uporabo člena 30(1) Direktive 2004/17/ES niso več izpolnjeni. |
| --- | --- |

(20)

Ta sklep temelji na pravnih in dejanskih razmerah v obdobju od marca 2011 do aprila 2011, razvidnih iz informacij, ki so jih predložili Assomineraria, BP Statistical Review of World Energy 2010 (BP-jev statistični pregled svetovne energije) in italijanski organi. Sklep se lahko spremeni, če bi bistvene spremembe pravnega ali dejanskega stanja povzročile, da pogoji za uporabo člena 30(1) Direktive 2004/17/ES niso več izpolnjeni.

| (21) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Svetovalnega odbora za javna naročila – |
| --- | --- |

(21)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Svetovalnega odbora za javna naročila –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Direktiva 2004/17/ES se ne uporablja za javna naročila, ki jih oddajo naročniki in so namenjena omogočanju izvajanja naslednjih storitev v Italiji:

| (a) | iskanje nafte in zemeljskega plina ter |
| --- | --- |

(a)

iskanje nafte in zemeljskega plina ter

| (b) | proizvodnja nafte. |
| --- | --- |

(b)

proizvodnja nafte.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na Italijansko republiko.

V Bruslju, 24. junija 2011

Za Komisijo

Michel BARNIER

Član Komisije

---

(1)  UL L 134, 30.4.2004, str. 1.

1

(2)  Glej zlasti Odločbo Komisije 2004/284/ES z dne 29. septembra 1999 o razglasitvi združljivosti koncentracije s skupnim trgom in sporazumom EGP (zadeva št. IV/M.1383 – Exxon/Mobil) in odločbe, ki so ji sledile, npr. odločbo Komisije z dne 3. maja 2007 o razglasitvi združljivosti koncentracije s skupnim trgom (zadeva št. COMP/M.4545 – STATOIL/HYDRO) v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 139/2004.

2

(3)  Glej med drugim Odločbo Komisije 2001/45/ES z dne 29. septembra 1999 o razglasitvi združljivosti koncentracije s skupnim trgom in sporazumom EGP (zadeva IV/M.1532 – BP Amoco/Arco), točka 14.

3

(4)  UL L 164, 30.6.1994, str. 3.

4

(5)  Glej zlasti navedeno odločbo Exxon/Mobil in poznejšo odločbo Komisije z dne 19. novembra 2007 o razglasitvi združljivosti koncentracije s skupnim trgom (zadeva št. COMP/M.4934 – KAZMUNAIGAZ/ROMPETROL) v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 139/2004.

5

(6)  M.1532 BP Amoco/Arco, odst. 9 in 10.

6

(7)  Glej zlasti prej navedeno odločbo Exxon/Mobil (točki 25 in 27).

7

(8)  Glej točko 5.2.1 prošnje in tam navedene vire, zlasti priloženi BP Statistical Review of World Energy (BP-jev statistični pregled svetovne energije), junij 2010, v nadaljevanju „Statistika BP 2010“. Kanadski oljni pesek se pri tem ni upošteval zaradi skladnosti s prejšnjimi odločitvami v skladu s členom 30.

8

(9)  Po Statistki BP 2010, str. 8.

9

(10)  Glej zlasti navedeno odločbo Exxon/Mobil in poznejšo odločbo Komisije z dne 19. novembra 2007 o razglasitvi združljivosti koncentracije s skupnim trgom (zadeva št. COMP/M.4934 – KAZMUNAIGAZ/ROMPETROL) v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 139/2004.

10

(11)  Glej str. 8 Statistike BP 2010, ki se priložijo na zahtevo.

11

(12)  Od tega je 56 tisoč sodčkov na dan proizvedenih v Italiji.

12

(13)  Od tega je 30 tisoč sodčkov na dan proizvedenih v Italiji.

13

(14)  Total ne proizvaja nafte v Italiji.

14

(15)  Edison vso nafto proizvede v Italiji.

15

(16)  Glej točko 5.2.3 prošnje, str. 18.

16

(17)  Npr.: Total, Chevron, Eni in Conoco, katerih tržni deleži so manjši od deležev super velikih.

17

(18)  Glej točko 2.1 prošnje.

18

---