# Den Europæiske Unions L 193/2011

| | ISSN 1725-2520
  doi:10.3000/17252520.L_2011.193.dan |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 193 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 54. årgang23. juli 2011 |

ISSN 1725-2520

doi:10.3000/17252520.L_2011.193.dan

Den Europæiske Unions

Tidende

L 193

Dansk udgave

Retsforskrifter

54. årgang23. juli 2011

---

| Indhold | | I   Lovgivningsmæssige retsakter | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | AFGØRELSER |
| | * | Rådets afgørelse nr. 448/2011/EU af 19. juli 2011 om ændring af beslutning 2004/162/EF for så vidt angår de varer, for hvilke der kan indrømmes fritagelse for eller nedsættelse af særtolden octroi de mer | 1 |

Indhold

I   Lovgivningsmæssige retsakter

Side

AFGØRELSER

*

Rådets afgørelse nr. 448/2011/EU af 19. juli 2011 om ændring af beslutning 2004/162/EF for så vidt angår de varer, for hvilke der kan indrømmes fritagelse for eller nedsættelse af særtolden octroi de mer

1

| | | II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter |
| --- | --- | --- |
| | | INTERNATIONALE AFTALER |
| | | 2011/449/EU |
| | * | Rådets afgørelse af 28. juni 2011 om den holdning, Den Europæiske Union skal indtage i Det Blandede Forvaltningsudvalg for Sundhedsmæssige og Plantesundhedsmæssige anliggender, der er nedsat ved aftalen om oprettelse af en associering mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Republikken Chile på den anden side, for så vidt angår ændring af tillæg V.A. til bilag IV til nævnte aftale (
  1
  ) | 5 |
| | | 2011/450/EU |
| | * | Rådets afgørelse af 19. juli 2011 om den holdning, som Den Europæiske Union skal indtage i Det Blandede EØS-udvalg til en ændring af protokol 31 til EØS-aftalen om samarbejde på særlige områder ud over de fire friheder | 9 |
| | | FORORDNINGER |
| | * | Rådets forordning (EU) nr. 716/2011 af 19. juli 2011 om fastsættelse af fiskerimuligheder for ansjos i Biscayabugten for fangstperioden 2011/12 | 11 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 717/2011 af 20. juli 2011 om registrering af en betegnelse i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (Cornish Pasty (BGB)) | 13 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 718/2011 af 20. juli 2011 om godkendelse af en væsentlig ændring af varespecifikationen for en betegnelse, der er optaget i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (Riviera Ligure (BOB)) | 15 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 719/2011 af 20. juli 2011 om registrering af en betegnelse i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (saucisson de l'Ardèche (BGB)) | 17 |
| | * | Kommissionens forordning (EU) nr. 720/2011 af 22. juli 2011 om ændring af forordning (EF) nr. 272/2009 om supplering af de fælles grundlæggende normer for civil luftfartssikkerhed, for så vidt angår gradvis indførelse af screening af væsker, aerosoldåser og geléer i EU's lufthavne (
  1
  ) | 19 |
| | | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 721/2011 af 22. juli 2011 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager | 22 |
| | | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 722/2011 af 22. juli 2011 om ændring af de repræsentative priser og den tillægsimporttold for visse produkter inden for sukkersektoren, der er fastsat ved forordning (EU) nr. 867/2010 for produktionsåret 2010/11 | 24 |
| | | AFGØRELSER |
| | | 2011/451/EU |
| | * | Rådets afgørelse af 19. juli 2011 om beskikkelse af to slovakiske medlemmer af og fire slovakiske suppleanter til Regionsudvalget | 26 |
| | | 2011/452/EU |
| | * | Kommissionens afgørelse af 23. februar 2011 om Grækenlands statsstøtte C 48/08 (ex NN 61/08) til Ellinikos Xrysos SA
  (meddelt under nummer K(2011) 1006)

   (
  1
  ) | 27 |
| | | 2011/453/EU |
| | * | Kommissionens gennemførelsesafgørelse af 13. juli 2011 om vedtagelse af retningslinjer for medlemsstaternes rapportering i medfør af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/40/EU
  (meddelt under nummer K(2011) 4947) | 48 |
| | | 2011/454/EU |
| | * | Kommissionens gennemførelsesafgørelse af 22. juli 2011 om visse beskyttelsesforanstaltninger over for klassisk svinepest i Litauen
  (meddelt under nummer K(2011) 5137)

   (
  1
  ) | 50 |
| | | RETSAKTER VEDTAGET AF ORGANER OPRETTET VED INTERNATIONALE AFTALER |
| | | 2011/455/EU |
| | * | Afgørelse nr. 1/2011 truffet af Landtransportudvalget Fællesskabet/Schweiz den 10. juni 2011 om ydelse af en rabat på den differentierede afgift på tung lastvognstrafik gældende for køretøjer i emissionsnormkategori EURO II og III med godkendt partikelfilter | 52 |

II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

INTERNATIONALE AFTALER

2011/449/EU

*

Rådets afgørelse af 28. juni 2011 om den holdning, Den Europæiske Union skal indtage i Det Blandede Forvaltningsudvalg for Sundhedsmæssige og Plantesundhedsmæssige anliggender, der er nedsat ved aftalen om oprettelse af en associering mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Republikken Chile på den anden side, for så vidt angår ændring af tillæg V.A. til bilag IV til nævnte aftale (
  1
  )

1

5

2011/450/EU

*

Rådets afgørelse af 19. juli 2011 om den holdning, som Den Europæiske Union skal indtage i Det Blandede EØS-udvalg til en ændring af protokol 31 til EØS-aftalen om samarbejde på særlige områder ud over de fire friheder

9

FORORDNINGER

*

Rådets forordning (EU) nr. 716/2011 af 19. juli 2011 om fastsættelse af fiskerimuligheder for ansjos i Biscayabugten for fangstperioden 2011/12

11

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 717/2011 af 20. juli 2011 om registrering af en betegnelse i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (Cornish Pasty (BGB))

13

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 718/2011 af 20. juli 2011 om godkendelse af en væsentlig ændring af varespecifikationen for en betegnelse, der er optaget i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (Riviera Ligure (BOB))

15

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 719/2011 af 20. juli 2011 om registrering af en betegnelse i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (saucisson de l'Ardèche (BGB))

17

*

Kommissionens forordning (EU) nr. 720/2011 af 22. juli 2011 om ændring af forordning (EF) nr. 272/2009 om supplering af de fælles grundlæggende normer for civil luftfartssikkerhed, for så vidt angår gradvis indførelse af screening af væsker, aerosoldåser og geléer i EU's lufthavne (
  1
  )

1

19

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 721/2011 af 22. juli 2011 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

22

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 722/2011 af 22. juli 2011 om ændring af de repræsentative priser og den tillægsimporttold for visse produkter inden for sukkersektoren, der er fastsat ved forordning (EU) nr. 867/2010 for produktionsåret 2010/11

24

AFGØRELSER

2011/451/EU

*

Rådets afgørelse af 19. juli 2011 om beskikkelse af to slovakiske medlemmer af og fire slovakiske suppleanter til Regionsudvalget

26

2011/452/EU

*

Kommissionens afgørelse af 23. februar 2011 om Grækenlands statsstøtte C 48/08 (ex NN 61/08) til Ellinikos Xrysos SA
  (meddelt under nummer K(2011) 1006)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer K(2011) 1006)

1

27

2011/453/EU

*

Kommissionens gennemførelsesafgørelse af 13. juli 2011 om vedtagelse af retningslinjer for medlemsstaternes rapportering i medfør af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/40/EU
  (meddelt under nummer K(2011) 4947)

(meddelt under nummer K(2011) 4947)

48

2011/454/EU

*

Kommissionens gennemførelsesafgørelse af 22. juli 2011 om visse beskyttelsesforanstaltninger over for klassisk svinepest i Litauen
  (meddelt under nummer K(2011) 5137)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer K(2011) 5137)

1

50

RETSAKTER VEDTAGET AF ORGANER OPRETTET VED INTERNATIONALE AFTALER

2011/455/EU

*

Afgørelse nr. 1/2011 truffet af Landtransportudvalget Fællesskabet/Schweiz den 10. juni 2011 om ydelse af en rabat på den differentierede afgift på tung lastvognstrafik gældende for køretøjer i emissionsnormkategori EURO II og III med godkendt partikelfilter

52

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

I Lovgivningsmæssige retsakter

AFGØRELSER

| 23.7.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 193/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 193/1

---

RÅDETS AFGØRELSENr. 448/2011/EU

af 19. juli 2011

om ændring af beslutning 2004/162/EF for så vidt angår de varer, for hvilke der kan indrømmes fritagelse for eller nedsættelse af særtolden »octroi de mer«

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 349,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,

efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,

under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet (1),

efter en særlig lovgivningsprocedure, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved Rådets beslutning 2004/162/EF af 10. februar 2004 om særtoldordningen i de franske oversøiske departementer og om forlængelse af beslutning 89/688/EØF (2) bemyndiges de franske myndigheder til at indrømme de i bilaget anførte varer fritagelse for eller nedsættelse af særtolden »octroi de mer«, når disse varer er produceret lokalt i de franske oversøiske departementer. Den maksimale tilladte beskatningsdifference er 10, 20 eller 30 procentpoint, alt efter varerne og det pågældende oversøiske departement. |
| --- | --- |

(1)

Ved Rådets beslutning 2004/162/EF af 10. februar 2004 om særtoldordningen i de franske oversøiske departementer og om forlængelse af beslutning 89/688/EØF (2) bemyndiges de franske myndigheder til at indrømme de i bilaget anførte varer fritagelse for eller nedsættelse af særtolden »octroi de mer«, når disse varer er produceret lokalt i de franske oversøiske departementer. Den maksimale tilladte beskatningsdifference er 10, 20 eller 30 procentpoint, alt efter varerne og det pågældende oversøiske departement.

| (2) | I overensstemmelse med artikel 4, stk. 2, i beslutning 2004/162/EF forelagde de franske myndigheder den 31. juli 2008 Kommissionen en rapport om gennemførelsen af den omhandlede beskatningsordning. Der blev forelagt et tillæg den 22. december 2008, og nye oplysninger, som Kommissionen anmodede om den 15. april 2009, blev forelagt denne den 16. april 2010. De franske myndigheders rapport omfattede en anmodning om for Guyanas vedkommende at tilpasse listen over de varer, der kan indrømmes en differentieret beskatning. |
| --- | --- |

(2)

I overensstemmelse med artikel 4, stk. 2, i beslutning 2004/162/EF forelagde de franske myndigheder den 31. juli 2008 Kommissionen en rapport om gennemførelsen af den omhandlede beskatningsordning. Der blev forelagt et tillæg den 22. december 2008, og nye oplysninger, som Kommissionen anmodede om den 15. april 2009, blev forelagt denne den 16. april 2010. De franske myndigheders rapport omfattede en anmodning om for Guyanas vedkommende at tilpasse listen over de varer, der kan indrømmes en differentieret beskatning.

| (3) | Ud fra de franske myndigheders rapport forelagde Kommissionen den rapport, der er omhandlet i artikel 4, stk. 3, i beslutning 2004/162/EF, og et forslag om tilpasning af den nævnte beslutning. Disse tilpasninger vedrører dels de fire oversøiske departementer, dels Guyana alene. |
| --- | --- |

(3)

Ud fra de franske myndigheders rapport forelagde Kommissionen den rapport, der er omhandlet i artikel 4, stk. 3, i beslutning 2004/162/EF, og et forslag om tilpasning af den nævnte beslutning. Disse tilpasninger vedrører dels de fire oversøiske departementer, dels Guyana alene.

| (4) | Det må først og fremmest konstateres, at der for visse varer ikke længere findes nogen lokal produktion i de berørte oversøiske departementer, og for andre varer anvender de franske myndigheder ikke længere nogen differentieret beskatning, fordi den lokale produktion i mellemtiden koster det samme som produktionen udefra. Disse varer bør derfor udgå af listerne i bilaget til beslutning 2004/162/EF. Dette gælder i Guadeloupe for margarine (vare 1517 10 (3) og småsten, grus m.v. (vare 2517 10). For Martiniques vedkommende drejer det sig om frostvæske og afrimningsvæske (vare 3820), margarine (vare 1517 10) og visse syrer (vare 2811). Endelig drejer det sig for Réunions vedkommende om sojabønneolie (vare 1507 90), visse olivenolier (vare 1510 00 90), visse kemikalier (vare 2828 10 00 og 2828 90 00) og visse former for fotoudstyr (vare 3705 10 00). |
| --- | --- |

(4)

Det må først og fremmest konstateres, at der for visse varer ikke længere findes nogen lokal produktion i de berørte oversøiske departementer, og for andre varer anvender de franske myndigheder ikke længere nogen differentieret beskatning, fordi den lokale produktion i mellemtiden koster det samme som produktionen udefra. Disse varer bør derfor udgå af listerne i bilaget til beslutning 2004/162/EF. Dette gælder i Guadeloupe for margarine (vare 1517 10 (3) og småsten, grus m.v. (vare 2517 10). For Martiniques vedkommende drejer det sig om frostvæske og afrimningsvæske (vare 3820), margarine (vare 1517 10) og visse syrer (vare 2811). Endelig drejer det sig for Réunions vedkommende om sojabønneolie (vare 1507 90), visse olivenolier (vare 1510 00 90), visse kemikalier (vare 2828 10 00 og 2828 90 00) og visse former for fotoudstyr (vare 3705 10 00).

| (5) | For det andet må det konstateres, at den faktisk anvendte differentierede beskatning for et begrænset antal varers vedkommende ligger mærkbart under den tilladte maksimale differentiering. Den maksimalt tilladte differentiering for disse varer bør derfor nedsættes, for så vidt der ikke findes konkrete grunde til at antage, at en forhøjelse af den differentierede beskatning vil kunne blive nødvendig i nær fremtid. For Guadeloupes vedkommende drejer det sig om visse kødprodukter (vare 0210), visse grøntsager (vare 0702, 0705, 0706 10 00, 0707 00, 0709 60 og 0709 90), visse former for dyrefoder (vare 2309), visse former for maling (vare 3208, 3209 og 3210), visse slibemidler (vare 6805) og visse brilleglas (vare 7015 10 00). For Guyanas vedkommende drejer det sig om visse former for ris (vare 1006 20). For Martiniques vedkommende drejer det sig om visse kornarter (vare 1008 90 90), visse typer mel (vare 1102) samt småsten, grus m.v. (vare 2517 10). |
| --- | --- |

(5)

For det andet må det konstateres, at den faktisk anvendte differentierede beskatning for et begrænset antal varers vedkommende ligger mærkbart under den tilladte maksimale differentiering. Den maksimalt tilladte differentiering for disse varer bør derfor nedsættes, for så vidt der ikke findes konkrete grunde til at antage, at en forhøjelse af den differentierede beskatning vil kunne blive nødvendig i nær fremtid. For Guadeloupes vedkommende drejer det sig om visse kødprodukter (vare 0210), visse grøntsager (vare 0702, 0705, 0706 10 00, 0707 00, 0709 60 og 0709 90), visse former for dyrefoder (vare 2309), visse former for maling (vare 3208, 3209 og 3210), visse slibemidler (vare 6805) og visse brilleglas (vare 7015 10 00). For Guyanas vedkommende drejer det sig om visse former for ris (vare 1006 20). For Martiniques vedkommende drejer det sig om visse kornarter (vare 1008 90 90), visse typer mel (vare 1102) samt småsten, grus m.v. (vare 2517 10).

| (6) | For det tredje må det konstateres, at de lokalt producerede varer i visse tilfælde ikke forekommer mindre konkurrencedygtige end de varer, der kommer udefra. Dette gælder varer, som aktuelt er opført i del A i bilaget til beslutning 2004/162/EF, hvor produktionsmængden i det pågældende oversøiske departement er betydelig, og hvor — skønt den anvendte differentiering er lav — der ikke har kunnet konstateres nogen import til det pågældende oversøiske departement af tilsvarende varer i løbet af de seneste tre analyserede år. De pågældende varer bør derfor udgå af listerne i bilaget til beslutning 2004/162/EF. For Guadeloupes vedkommende drejer det sig om visse spildprodukter fra fødevareproduktion (vare 2302). For Réunions vedkommende drejer det sig om affaldslud fra fremstillingen af træmasse (vare 3804 00). |
| --- | --- |

(6)

For det tredje må det konstateres, at de lokalt producerede varer i visse tilfælde ikke forekommer mindre konkurrencedygtige end de varer, der kommer udefra. Dette gælder varer, som aktuelt er opført i del A i bilaget til beslutning 2004/162/EF, hvor produktionsmængden i det pågældende oversøiske departement er betydelig, og hvor — skønt den anvendte differentiering er lav — der ikke har kunnet konstateres nogen import til det pågældende oversøiske departement af tilsvarende varer i løbet af de seneste tre analyserede år. De pågældende varer bør derfor udgå af listerne i bilaget til beslutning 2004/162/EF. For Guadeloupes vedkommende drejer det sig om visse spildprodukter fra fødevareproduktion (vare 2302). For Réunions vedkommende drejer det sig om affaldslud fra fremstillingen af træmasse (vare 3804 00).

| (7) | De specifikke tilpasninger for Guyanas vedkommende, dvs. optagelse af nye varer og forhøjelsen af den tilladte differentiering for visse varers vedkommende, er i hvert enkelt tilfælde berettiget ud fra de lokalt producerede varers meromkostninger i forhold til tilsvarende importerede varer, der er produceret i Unionens europæiske område. |
| --- | --- |

(7)

De specifikke tilpasninger for Guyanas vedkommende, dvs. optagelse af nye varer og forhøjelsen af den tilladte differentiering for visse varers vedkommende, er i hvert enkelt tilfælde berettiget ud fra de lokalt producerede varers meromkostninger i forhold til tilsvarende importerede varer, der er produceret i Unionens europæiske område.

| (8) | De nødvendige tilpasninger for Guyana i den forbindelse består for størstedelens vedkommende i på listerne i bilaget til beslutning 2004/162/EF at indføje de varer, for hvilke der allerede fandtes en lokal produktion i 2004, og for hvilke der i 2004 ikke er ansøgt om optagelse på listerne over varer, som kunne indrømmes en differentieret beskatning. |
| --- | --- |

(8)

De nødvendige tilpasninger for Guyana i den forbindelse består for størstedelens vedkommende i på listerne i bilaget til beslutning 2004/162/EF at indføje de varer, for hvilke der allerede fandtes en lokal produktion i 2004, og for hvilke der i 2004 ikke er ansøgt om optagelse på listerne over varer, som kunne indrømmes en differentieret beskatning.

| (9) | Inden for landbrug, fiskeri og fødevareindustrierne bør følgende varer optages på listerne i bilaget til beslutning 2004/162/EF: visse kødprodukter (vare 0201, 0202, 0203, 0204, 0208 og 0210), visse fisk (vare 0304 og 0305), visse former for tilberedt kød (vare 1601 og 1602), visse former for sukker (vare 1702), visse bageri- eller konditorvarer (vare 1905), visse former for konserves af grøntsager eller frugter (vare 2001 og 2006), marmelade (vare 2007), visse saucer (vare 2103), konsumis (vare 2105), diverse produkter fra næringsmiddelindustrien (vare 2106) og visse likører og andre rombaserede drikkevarer (vare 2208 70 og 2208 90). |
| --- | --- |

(9)

Inden for landbrug, fiskeri og fødevareindustrierne bør følgende varer optages på listerne i bilaget til beslutning 2004/162/EF: visse kødprodukter (vare 0201, 0202, 0203, 0204, 0208 og 0210), visse fisk (vare 0304 og 0305), visse former for tilberedt kød (vare 1601 og 1602), visse former for sukker (vare 1702), visse bageri- eller konditorvarer (vare 1905), visse former for konserves af grøntsager eller frugter (vare 2001 og 2006), marmelade (vare 2007), visse saucer (vare 2103), konsumis (vare 2105), diverse produkter fra næringsmiddelindustrien (vare 2106) og visse likører og andre rombaserede drikkevarer (vare 2208 70 og 2208 90).

| (10) | I bolig- og byggesektoren drejer det sig om visse plastvarer (vare 3919 og 3926), visse varer af cement eller kunststen (vare 6810 19), visse varer af jern (vare 7210, 7214 20, 7216, 7217 90 90, 7309, 7310 og 7314). |
| --- | --- |

(10)

I bolig- og byggesektoren drejer det sig om visse plastvarer (vare 3919 og 3926), visse varer af cement eller kunststen (vare 6810 19), visse varer af jern (vare 7210, 7214 20, 7216, 7217 90 90, 7309, 7310 og 7314).

| (11) | Inden for skovbrugssektoren og diverse varer drejer det sig om forskellige træ- og tømrervarer (vare 4403 99 95, 4407 22, 4407 99 96, 4409 29 91, 4409 29 99 og 4418 (undtagen underpositionerne 4418 10 50, 4418 20 50, 4418 71, 4418 72 og 4418 79)) visse møbler (vare 9403 40 10 og 9406 undtagen underposition 9406 00 31), visse trykte materialer (vare 4910 og 4911), visse konfektionsartikler (vare 6109, 6205 og 6206). |
| --- | --- |

(11)

Inden for skovbrugssektoren og diverse varer drejer det sig om forskellige træ- og tømrervarer (vare 4403 99 95, 4407 22, 4407 99 96, 4409 29 91, 4409 29 99 og 4418 (undtagen underpositionerne 4418 10 50, 4418 20 50, 4418 71, 4418 72 og 4418 79)) visse møbler (vare 9403 40 10 og 9406 undtagen underposition 9406 00 31), visse trykte materialer (vare 4910 og 4911), visse konfektionsartikler (vare 6109, 6205 og 6206).

| (12) | For visse varer, der allerede er opført på listerne i bilaget til beslutning 2004/162/EF, bør der for Guyanas vedkommende foretages en udvidelse af den pågældende maksimale tilladte beskatningsdifference til at omfatte underpositioner i den kombinerede nomenklatur, som pt. ikke er omfattet, eller en forhøjelse af den maksimale beskatningsdifference — eller begge dele. |
| --- | --- |

(12)

For visse varer, der allerede er opført på listerne i bilaget til beslutning 2004/162/EF, bør der for Guyanas vedkommende foretages en udvidelse af den pågældende maksimale tilladte beskatningsdifference til at omfatte underpositioner i den kombinerede nomenklatur, som pt. ikke er omfattet, eller en forhøjelse af den maksimale beskatningsdifference — eller begge dele.

| (13) | Det er således hensigtsmæssigt, at alle former for frugtsafter (vare 2009), alle mineralvand med tilsat sukker eller sødemidler eller aromatiseret (vare 2202) og transport- og emballagegenstande af plast (vare 3923) optages på liste C over varer, der kan indrømmes en differentieret beskatning på 30 procentpoint, og at frugtsafter under pos. 2009 80, mineralvand under pos. 2202 10 og transport- og emballagegenstande af plast (vare 3923) udgår af liste B over varer, for hvilke der pt. kan indrømmes en differentieret beskatning på 20 procentpoint. |
| --- | --- |

(13)

Det er således hensigtsmæssigt, at alle former for frugtsafter (vare 2009), alle mineralvand med tilsat sukker eller sødemidler eller aromatiseret (vare 2202) og transport- og emballagegenstande af plast (vare 3923) optages på liste C over varer, der kan indrømmes en differentieret beskatning på 30 procentpoint, og at frugtsafter under pos. 2009 80, mineralvand under pos. 2202 10 og transport- og emballagegenstande af plast (vare 3923) udgår af liste B over varer, for hvilke der pt. kan indrømmes en differentieret beskatning på 20 procentpoint.

| (14) | Angående cement bør følgende varer på liste B over varer, der kan indrømmes en differentieret beskatning på 20 procentpoint, erstattes: hvid cement (vare 2523 21 00) erstattes af andre Portland cementtyper (vare 2523 29). For jern- og stålkonstruktioner bør den tilladte beskatningsdifference på 20 procentpoint anvendes på alle varer under pos. 7308 og ikke længere alene varerne under pos. 7308 90. Endelig bør der for aluminiumskonstruktioner anvendes en differentieret beskatning på 20 procentpoint for alle varer under pos. 7610 og ikke længere alene for varer under pos.7610 90. Dette åbner ligeledes mulighed for at anvende en differentieret beskatning for døre, vinduer, rammer dertil, samt dørtærskler under pos. 7610 10. |
| --- | --- |

(14)

Angående cement bør følgende varer på liste B over varer, der kan indrømmes en differentieret beskatning på 20 procentpoint, erstattes: hvid cement (vare 2523 21 00) erstattes af andre Portland cementtyper (vare 2523 29). For jern- og stålkonstruktioner bør den tilladte beskatningsdifference på 20 procentpoint anvendes på alle varer under pos. 7308 og ikke længere alene varerne under pos. 7308 90. Endelig bør der for aluminiumskonstruktioner anvendes en differentieret beskatning på 20 procentpoint for alle varer under pos. 7610 og ikke længere alene for varer under pos.7610 90. Dette åbner ligeledes mulighed for at anvende en differentieret beskatning for døre, vinduer, rammer dertil, samt dørtærskler under pos. 7610 10.

| (15) | Endelig bør der for Guyanas vedkommende optages tre varer på listerne over varer, som kunne indrømmes en differentieret beskatning, for hvilke der endnu ikke findes en lokal produktion, men hvor der findes konkrete planer om at opstarte produktionsaktiviteter i en nær fremtid. De heraf berørte varer er mælk (vare 0401), mineralvand (vare 2201) og visse varer af sten eller andre mineralske stoffer (vare 6815). |
| --- | --- |

(15)

Endelig bør der for Guyanas vedkommende optages tre varer på listerne over varer, som kunne indrømmes en differentieret beskatning, for hvilke der endnu ikke findes en lokal produktion, men hvor der findes konkrete planer om at opstarte produktionsaktiviteter i en nær fremtid. De heraf berørte varer er mælk (vare 0401), mineralvand (vare 2201) og visse varer af sten eller andre mineralske stoffer (vare 6815).

| (16) | Beslutning 2004/162/EF bør derfor ændres i overensstemmelse hermed — |
| --- | --- |

(16)

Beslutning 2004/162/EF bør derfor ændres i overensstemmelse hermed —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Bilaget til beslutning 2004/162/EF ændres som angivet i bilaget til denne afgørelse.

Artikel 2

Denne afgørelse træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne afgørelse anvendes fra den 1. februar 2012.

Artikel 3

Denne afgørelse er rettet til Den Franske Republik.

Udfærdiget i Bruxelles, den 19. juli 2011.

På Rådets vegne

M. SAWICKI

Formand

---

(1)  Udtalelse af 5.6.2011 (endnu ikke offentliggjort i EUT).

1

(2)  EUT L 52 af 21.2.2004, s. 64.

2

(3)  Ifølge nomenklaturen i den fælles toldtarif.

3

---

BILAG

I bilaget til beslutning 2004/162/EF foretages følgende ændringer:

| 1) | I del A foretages følgende ændringer:






  a) | I punkt 1 indsættes følgende varer: »0210, 0702, 0705, 0706 10 00, 0707 00, 0709 60, 0709 90, 2309, 6805«, og vare »2302« udgår. |
| --- | --- | --- |

1)

I del A foretages følgende ændringer:

a)

I punkt 1 indsættes følgende varer: »0210, 0702, 0705, 0706 10 00, 0707 00, 0709 60, 0709 90, 2309, 6805«, og vare »2302« udgår.

| b) | I punkt 2 indsættes følgende varer: »1006 20, 2201«. |
| --- | --- |

b)

I punkt 2 indsættes følgende varer: »1006 20, 2201«.

| c) | I punkt 3 indsættes følgende varer: »1008 90 90, 1102, 2517 10«, og vare »2811« udgår. |
| --- | --- |

c)

I punkt 3 indsættes følgende varer: »1008 90 90, 1102, 2517 10«, og vare »2811« udgår.

| d) | I punkt 4 udgår følgende varer: »3705 10 00, 3804 00«. |
| --- | --- |

d)

I punkt 4 udgår følgende varer: »3705 10 00, 3804 00«.

| 2) | I del B foretages følgende ændringer.






  a) | I punkt 1 indsættes følgende varer: »3208, 3209, 3210, 7015 10 00«, og følgende varer udgår: »0210, 0702, 0705, 0706 10 00, 0707 00, 0709 60, 0709 90, 2309, 6805«. |
| --- | --- | --- |

2)

I del B foretages følgende ændringer.

a)

I punkt 1 indsættes følgende varer: »3208, 3209, 3210, 7015 10 00«, og følgende varer udgår: »0210, 0702, 0705, 0706 10 00, 0707 00, 0709 60, 0709 90, 2309, 6805«.

| b) | I punkt 2 indsættes følgende varer: »0201, 0202, 0203, 0204, 0208, 0210, 0304, 0305, 0401, 1905, 2105, 2523 29, 3919, 3926, 4910, 4911, 6109, 6205, 6206, 6810 19, 6815, 7210, 7214 20, 7216, 7217 90 90, 7308, 7309, 7310, 7314, 7610«, og følgende varer udgår: »1006 20, 2009 80, 2202 10, 2523 21 00, 3923, 7308 90, 7610 90«. |
| --- | --- |

b)

I punkt 2 indsættes følgende varer: »0201, 0202, 0203, 0204, 0208, 0210, 0304, 0305, 0401, 1905, 2105, 2523 29, 3919, 3926, 4910, 4911, 6109, 6205, 6206, 6810 19, 6815, 7210, 7214 20, 7216, 7217 90 90, 7308, 7309, 7310, 7314, 7610«, og følgende varer udgår: »1006 20, 2009 80, 2202 10, 2523 21 00, 3923, 7308 90, 7610 90«.

| c) | I punkt 3 udgår følgende varer: »1008 90 90, 1102, 3820 undtagen 3820 00 00,«. |
| --- | --- |

c)

I punkt 3 udgår følgende varer: »1008 90 90, 1102, 3820 undtagen 3820 00 00,«.

| d) | I punkt 4 udgår følgende varer: »1507 90, 1510 00 90, 2828 10 00, 2828 90 00«. |
| --- | --- |

d)

I punkt 4 udgår følgende varer: »1507 90, 1510 00 90, 2828 10 00, 2828 90 00«.

| 3) | Del C ændres således:






  a) | I punkt 1 udgår følgende varer: »1517 10, 2517 10, 3208, 3209, 3210, 7015 10 00«. |
| --- | --- | --- |

3)

Del C ændres således:

a)

I punkt 1 udgår følgende varer: »1517 10, 2517 10, 3208, 3209, 3210, 7015 10 00«.

| b) | I punkt 2 indsættes følgende varer: »1601, 1602, 1702, 2001, 2006, 2007, 2009, 2103, 2106, 2202, 2208 70 (1), 2208 90 (1), 3923, 4403 99 95, 4407 22, 4407 99 96, 4409 29 91, 4409 29 99, 4418 undtagen 4418 10 50, 4418 20 50, 4418 71, 4418 72 og 4418 79, 9403 40 10, 9406 undtagen 9406 00 31« |
| --- | --- |

b)

I punkt 2 indsættes følgende varer: »1601, 1602, 1702, 2001, 2006, 2007, 2009, 2103, 2106, 2202, 2208 70 (1), 2208 90 (1), 3923, 4403 99 95, 4407 22, 4407 99 96, 4409 29 91, 4409 29 99, 4418 undtagen 4418 10 50, 4418 20 50, 4418 71, 4418 72 og 4418 79, 9403 40 10, 9406 undtagen 9406 00 31«

| c) | I punkt 3 udgår følgende varer: »1517 10, 2517 10«. |
| --- | --- |

c)

I punkt 3 udgår følgende varer: »1517 10, 2517 10«.

---

(1)  Kun produkter fremstillet på basis af rom under KN-kode 2208 40.

---

II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

INTERNATIONALE AFTALER

| 23.7.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 193/5 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 193/5

---

RÅDETS AFGØRELSE

af 28. juni 2011

om den holdning, Den Europæiske Union skal indtage i Det Blandede Forvaltningsudvalg for Sundhedsmæssige og Plantesundhedsmæssige anliggender, der er nedsat ved aftalen om oprettelse af en associering mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Republikken Chile på den anden side, for så vidt angår ændring af tillæg V.A. til bilag IV til nævnte aftale

(EØS-relevant tekst)

(2011/449/EU)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 168, stk. 4, litra b), sammenholdt med artikel 218, stk. 9,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved afgørelse 2005/269/EF (1), har Rådet på Fællesskabets vegne godkendt undertegnelsen af aftalen om oprettelse af en associering mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Republikken Chile på den anden side (i det følgende benævnt »associeringsaftalen«). |
| --- | --- |

(1)

Ved afgørelse 2005/269/EF (1), har Rådet på Fællesskabets vegne godkendt undertegnelsen af aftalen om oprettelse af en associering mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Republikken Chile på den anden side (i det følgende benævnt »associeringsaftalen«).

| (2) | Bilag IV til associeringsaftalen indeholder en aftale om de sundhedsmæssige og plantesundhedsmæssige foranstaltninger (SPS-foranstaltninger), som finder anvendelse på handelen med dyr, animalske produkter, planter, planteprodukter og andre varer og dyrevelfærd (i det følgende benævnt »EU-Chile-SPS-aftalen«). |
| --- | --- |

(2)

Bilag IV til associeringsaftalen indeholder en aftale om de sundhedsmæssige og plantesundhedsmæssige foranstaltninger (SPS-foranstaltninger), som finder anvendelse på handelen med dyr, animalske produkter, planter, planteprodukter og andre varer og dyrevelfærd (i det følgende benævnt »EU-Chile-SPS-aftalen«).

| (3) | Det Blandede Forvaltningsudvalg for sundhedsmæssige og plantesundhedsmæssige anliggender (i det følgende benævnt »Det Blandede Forvaltningsudvalg«), der er nedsat ved associeringsaftalens artikel 89, stk. 3, kan ved en beslutning ændre tillæg I til XII til EU-Chile-SPS-aftalen, jf. denne aftales artikel 16, stk. 2, litra c). |
| --- | --- |

(3)

Det Blandede Forvaltningsudvalg for sundhedsmæssige og plantesundhedsmæssige anliggender (i det følgende benævnt »Det Blandede Forvaltningsudvalg«), der er nedsat ved associeringsaftalens artikel 89, stk. 3, kan ved en beslutning ændre tillæg I til XII til EU-Chile-SPS-aftalen, jf. denne aftales artikel 16, stk. 2, litra c).

| (4) | Tillæg V.A. til EU-Chile-SPS-aftalen bør omfatte betydningsfulde sektorer eller delsektorer i prioriteret rækkefølge, for hvilke der kan anerkendes ækvivalens. |
| --- | --- |

(4)

Tillæg V.A. til EU-Chile-SPS-aftalen bør omfatte betydningsfulde sektorer eller delsektorer i prioriteret rækkefølge, for hvilke der kan anerkendes ækvivalens.

| (5) | Republikken Chile ønsker at anvende en forarbejdningsmetode for toskallede bløddyr, som ikke er omfattet af den relevante EU-lovgivning. |
| --- | --- |

(5)

Republikken Chile ønsker at anvende en forarbejdningsmetode for toskallede bløddyr, som ikke er omfattet af den relevante EU-lovgivning.

| (6) | For at vurdere om der med den foreslåede forarbejdningsmetode opnås samme forbrugerbeskyttelsesniveau som med den forarbejdningsmetode, der er foreskrevet i EU-lovgivningen, er det nødvendigt at vurdere ækvivalensen af begge metoder. |
| --- | --- |

(6)

For at vurdere om der med den foreslåede forarbejdningsmetode opnås samme forbrugerbeskyttelsesniveau som med den forarbejdningsmetode, der er foreskrevet i EU-lovgivningen, er det nødvendigt at vurdere ækvivalensen af begge metoder.

| (7) | I henhold til artikel 7, stk. 4, andet afsnit, i EU-Chile-SPS-aftalen skal tillæg V.A. til samme aftale ændres for at identificere betydningsfulde sektorer eller delsektorer, før konsultationer vedrørende vurdering af ækvivalens kan indledes. Sektoren »fiskevarer« og delsektoren »toskallede bløddyr« bør derfor opføres på prioriteringslisten i nævnte tillæg. |
| --- | --- |

(7)

I henhold til artikel 7, stk. 4, andet afsnit, i EU-Chile-SPS-aftalen skal tillæg V.A. til samme aftale ændres for at identificere betydningsfulde sektorer eller delsektorer, før konsultationer vedrørende vurdering af ækvivalens kan indledes. Sektoren »fiskevarer« og delsektoren »toskallede bløddyr« bør derfor opføres på prioriteringslisten i nævnte tillæg.

| (8) | Unionen bør derfor indtage den holdning, der er fastlagt i det udkast til Det Blandede Forvaltningsudvalgs afgørelse, der er knyttet til nærværende afgørelse, for så vidt angår ændringen af tillæg V.A. til bilag IV til associeringsaftalen — |
| --- | --- |

(8)

Unionen bør derfor indtage den holdning, der er fastlagt i det udkast til Det Blandede Forvaltningsudvalgs afgørelse, der er knyttet til nærværende afgørelse, for så vidt angår ændringen af tillæg V.A. til bilag IV til associeringsaftalen —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Den holdning, som Den Europæiske Union skal indtage i Det Blandede Forvaltningsudvalg for Sundhedsmæssige og Plantesundhedsmæssige anliggender (i det følgende benævnt »Det Blandede Forvaltningsudvalg«), der er nedsat ved aftalen om oprettelse af en associering mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Republikken Chile på den anden side, for så vidt angår ændringen af tillæg V.A. til EU-Chile-SPS-aftalen, baseres på det udkast til Det Blandede Forvaltningsudvalgs afgørelse, der er knyttet til nærværende afgørelse.

Artikel 2

Det Blandede Forvaltningsudvalgs afgørelse om ændringen af tillæg V.A. til EU-Chile-SPS-aftalen offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende, så snart den er vedtaget.

Artikel 3

Denne afgørelse træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Udfærdiget i Luxembourg, den 28. juni 2011.

På Rådets vegne

FAZEKAS S.

Formand

---

(1)  Rådets afgørelse 2005/269/EF af 28. februar 2005 om indgåelse af aftalen om oprettelse af en associering mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Republikken Chile på den anden side (EUT L 84 af 2.4.2005, s. 19).

1

---

UDKAST

AFGØRELSE Nr. .../2011 VEDTAGET AF DET BLANDEDE FORVALTNINGSUDVALG FOR SUNDHEDSMÆSSIGE OG PLANTESUNDHEDSMÆSSIGE ANLIGGENDER, DER ER NEDSAT I HENHOLD TIL AFTALEN MELLEM DET EUROPÆISKE FÆLLESKAB OG REPUBLIKKEN CHILE OM SUNDHEDSMÆSSIGE OG PLANTESUNDHEDSMÆSSIGE FORANSTALTNINGER, SOM FINDER ANVENDELSE PÅ HANDELEN MED DYR, ANIMALSKE PRODUKTER, PLANTER, PLANTEPRODUKTER OG ANDRE VARER OG DYREVELFÆRD

af ...

om ændring af tillæg V.A. til bilag IV til aftalen

DET BLANDEDE FORVALTNINGSUDVALG HAR —

under henvisning til aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater og Republikken Chile om sundhedsmæssige og plantesundhedsmæssige foranstaltninger, som finder anvendelse på handelen med dyr, animalske produkter, planter, planteprodukter og andre varer og dyrevelfærd (i det følgende benævnt »EU-Chile-SPS-aftalen«), særlig artikel 7, stk. 4, andet afsnit, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I henhold til artikel 7, stk. 1, i EU-Chile-SPS-aftalen kan der anerkendes ækvivalens med hensyn til en individuel foranstaltning og/eller grupper af foranstaltninger og/eller systemer, der gælder for en sektor eller delsektor. |
| --- | --- |

(1)

I henhold til artikel 7, stk. 1, i EU-Chile-SPS-aftalen kan der anerkendes ækvivalens med hensyn til en individuel foranstaltning og/eller grupper af foranstaltninger og/eller systemer, der gælder for en sektor eller delsektor.

| (2) | I artikel 7, stk. 4, i EU-Chile-SPS-aftalen fastsættes det, at de sektorer eller delsektorer, for hvilke proceduren for anerkendelse af ækvivalens kan indledes, skal opstilles i prioriteret rækkefølge i tillæg V.A. |
| --- | --- |

(2)

I artikel 7, stk. 4, i EU-Chile-SPS-aftalen fastsættes det, at de sektorer eller delsektorer, for hvilke proceduren for anerkendelse af ækvivalens kan indledes, skal opstilles i prioriteret rækkefølge i tillæg V.A.

| (3) | Republikken Chile meddelte, at man var interesseret i at medtage toskallede bløddyr som delsektor af fiskevarer i tillæg V.A. som en prioriteret sektor for at kunne indlede en ækvivalensvurdering af de foranstaltninger, der anvendes på dem. |
| --- | --- |

(3)

Republikken Chile meddelte, at man var interesseret i at medtage toskallede bløddyr som delsektor af fiskevarer i tillæg V.A. som en prioriteret sektor for at kunne indlede en ækvivalensvurdering af de foranstaltninger, der anvendes på dem.

| (4) | Parterne blev på det femte møde i Det Blandede Forvaltningsudvalg enige om at indlede proceduren for ændring af tillæg V.A. til EU-Chile-SPS-aftalen i overensstemmelse hermed — |
| --- | --- |

(4)

Parterne blev på det femte møde i Det Blandede Forvaltningsudvalg enige om at indlede proceduren for ændring af tillæg V.A. til EU-Chile-SPS-aftalen i overensstemmelse hermed —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Tillæg V.A. til EU-Chile-SPS-aftalen erstattes af teksten i bilaget til denne afgørelse.

Artikel 2

Denne afgørelse, der er udfærdiget i to eksemplarer, undertegnes af de to formænd for Det Blandede Forvaltningsudvalg eller andre personer, der er bemyndiget til at handle på parternes vegne. Den vedtages ved udveksling af skriftlige meddelelser mellem de to sekretærer, som handler efter aftale med parterne, med bekræftelse af, at de nødvendige retlige procedurer er afsluttet.

Artikel 3

Denne afgørelse træder kraft på datoen for udstedelse af den sidste skriftlige meddelelse.

Undertegnet i Santiago, den [dato].

Undertegnet i Bruxelles, den [dato].

På Det Blandede Forvaltningsudvalgs vegne

Delegationsleder for Republikken Chile

Delegationsleder for Den Europæiske Union

BILAG

Tillæg V

BETYDNINGSFULDE SEKTORER ELLER DELSEKTORER, FOR HVILKE DER KAN ANERKENDES ÆKVIVALENS, SAMT BETINGELSER OG BESTEMMELSER FOR MIDLERTIDIG GODKENDELSE AF VIRKSOMHEDER

A.   Betydningsfulde sektorer og delsektorer, for hvilke der kan anerkendes ækvivalens

| 1) | Sektor: Fiskevarer
  Delsektor: Toskallede bløddyr |
| --- | --- |

1)

Sektor: Fiskevarer

Delsektor: Toskallede bløddyr

---

| 23.7.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 193/9 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 193/9

---

RÅDETS AFGØRELSE

af 19. juli 2011

om den holdning, som Den Europæiske Union skal indtage i Det Blandede EØS-udvalg til en ændring af protokol 31 til EØS-aftalen om samarbejde på særlige områder ud over de fire friheder

(2011/450/EU)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 114 og artikel 218, stk. 9,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Protokol 31 til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (1) (»EØS-aftalen«) indeholder særlige bestemmelser og ordninger vedrørende samarbejde på særlige områder ud over de fire friheder. |
| --- | --- |

(1)

Protokol 31 til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (1) (»EØS-aftalen«) indeholder særlige bestemmelser og ordninger vedrørende samarbejde på særlige områder ud over de fire friheder.

| (2) | Samarbejdet om EU-aktioner, der finansieres over Unionens almindelige budget, vedrørende det indre markeds gennemførelse, funktionsmåde og udvikling bør fortsættes mellem EØS-aftalens kontraherende parter. |
| --- | --- |

(2)

Samarbejdet om EU-aktioner, der finansieres over Unionens almindelige budget, vedrørende det indre markeds gennemførelse, funktionsmåde og udvikling bør fortsættes mellem EØS-aftalens kontraherende parter.

| (3) | Protokol 31 til EØS-aftalen bør derfor ændres, så dette udvidede samarbejde kan fortsætte efter den 31. december 2010. |
| --- | --- |

(3)

Protokol 31 til EØS-aftalen bør derfor ændres, så dette udvidede samarbejde kan fortsætte efter den 31. december 2010.

| (4) | Unionens holdning i Det Blandede EØS-udvalg bør baseres på det udkast til afgørelse, der er knyttet til nærværende afgørelse — |
| --- | --- |

(4)

Unionens holdning i Det Blandede EØS-udvalg bør baseres på det udkast til afgørelse, der er knyttet til nærværende afgørelse —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Den holdning, som Den Europæiske Union skal indtage i Det Blandede EØS-udvalg til den foreslåede ændring af protokol 31 til EØS-aftalen, baseres på det udkast til Det Blandede EØS-udvalgs afgørelse, der er knyttet til nærværende afgørelse.

Artikel 2

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.

Udfærdiget i Bruxelles, den 19. juli 2011.

På Rådets vegne

M. SAWICKI

Formand

---

(1)  EFT L 1 af 3.1.1994, s. 3.

1

---

UDKAST

DET BLANDEDE EØS-UDVALGS AFGØRELSE

Nr. .../2011

af ...

om ændring af protokol 31 til EØS-aftalen om samarbejde på særlige områder ud over de fire friheder

DET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR —

under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde som ændret ved protokollen om tilpasning af aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (»aftalen«), særlig artikel 86 og 98, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Protokol 31 til aftalen blev ændret ved Det Blandede EØS-udvalgs afgørelse nr. .../... af .... (1). |
| --- | --- |

(1)

Protokol 31 til aftalen blev ændret ved Det Blandede EØS-udvalgs afgørelse nr. .../... af .... (1).

| (2) | Samarbejdet om EU-aktioner, der finansieres over Unionens almindelige budget, vedrørende det indre markeds gennemførelse, funktionsmåde og udvikling bør fortsættes mellem aftalens kontraherende parter. |
| --- | --- |

(2)

Samarbejdet om EU-aktioner, der finansieres over Unionens almindelige budget, vedrørende det indre markeds gennemførelse, funktionsmåde og udvikling bør fortsættes mellem aftalens kontraherende parter.

| (3) | Protokol 31 til aftalen bør derfor ændres, så dette udvidede samarbejde kan fortsætte efter den 31. december 2010 — |
| --- | --- |

(3)

Protokol 31 til aftalen bør derfor ændres, så dette udvidede samarbejde kan fortsætte efter den 31. december 2010 —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

I artikel 7 i protokol 31 til aftalen foretages følgende ændringer:

| 1) | I stk. 6 erstattes ordene »år 2004, 2005, 2006, 2007, 2008, 2009 og 2010« af ordene »år 2004, 2005, 2006, 2007, 2008, 2009, 2010 og 2011«. |
| --- | --- |

1)

I stk. 6 erstattes ordene »år 2004, 2005, 2006, 2007, 2008, 2009 og 2010« af ordene »år 2004, 2005, 2006, 2007, 2008, 2009, 2010 og 2011«.

| 2) | I stk. 7 erstattes ordene »år 2006, 2007, 2008, 2009 og 2010« af ordene »år 2006, 2007, 2008, 2009, 2010 og 2011«. |
| --- | --- |

2)

I stk. 7 erstattes ordene »år 2006, 2007, 2008, 2009 og 2010« af ordene »år 2006, 2007, 2008, 2009, 2010 og 2011«.

| 3) | I stk. 8 erstattes ordene »år 2008, 2009 og 2010« af ordene »år 2008, 2009, 2010 og 2011«. |
| --- | --- |

3)

I stk. 8 erstattes ordene »år 2008, 2009 og 2010« af ordene »år 2008, 2009, 2010 og 2011«.

Artikel 2

Denne afgørelse træder i kraft dagen efter, at den sidste meddelelse er indgivet til Det Blandede EØS-udvalg, jf. aftalens artikel 103, stk. 1 (2).

Den anvendes fra den 1. januar 2011.

Artikel 3

Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-afsnit og EØS-tillæg.

Udfærdiget i ...

På Det Blandede EØS-udvalgs vegne

Formand

Sekretærer for Det Blandede EØS-udvalg

---

(1)  EUT L ...

1

(2)  [Ingen forfatningsmæssige krav angivet.] [Forfatningsmæssige krav angivet.]

2

---

FORORDNINGER

| 23.7.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 193/11 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 193/11

---

RÅDETS FORORDNING (EU) Nr. 716/2011

af 19. juli 2011

om fastsættelse af fiskerimuligheder for ansjos i Biscayabugten for fangstperioden 2011/12

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 43, stk. 3,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Rådet skal fastsætte samlede tilladte fangstmængder (TAC'er) for de enkelte fiskerier eller fiskerigrupper. Fiskerimulighederne bør fordeles mellem medlemsstaterne på en sådan måde, at der sikres en relativ stabilitet i de enkelte medlemsstaters fiskeri efter alle bestande eller grupper af bestande under behørig hensyntagen til den fælles fiskeripolitiks mål som opstillet ved Rådets forordning (EF) nr. 2371/2002 af 20. december 2002 om bevarelse og bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne som led i den fælles fiskeripolitik (1). |
| --- | --- |

(1)

Rådet skal fastsætte samlede tilladte fangstmængder (TAC'er) for de enkelte fiskerier eller fiskerigrupper. Fiskerimulighederne bør fordeles mellem medlemsstaterne på en sådan måde, at der sikres en relativ stabilitet i de enkelte medlemsstaters fiskeri efter alle bestande eller grupper af bestande under behørig hensyntagen til den fælles fiskeripolitiks mål som opstillet ved Rådets forordning (EF) nr. 2371/2002 af 20. december 2002 om bevarelse og bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne som led i den fælles fiskeripolitik (1).

| (2) | For at bestanden kan forvaltes bedst muligt og af forenklingshensyn, bør en TAC og medlemsstaternes kvoter for ansjosbestanden i Biscayabugten (ICES-underområde VIII) fastsættes for en årlig forvaltningsperiode, der går fra den 1. juli til den 30. juni det følgende år, i stedet for en forvaltningsperiode, der følger kalenderåret. |
| --- | --- |

(2)

For at bestanden kan forvaltes bedst muligt og af forenklingshensyn, bør en TAC og medlemsstaternes kvoter for ansjosbestanden i Biscayabugten (ICES-underområde VIII) fastsættes for en årlig forvaltningsperiode, der går fra den 1. juli til den 30. juni det følgende år, i stedet for en forvaltningsperiode, der følger kalenderåret.

| (3) | Rådets forordning (EU) nr. 57/2011 (2) fastsætter fiskerimuligheder for visse fiskebestande i 2011, dog ikke for ansjosbestanden i Biscayabugten. |
| --- | --- |

(3)

Rådets forordning (EU) nr. 57/2011 (2) fastsætter fiskerimuligheder for visse fiskebestande i 2011, dog ikke for ansjosbestanden i Biscayabugten.

| (4) | TAC'en for ansjos i Biscayabugten for fangstperioden 2011/12 bør fastsættes på grundlag af den foreliggende videnskabelige rådgivning og under hensyntagen til de biologiske og socioøkonomiske aspekter, samtidig med at de forskellige fiskerisektorer sikres en retfærdig behandling. |
| --- | --- |

(4)

TAC'en for ansjos i Biscayabugten for fangstperioden 2011/12 bør fastsættes på grundlag af den foreliggende videnskabelige rådgivning og under hensyntagen til de biologiske og socioøkonomiske aspekter, samtidig med at de forskellige fiskerisektorer sikres en retfærdig behandling.

| (5) | Med henblik på opstilling af en flerårig plan for ansjosbestanden i Biscayabugten, der dækker fangstperioden, og som indeholder en fangstkontrolregel, der gælder for fastsættelsen af fiskerimuligheder, fremlagde Kommissionen den 29. juli 2009 et forslag til forordning om en langsigtet plan for ansjosbestanden i Biscayabugten og for fiskeriet efter denne bestand. Under henvisning til nævnte forslag fra Kommissionen og under hensyntagen til, at den konsekvensanalyse, som dette forslag er baseret på, er den nyeste vurdering af de virkninger, som beslutninger om fiskerimuligheder har for ansjosbestanden i Biscayabugten, bør der fastsættes en TAC for nævnte bestand i overensstemmelse hermed. Ifølge STECF's rådgivning af 15. juli 2011 anslås bestandens biomasse at være på ca. 98 450 tons. TAC'en for fangstperioden 1. juli 2011-30. juni 2012 bør derfor fastsættes til 29 700 tons. |
| --- | --- |

(5)

Med henblik på opstilling af en flerårig plan for ansjosbestanden i Biscayabugten, der dækker fangstperioden, og som indeholder en fangstkontrolregel, der gælder for fastsættelsen af fiskerimuligheder, fremlagde Kommissionen den 29. juli 2009 et forslag til forordning om en langsigtet plan for ansjosbestanden i Biscayabugten og for fiskeriet efter denne bestand. Under henvisning til nævnte forslag fra Kommissionen og under hensyntagen til, at den konsekvensanalyse, som dette forslag er baseret på, er den nyeste vurdering af de virkninger, som beslutninger om fiskerimuligheder har for ansjosbestanden i Biscayabugten, bør der fastsættes en TAC for nævnte bestand i overensstemmelse hermed. Ifølge STECF's rådgivning af 15. juli 2011 anslås bestandens biomasse at være på ca. 98 450 tons. TAC'en for fangstperioden 1. juli 2011-30. juni 2012 bør derfor fastsættes til 29 700 tons.

| (6) | På grund af ansjosfiskerimulighedernes specifikke størrelse og varighed bør disse fiskerimuligheder fastsættes ved en særskilt forordning. Fiskeriet bør dog fortsat være underkastet de generelle bestemmelser i forordning (EU) nr. 57/2011 om betingelserne for anvendelse af kvoter. |
| --- | --- |

(6)

På grund af ansjosfiskerimulighedernes specifikke størrelse og varighed bør disse fiskerimuligheder fastsættes ved en særskilt forordning. Fiskeriet bør dog fortsat være underkastet de generelle bestemmelser i forordning (EU) nr. 57/2011 om betingelserne for anvendelse af kvoter.

| (7) | Ifølge artikel 2 i Rådets forordning (EF) nr. 847/96 af 6. maj 1996 om supplerende betingelser for forvaltningen af TAC og kvoter fra år til år (3) bør det fastsættes, i hvilket omfang foranstaltningerne i nævnte forordning skal gælde for ansjosbestanden i Biscayabugten. |
| --- | --- |

(7)

Ifølge artikel 2 i Rådets forordning (EF) nr. 847/96 af 6. maj 1996 om supplerende betingelser for forvaltningen af TAC og kvoter fra år til år (3) bør det fastsættes, i hvilket omfang foranstaltningerne i nævnte forordning skal gælde for ansjosbestanden i Biscayabugten.

| (8) | På grund af 2011/12-fangstperiodens begyndelse og af hensyn til den årlige rapportering af fangster bør denne forordning træde i kraft straks og anvendes fra den 1. juli 2011 — |
| --- | --- |

(8)

På grund af 2011/12-fangstperiodens begyndelse og af hensyn til den årlige rapportering af fangster bør denne forordning træde i kraft straks og anvendes fra den 1. juli 2011 —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Fiskerimuligheder for ansjos i Biscayabugten

1.   For ansjosbestanden i ICES-underområde VIII som afgrænset ved forordning (EF) nr. 218/2009 (4) fastsættes den samlede tilladte fangstmængde (TAC) (i tons levende vægt) og fordelingen heraf mellem medlemsstaterne for fangstperioden 1. juli 2011-30. juni 2012 således:

| Art | : | Ansjos

  Engraulis encrasicolus |
| --- | --- | --- |

Art

:

Ansjos

Engraulis encrasicolus

| ICES-område | : | VIII
  (ANE/08.) |
| --- | --- | --- |

ICES-område

:

VIII

(ANE/08.)

Spanien

26 730

Analytisk TAC

Frankrig

2 970

EU

29 700

TAC

29 700

2.   De fiskerimuligheder, der er fastsat i stk. 1, fordeles og udnyttes på betingelserne i artikel 9, 12 og 14 i forordning (EU) nr. 57/2011.

3.   Bestanden omhandlet i stk. 1 anses ved anvendelsen af forordning (EF) nr. 847/96 for at være omfattet af en analytisk TAC. Artikel 3, stk. 2 og 3, og artikel 4 i nævnte forordning anvendes.

Artikel 2

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den anvendes fra den 1. juli 2011.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 19. juli 2011.

På Rådets vegne

M. SAWICKI

Formand

---

(1)  EFT L 358 af 31.12.2002, s. 59.

1

(2)  EUT L 24 af 27.1.2011, s. 1.

2

(3)  EFT L 115 af 9.5.1996, s. 3.

3

(4)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 218/2009 af 11. marts 2009 om indberetning af statistiske oplysninger om fangster taget af medlemsstater, der driver fiskeri i det nordøstlige Atlanterhav (EUT L 87 af 31.3.2009, s. 70).

4

---

| 23.7.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 193/13 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 193/13

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 717/2011

af 20. juli 2011

om registrering af en betegnelse i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (Cornish Pasty (BGB))

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 af 20. marts 2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer (1), særlig artikel 7, stk. 4, første afsnit, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I henhold til artikel 6, stk. 2, første afsnit, i forordning (EF) nr. 510/2006 er Det Forenede Kongeriges ansøgning om registrering af betegnelsen »Cornish Pasty« offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (2). |
| --- | --- |

(1)

I henhold til artikel 6, stk. 2, første afsnit, i forordning (EF) nr. 510/2006 er Det Forenede Kongeriges ansøgning om registrering af betegnelsen »Cornish Pasty« offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (2).

| (2) | Da Kommissionen ikke har modtaget indsigelser, jf. artikel 7 i forordning (EF) nr. 510/2006, bør denne betegnelse registreres. |
| --- | --- |

(2)

Da Kommissionen ikke har modtaget indsigelser, jf. artikel 7 i forordning (EF) nr. 510/2006, bør denne betegnelse registreres.

| (3) | Ifølge artikel 13, stk. 3, andet afsnit, i forordning (EF) nr. 510/2006 kan der dog fastsættes en overgangsperiode for virksomheder, der er etableret i den medlemsstat, hvor det geografiske område er beliggende, såfremt de pågældende virksomheder lovligt har markedsført sådanne produkter med vedvarende anvendelse af de pågældende betegnelser i mindst de seneste fem år forud for datoen for den i artikel 6, stk. 2, i nævnte forordning omhandlede offentliggørelse og har påpeget dette i forbindelse med den nationale indsigelsesprocedure, der er omhandlet i artikel 5, stk. 5, i nævnte forordning. |
| --- | --- |

(3)

Ifølge artikel 13, stk. 3, andet afsnit, i forordning (EF) nr. 510/2006 kan der dog fastsættes en overgangsperiode for virksomheder, der er etableret i den medlemsstat, hvor det geografiske område er beliggende, såfremt de pågældende virksomheder lovligt har markedsført sådanne produkter med vedvarende anvendelse af de pågældende betegnelser i mindst de seneste fem år forud for datoen for den i artikel 6, stk. 2, i nævnte forordning omhandlede offentliggørelse og har påpeget dette i forbindelse med den nationale indsigelsesprocedure, der er omhandlet i artikel 5, stk. 5, i nævnte forordning.

| (4) | Ved brev indgået den 25. marts 2011 har myndighederne i Det Forenede Kongerige over for Kommissionen bekræftet, at virksomhederne Pukka Pies Ltd, Pork Farms Ltd, Shire Foods Ltd, Northern Foods plc, Greggs plc, Peter’s Food Service Ltd og Kerry Group plc, der er etableret i nævnte medlemsstat, opfylder betingelserne i artikel 13, stk. 3, andet afsnit, i forordning (EF) nr. 510/2006. |
| --- | --- |

(4)

Ved brev indgået den 25. marts 2011 har myndighederne i Det Forenede Kongerige over for Kommissionen bekræftet, at virksomhederne Pukka Pies Ltd, Pork Farms Ltd, Shire Foods Ltd, Northern Foods plc, Greggs plc, Peter’s Food Service Ltd og Kerry Group plc, der er etableret i nævnte medlemsstat, opfylder betingelserne i artikel 13, stk. 3, andet afsnit, i forordning (EF) nr. 510/2006.

| (5) | De pågældende virksomheder kan på disse betingelser fortsat anvende den registrerede betegnelse »Cornish Pasty« i en overgangsperiode på tre år efter nærværende forordnings ikrafttræden — |
| --- | --- |

(5)

De pågældende virksomheder kan på disse betingelser fortsat anvende den registrerede betegnelse »Cornish Pasty« i en overgangsperiode på tre år efter nærværende forordnings ikrafttræden —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Betegnelsen i bilaget til denne forordning registreres.

Virksomhederne Pukka Pies Ltd, Pork Farms Ltd, Shire Foods Ltd, Northern Foods plc, Greggs plc, Peter’s Food Service Ltd og Kerry Group plc kan imidlertid fortsat anvende nævnte betegnelse i en periode på tre år fra og med denne forordnings ikrafttræden.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 20. juli 2011.

På Kommissionens vegne For formanden

Dacian CIOLOŞ

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT L 93 af 31.3.2006, s. 12.

1

(2)  EUT C 190 af 14.7.2010, s. 33.

2

---

BILAG

Fødevarer, der er omhandlet i bilag I til forordning (EF) nr. 510/2006:

Kategori 2.4.   Brød, wienerbrød, kager, kiks og andet bagværk samt konfekturevarer

DET FORENEDE KONGERIGE

Cornish Pasty (BGB)

---

| 23.7.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 193/15 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 193/15

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 718/2011

af 20. juli 2011

om godkendelse af en væsentlig ændring af varespecifikationen for en betegnelse, der er optaget i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (Riviera Ligure (BOB))

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 af 20. marts 2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer (1), særlig artikel 7, stk. 4, første afsnit, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Kommissionen har i henhold til artikel 9, stk. 1, første afsnit, og artikel 17, stk. 2, i forordning (EF) nr. 510/2006 behandlet Italiens ansøgning om godkendelse af en ændring af varespecifikationen for den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Riviera Ligure«, der er registreret i henhold til Kommissionens forordning (EF) nr. 1107/96 (2), som ændret ved forordning (EF) nr. 123/97 (3). |
| --- | --- |

(1)

Kommissionen har i henhold til artikel 9, stk. 1, første afsnit, og artikel 17, stk. 2, i forordning (EF) nr. 510/2006 behandlet Italiens ansøgning om godkendelse af en ændring af varespecifikationen for den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Riviera Ligure«, der er registreret i henhold til Kommissionens forordning (EF) nr. 1107/96 (2), som ændret ved forordning (EF) nr. 123/97 (3).

| (2) | Da de pågældende ændringer ikke er af mindre omfang, jf. artikel 9 i forordning (EF) nr. 510/2006, har Kommissionen i henhold til artikel 6, stk. 2, første afsnit, i nævnte forordning offentliggjort ændringsansøgningen i Den Europæiske Unions Tidende
   (4). Da Kommissionen ikke har modtaget indsigelser, jf. artikel 7 i forordning (EF) nr. 510/2006, bør ændringerne godkendes — |
| --- | --- |

(2)

Da de pågældende ændringer ikke er af mindre omfang, jf. artikel 9 i forordning (EF) nr. 510/2006, har Kommissionen i henhold til artikel 6, stk. 2, første afsnit, i nævnte forordning offentliggjort ændringsansøgningen i Den Europæiske Unions Tidende
   (4). Da Kommissionen ikke har modtaget indsigelser, jf. artikel 7 i forordning (EF) nr. 510/2006, bør ændringerne godkendes —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

De ændringer af varespecifikationen for betegnelsen i bilaget, som er blevet offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende, godkendes.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 20. juli 2011.

På Kommissionens vegne For formanden

Dacian CIOLOŞ

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT L 93 af 31.3.2006, s. 12.

1

(2)  EFT L 148 af 21.6.1996, s. 1.

2

(3)  EFT L 22 af 24.1.1997, s. 19.

3

(4)  EUT C 305 af 11.11.2010, s. 19.

4

---

BILAG

Landbrugsprodukter bestemt til fødevarer, som er opført i traktatens bilag I:

Kategori 1.5.   Fedtstoffer (smør, margarine, olier, m.m.)

ITALIEN

Riviera Ligure (BOB)

---

| 23.7.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 193/17 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 193/17

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 719/2011

af 20. juli 2011

om registrering af en betegnelse i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (saucisson de l'Ardèche (BGB))

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 af 20. marts 2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer (1), særlig artikel 7, stk. 4, første afsnit, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I medfør af artikel 6, stk. 2, første afsnit, i forordning (EF) nr. 510/2006 er Frankrigs ansøgning om registrering af betegnelsen »saucisson de l'Ardèche« blevet offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (2). |
| --- | --- |

(1)

I medfør af artikel 6, stk. 2, første afsnit, i forordning (EF) nr. 510/2006 er Frankrigs ansøgning om registrering af betegnelsen »saucisson de l'Ardèche« blevet offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (2).

| (2) | Da Kommissionen ikke har modtaget indsigelser, jf. artikel 7 i forordning (EF) nr. 510/2006, bør denne betegnelse registreres — |
| --- | --- |

(2)

Da Kommissionen ikke har modtaget indsigelser, jf. artikel 7 i forordning (EF) nr. 510/2006, bør denne betegnelse registreres —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Betegnelsen i bilaget til denne forordning registreres hermed.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 20. juli 2011.

På Kommissionens vegne For formanden

Dacian CIOLOŞ

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT L 93 af 31.3.2006, s. 12.

1

(2)  EUT C 247 af 14.9.2010, s. 12.

2

---

BILAG

Landbrugsprodukter bestemt til fødevarer, som er opført i traktatens bilag I:

Kategori 1.2.   Kødprodukter (opvarmet, saltet, røget, m.m.)

FRANKRIG

saucisson de l'Ardèche (BGB)

---

| 23.7.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 193/19 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 193/19

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 720/2011

af 22. juli 2011

om ændring af forordning (EF) nr. 272/2009 om supplering af de fælles grundlæggende normer for civil luftfartssikkerhed, for så vidt angår gradvis indførelse af screening af væsker, aerosoldåser og geléer i EU's lufthavne

(EØS-relevant tekst)

EUROPA–KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 300/2008 af 11. marts 2008 om fælles bestemmelser om sikkerhed inden for civil luftfart og om ophævelse af forordning (EF) nr. 2320/2002 (1), særlig artikel 4, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ifølge artikel 4, stk. 2, i forordning (EF) nr. 300/2008 skal Kommissionen vedtage generelle, supplerende foranstaltninger, der tager sigte på at ændre ikke-væsentlige elementer i de fælles grundlæggende normer, der er fastsat i bilaget til nævnte forordning. |
| --- | --- |

(1)

Ifølge artikel 4, stk. 2, i forordning (EF) nr. 300/2008 skal Kommissionen vedtage generelle, supplerende foranstaltninger, der tager sigte på at ændre ikke-væsentlige elementer i de fælles grundlæggende normer, der er fastsat i bilaget til nævnte forordning.

| (2) | I Kommissionens forordning (EF) nr. 272/2009 af 2. april 2009 om supplering af de fælles grundlæggende normer for civil luftfartssikkerhed som fastlagt i bilaget til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 300/2008 (2) er der netop fastsat sådanne generelle, supplerende foranstaltninger. Navnlig kræves det i forordning (EF) nr. 272/2009, at der hurtigst muligt og senest den 29. april 2013 i lufthavnene i hele EU tages metoder og teknologier i brug til sporing af flydende sprængstoffer. |
| --- | --- |

(2)

I Kommissionens forordning (EF) nr. 272/2009 af 2. april 2009 om supplering af de fælles grundlæggende normer for civil luftfartssikkerhed som fastlagt i bilaget til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 300/2008 (2) er der netop fastsat sådanne generelle, supplerende foranstaltninger. Navnlig kræves det i forordning (EF) nr. 272/2009, at der hurtigst muligt og senest den 29. april 2013 i lufthavnene i hele EU tages metoder og teknologier i brug til sporing af flydende sprængstoffer.

| (3) | For at muliggøre en gradvis indførelse af screening med henblik på sporing af flydende sprængstoffer er der i bilaget til Kommissionens forordning (EU) nr. 297/2010 (3) fastsat to datoer: nemlig den 29. april 2011, hvor væsker, aerosoldåser og geléer, der er anskaffet i en tredjelandslufthavn eller om bord på et ikke-EU-luftfartsselskabs fly, skal kunne screenes, og den 29. april 2013, hvor alle væsker, aerosoldåser og geléer skal kunne screenes. |
| --- | --- |

(3)

For at muliggøre en gradvis indførelse af screening med henblik på sporing af flydende sprængstoffer er der i bilaget til Kommissionens forordning (EU) nr. 297/2010 (3) fastsat to datoer: nemlig den 29. april 2011, hvor væsker, aerosoldåser og geléer, der er anskaffet i en tredjelandslufthavn eller om bord på et ikke-EU-luftfartsselskabs fly, skal kunne screenes, og den 29. april 2013, hvor alle væsker, aerosoldåser og geléer skal kunne screenes.

| (4) | Som nævnt i betragtning 12 i forordning (EU) nr. 297/2010 kan fremskridt af teknologisk og lovgivningsmæssig art, både på EU-plan og internationalt plan, have konsekvenser for de datoer, der fastsættes i forordning (EF) nr. 272/2009, og Kommissionen kan, hvor det er hensigtsmæssigt, fremsætte forslag om ændring, idet navnlig udstyrets praktiske anvendelighed og hensynet til passagererne tages i betragtning. |
| --- | --- |

(4)

Som nævnt i betragtning 12 i forordning (EU) nr. 297/2010 kan fremskridt af teknologisk og lovgivningsmæssig art, både på EU-plan og internationalt plan, have konsekvenser for de datoer, der fastsættes i forordning (EF) nr. 272/2009, og Kommissionen kan, hvor det er hensigtsmæssigt, fremsætte forslag om ændring, idet navnlig udstyrets praktiske anvendelighed og hensynet til passagererne tages i betragtning.

| (5) | Der er netop kort før den 29. april 2011 sket en udvikling i lovgivningen, både på EU-plan og på internationalt plan. Der vil derfor kun være få lufthavne, der rent faktisk kan tilbyde screening, og det vil derfor ikke være tydeligt for passagererne, om væsker, aerosoldåser og geléer, der er anskaffet i en tredjelandslufthavn eller om bord på et ikke-EU-luftfartsselskabs fly, vil kunne bringes med ind i security-beskyttede områder og om bord på et fly. |
| --- | --- |

(5)

Der er netop kort før den 29. april 2011 sket en udvikling i lovgivningen, både på EU-plan og på internationalt plan. Der vil derfor kun være få lufthavne, der rent faktisk kan tilbyde screening, og det vil derfor ikke være tydeligt for passagererne, om væsker, aerosoldåser og geléer, der er anskaffet i en tredjelandslufthavn eller om bord på et ikke-EU-luftfartsselskabs fly, vil kunne bringes med ind i security-beskyttede områder og om bord på et fly.

| (6) | Af ovennævnte grunde bør de bestemmelser, der vedrører forpligtelsen til fra den 29. april 2011 at screene væsker, aerosoldåser og geléer, der er anskaffet i en tredjelandslufthavn eller om bord på et ikke-EU-luftfartsselskabs fly, udgå. |
| --- | --- |

(6)

Af ovennævnte grunde bør de bestemmelser, der vedrører forpligtelsen til fra den 29. april 2011 at screene væsker, aerosoldåser og geléer, der er anskaffet i en tredjelandslufthavn eller om bord på et ikke-EU-luftfartsselskabs fly, udgå.

| (7) | Med hensyn til afsnit B1, punkt 2, i bilaget til forordning (EF) nr. 272/2009 vil Kommissionen arbejde tæt sammen med alle de berørte parter og vurdere situationen med hensyn til screening af væsker, aerosoldåser og geléer på ny senest inden udgangen af juli 2012. |
| --- | --- |

(7)

Med hensyn til afsnit B1, punkt 2, i bilaget til forordning (EF) nr. 272/2009 vil Kommissionen arbejde tæt sammen med alle de berørte parter og vurdere situationen med hensyn til screening af væsker, aerosoldåser og geléer på ny senest inden udgangen af juli 2012.

| (8) | For at sikre korrekt gennemførelse af de krav, der er fastsat i afsnit B1, punkt 3, i bilaget til forordning (EF) nr. 272/2009, bør medlemsstaterne og lufthavnene træffe alle de nødvendige forberedende foranstaltninger, bl.a. også driftsmæssig afprøvning i lufthavnene, i god tid inden fristen i 2013. Der bør udveksles oplysninger om de erfaringer, der indhøstes i forbindelse med afprøvningerne, for at gøre det muligt at vurdere situationen med hensyn til screening af væsker, aerosoldåser og geléer inden juli 2012. |
| --- | --- |

(8)

For at sikre korrekt gennemførelse af de krav, der er fastsat i afsnit B1, punkt 3, i bilaget til forordning (EF) nr. 272/2009, bør medlemsstaterne og lufthavnene træffe alle de nødvendige forberedende foranstaltninger, bl.a. også driftsmæssig afprøvning i lufthavnene, i god tid inden fristen i 2013. Der bør udveksles oplysninger om de erfaringer, der indhøstes i forbindelse med afprøvningerne, for at gøre det muligt at vurdere situationen med hensyn til screening af væsker, aerosoldåser og geléer inden juli 2012.

| (9) | Bilaget til forordning (EF) nr. 272/2009 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(9)

Bilaget til forordning (EF) nr. 272/2009 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.

| (10) | For hurtigst muligt at løse spørgsmålet om retssikkerhed for medlemsstaterne, lufthavnene og passagererne bør denne forordning vedtages efter de hasteprocedurer, der er nævnt i artikel 19, stk. 4, i forordning (EF) nr. 300/2008, og den bør anvendes fra den 29. april 2011. |
| --- | --- |

(10)

For hurtigst muligt at løse spørgsmålet om retssikkerhed for medlemsstaterne, lufthavnene og passagererne bør denne forordning vedtages efter de hasteprocedurer, der er nævnt i artikel 19, stk. 4, i forordning (EF) nr. 300/2008, og den bør anvendes fra den 29. april 2011.

| (11) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Komitéen for Civil Luftfartssikkerhed — |
| --- | --- |

(11)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Komitéen for Civil Luftfartssikkerhed —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Bilaget til forordning (EF) nr. 272/2009 ændres som angivet i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den anvendes fra den 29. april 2011.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 22. juli 2011.

På Kommissionens vegne

José Manuel BARROSO

Formand

---

(1)  EUT L 97 af 9.4.2008, s. 72.

1

(2)  EUT L 91 af 3.4.2009, s. 7.

2

(3)  EUT L 90 af 10.4.2010, s. 1.

3

---

BILAG

Afsnit B1 med overskriften »Væsker, aerosoldåser og geléer« i bilaget til forordning (EF) nr. 272/2009 affattes således:

»AFSNIT B1

Væsker, aerosoldåser og geléer

| 1. | Det er tilladt at medbringe væsker, aerosoldåser og geléer i security-beskyttede områder og om bord på fly, forudsat at de er screenet eller undtaget fra screening i overensstemmelse med kravene i de gennemførelsesbestemmelser, der vedtages i henhold til artikel 4, stk. 3, i forordning (EF) nr. 300/2008. |
| --- | --- |

1.

Det er tilladt at medbringe væsker, aerosoldåser og geléer i security-beskyttede områder og om bord på fly, forudsat at de er screenet eller undtaget fra screening i overensstemmelse med kravene i de gennemførelsesbestemmelser, der vedtages i henhold til artikel 4, stk. 3, i forordning (EF) nr. 300/2008.

| 2. | Senest fra den 29. april 2013 skal alle lufthavne screene væsker, aerosoldåser og geléer i overensstemmelse med kravene i de gennemførelsesbestemmelser, der vedtages i henhold til artikel 4, stk. 3, i forordning (EF) nr. 300/2008. |
| --- | --- |

2.

Senest fra den 29. april 2013 skal alle lufthavne screene væsker, aerosoldåser og geléer i overensstemmelse med kravene i de gennemførelsesbestemmelser, der vedtages i henhold til artikel 4, stk. 3, i forordning (EF) nr. 300/2008.

| 3. | Medlemsstaterne sikrer, at alle nødvendige lovkrav er gennemført, så udstyr til screening af væsker, som er i overensstemmelse med kravene i de gennemførelsesbestemmelser, der vedtages i henhold til artikel 4, stk. 3, i forordning (EF) nr. 300/2008, kan indføres i tide til, at den frist, der er anført i punkt 2, overholdes. |
| --- | --- |

3.

Medlemsstaterne sikrer, at alle nødvendige lovkrav er gennemført, så udstyr til screening af væsker, som er i overensstemmelse med kravene i de gennemførelsesbestemmelser, der vedtages i henhold til artikel 4, stk. 3, i forordning (EF) nr. 300/2008, kan indføres i tide til, at den frist, der er anført i punkt 2, overholdes.

| 4. | Medlemsstaterne kan når som helst i tiden frem til den 29. april 2013 indføre lovkrav om, at en bestemt eller alle lufthavne skal screene væsker, aerosoldåser og geléer i overensstemmelse med kravene i de gennemførelsesbestemmelser, der vedtages i henhold til artikel 4, stk. 3, i forordning (EF) nr. 300/2008. Medlemsstaten underretter Kommissionen om sådanne krav. Ved modtagelsen af en sådan meddelelse underretter Kommissionen straks de øvrige medlemsstater. |
| --- | --- |

4.

Medlemsstaterne kan når som helst i tiden frem til den 29. april 2013 indføre lovkrav om, at en bestemt eller alle lufthavne skal screene væsker, aerosoldåser og geléer i overensstemmelse med kravene i de gennemførelsesbestemmelser, der vedtages i henhold til artikel 4, stk. 3, i forordning (EF) nr. 300/2008. Medlemsstaten underretter Kommissionen om sådanne krav. Ved modtagelsen af en sådan meddelelse underretter Kommissionen straks de øvrige medlemsstater.

| 5. | Passagererne skal informeres tydeligt om, i hvilke EU-lufthavne det er tilladt at medbringe væsker, aerosoldåser og geléer i det security-beskyttede område og om bord på fly, og om de eventuelle betingelser herfor.« |
| --- | --- |

5.

Passagererne skal informeres tydeligt om, i hvilke EU-lufthavne det er tilladt at medbringe væsker, aerosoldåser og geléer i det security-beskyttede område og om bord på fly, og om de eventuelle betingelser herfor.«

---

| 23.7.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 193/22 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 193/22

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 721/2011

af 22. juli 2011

om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (1),

under henvisning til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 af 7. juni 2011 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 for så vidt angår frugt og grøntsager og forarbejdede frugter og grøntsager (2), særlig artikel 136, stk. 1, og

ud fra følgende betragtning:

Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes der på basis af resultatet af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguay-runden kriterier for Kommissionens fastsættelse af faste importværdier for tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i del A i bilag XVI til nævnte forordning —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

De faste importværdier som omhandlet i artikel 136 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 23. juli 2011.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 22. juli 2011.

På Kommissionens vegne For formanden

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 157 af 15.6.2011, s. 1.

2

---

BILAG

Faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kode | Tredjelandskode (1) | Fast importværdi |
| 0702 00 00 | MK | 41,0 |
| ZZ | 41,0 |
| 0707 00 05 | TR | 100,6 |
| ZZ | 100,6 |
| 0709 90 70 | TR | 111,7 |
| ZZ | 111,7 |
| 0805 50 10 | AR | 74,0 |
| TR | 62,0 |
| UY | 79,9 |
| ZA | 83,8 |
| ZZ | 74,9 |
| 0806 10 10 | CL | 54,3 |
| EG | 168,1 |
| MA | 87,0 |
| TN | 223,3 |
| TR | 187,5 |
| ZA | 62,8 |
| ZZ | 130,5 |
| 0808 10 80 | AR | 133,0 |
| BR | 80,6 |
| CL | 93,3 |
| CN | 74,1 |
| NZ | 115,4 |
| US | 115,2 |
| ZA | 89,2 |
| ZZ | 100,1 |
| 0808 20 50 | AR | 80,5 |
| CL | 100,7 |
| CN | 54,5 |
| NZ | 114,8 |
| ZA | 95,1 |
| ZZ | 89,1 |
| 0809 10 00 | TR | 186,9 |
| XS | 143,2 |
| ZZ | 165,1 |
| 0809 20 95 | TR | 279,1 |
| ZZ | 279,1 |
| 0809 30 | TR | 165,3 |
| ZZ | 165,3 |
| 0809 40 05 | BA | 51,2 |
| EC | 64,7 |
| XS | 66,1 |
| ZZ | 60,7 |

(EUR/100 kg)

KN-kode

Tredjelandskode (1)

Fast importværdi

0702 00 00

MK

41,0

ZZ

41,0

0707 00 05

TR

100,6

ZZ

100,6

0709 90 70

TR

111,7

ZZ

111,7

0805 50 10

AR

74,0

TR

62,0

UY

79,9

ZA

83,8

ZZ

74,9

0806 10 10

CL

54,3

EG

168,1

MA

87,0

TN

223,3

TR

187,5

ZA

62,8

ZZ

130,5

0808 10 80

AR

133,0

BR

80,6

CL

93,3

CN

74,1

NZ

115,4

US

115,2

ZA

89,2

ZZ

100,1

0808 20 50

AR

80,5

CL

100,7

CN

54,5

NZ

114,8

ZA

95,1

ZZ

89,1

0809 10 00

TR

186,9

XS

143,2

ZZ

165,1

0809 20 95

TR

279,1

ZZ

279,1

0809 30

TR

165,3

ZZ

165,3

0809 40 05

BA

51,2

EC

64,7

XS

66,1

ZZ

60,7

---

(1)  Landefortegnelse fastsat ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1833/2006 (EUT L 354 af 14.12.2006, s. 19). Koden »ZZ« = »anden oprindelse«.

---

| 23.7.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 193/24 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 193/24

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 722/2011

af 22. juli 2011

om ændring af de repræsentative priser og den tillægsimporttold for visse produkter inden for sukkersektoren, der er fastsat ved forordning (EU) nr. 867/2010 for produktionsåret 2010/11

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (1),

under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 951/2006 af 30. juni 2006 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 318/2006 for så vidt angår handel med tredjelande inden for sukkersektoren (2), særlig artikel 36, stk. 2, andet afsnit, andet punktum, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | De repræsentative priser og tillægsimporttolden for hvidt sukker, råsukker og visse sirupper for produktionsåret 2010/11 er fastsat ved Kommissionens forordning (EU) nr. 867/2010 (3). Disse repræsentative priser og denne tillægstold er senest ændret ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 690/2011 (4). |
| --- | --- |

(1)

De repræsentative priser og tillægsimporttolden for hvidt sukker, råsukker og visse sirupper for produktionsåret 2010/11 er fastsat ved Kommissionens forordning (EU) nr. 867/2010 (3). Disse repræsentative priser og denne tillægstold er senest ændret ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 690/2011 (4).

| (2) | De oplysninger, som Kommissionen for tiden råder over, medfører, at de pågældende priser og beløb skal ændres efter bestemmelserne og reglerne i forordning (EF) nr. 951/2006 — |
| --- | --- |

(2)

De oplysninger, som Kommissionen for tiden råder over, medfører, at de pågældende priser og beløb skal ændres efter bestemmelserne og reglerne i forordning (EF) nr. 951/2006 —

VEDTAGET FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

De repræsentative priser og tillægsimporttolden for de produkter, der er omhandlet i artikel 36 i forordning (EF) nr. 951/2006, og fastsat ved forordning (EU) nr. 867/2010 for produktionsåret 2010/11, ændres og er anført i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 23. juli 2011.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 22. juli 2011.

På Kommissionens vegne For formanden

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 178 af 1.7.2006, s. 24.

2

(3)  EUT L 259 af 1.10.2010, s. 3.

3

(4)  EUT L 188 af 19.7.2011, s. 10.

4

---

BILAG

De ændrede repræsentative priser og den ændrede tillægsimporttold for hvidt sukker, råsukker og produkter i KN-kode 1702 90 95, der er gældende fra den 23. juli 2011

| (EUR) |
| --- |
| KN-kode | Repræsentativ pris pr. 100 kg netto af det pågældende produkt | Tillægstold pr. 100 kg netto af det pågældende produkt |
| 1701 11 10 (1) | 49,61 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 49,61 | 0,02 |
| 1701 12 10 (1) | 49,61 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 49,61 | 0,00 |
| 1701 91 00 (2) | 55,01 | 0,97 |
| 1701 99 10 (2) | 55,01 | 0,00 |
| 1701 99 90 (2) | 55,01 | 0,00 |
| 1702 90 95 (3) | 0,55 | 0,19 |

(EUR)

KN-kode

Repræsentativ pris pr. 100 kg netto af det pågældende produkt

Tillægstold pr. 100 kg netto af det pågældende produkt

1701 11 10 (1)

49,61

0,00

1701 11 90 (1)

49,61

0,02

1701 12 10 (1)

49,61

0,00

1701 12 90 (1)

49,61

0,00

1701 91 00 (2)

55,01

0,97

1701 99 10 (2)

55,01

0,00

1701 99 90 (2)

55,01

0,00

1702 90 95 (3)

0,55

0,19

---

(1)  Fastsættelse for standardkvaliteten som defineret i bilag IV, punkt III, til forordning (EF) nr. 1234/2007.

(2)  Fastsættelse for standardkvaliteten som defineret i bilag IV, punkt II, til forordning (EF) nr. 1234/2007.

(3)  Fastsættelse pr. 1 % af indhold af saccharose.

---

AFGØRELSER

| 23.7.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 193/26 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 193/26

---

RÅDETS AFGØRELSE

af 19. juli 2011

om beskikkelse af to slovakiske medlemmer af og fire slovakiske suppleanter til Regionsudvalget

(2011/451/EU)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 305,

under henvisning til indstilling fra den slovakiske regering, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Rådet vedtog den 22. december 2009 og den 18. januar 2010 afgørelse 2009/1014/EU (1) og 2010/29/EU (2) om beskikkelse af medlemmer af og suppleanter til Regionsudvalget for perioden fra den 26. januar 2010 til den 25. januar 2015. |
| --- | --- |

(1)

Rådet vedtog den 22. december 2009 og den 18. januar 2010 afgørelse 2009/1014/EU (1) og 2010/29/EU (2) om beskikkelse af medlemmer af og suppleanter til Regionsudvalget for perioden fra den 26. januar 2010 til den 25. januar 2015.

| (2) | Der er blevet to pladser ledige som medlem af Regionsudvalget, efter at Andrej ĎURKOVSKÝs og František KNAPÍKs mandater er udløbet. Der er blevet tre pladser ledige som suppleant til Regionsudvalget, efter at Jozef PETUŠÍKs, Ján BLCHÁČs og Remo CICUTTOs mandater er udløbet. Der er blevet en plads ledig som suppleant, efter at Milan FTÁČNIK er blevet beskikket som medlem af Regionsudvalget — |
| --- | --- |

(2)

Der er blevet to pladser ledige som medlem af Regionsudvalget, efter at Andrej ĎURKOVSKÝs og František KNAPÍKs mandater er udløbet. Der er blevet tre pladser ledige som suppleant til Regionsudvalget, efter at Jozef PETUŠÍKs, Ján BLCHÁČs og Remo CICUTTOs mandater er udløbet. Der er blevet en plads ledig som suppleant, efter at Milan FTÁČNIK er blevet beskikket som medlem af Regionsudvalget —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Til Regionsudvalget beskikkes for den resterende del af mandatperioden, dvs. indtil den 25. januar 2015

| a) | som medlemmer:






  — | Milan FTÁČNIK, primátor hl. mesta Bratislava |
| --- | --- | --- |

a)

som medlemmer:

—

Milan FTÁČNIK, primátor hl. mesta Bratislava

| — | Richard RAŠI, primátor mesta Košice |
| --- | --- |

—

Richard RAŠI, primátor mesta Košice

samt

| b) | som suppleanter:






  — | Jozef DVONČ, primátor mesta Nitra |
| --- | --- | --- |

b)

som suppleanter:

—

Jozef DVONČ, primátor mesta Nitra

| — | Vladimír BAJAN, starosta MČ Bratislava-Petržalka |
| --- | --- |

—

Vladimír BAJAN, starosta MČ Bratislava-Petržalka

| — | Alexander SLAFKOVSKÝ, primátor mesta Liptovský Mikuláš |
| --- | --- |

—

Alexander SLAFKOVSKÝ, primátor mesta Liptovský Mikuláš

| — | Marek TURANSKÝ, starosta obce Voderady. |
| --- | --- |

—

Marek TURANSKÝ, starosta obce Voderady.

Artikel 2

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.

Udfærdiget i Bruxelles, den 19. juli 2011.

På Rådets vegne

M. SAWICKI

Formand

---

(1)  EUT L 348 af 29.12.2009, s. 22.

1

(2)  EUT L 12 af 19.1.2010, s. 11.

2

---

| 23.7.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 193/27 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 193/27

---

KOMMISSIONENS AFGØRELSE

af 23. februar 2011

om Grækenlands statsstøtte C 48/08 (ex NN 61/08) til Ellinikos Xrysos SA

(meddelt under nummer K(2011) 1006)

(Kun den græske tekst er autentisk)

(EØS-relevant tekst)

(2011/452/EU)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), særlig artikel 108, stk. 2, første afsnit,

under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1, litra a),

under henvisning til Kommissionens beslutning om at indlede proceduren i artikel 108, stk. 2, i TEUF (1) vedrørende støtteforanstaltning C 48/08 (ex N 61/08) (2),

efter at have opfordret interesserede parter til at fremsætte bemærkninger i henhold til ovennævnte bestemmelser, under henvisning til disse bemærkninger, og

ud fra følgende betragtninger:

I   SAGSFORLØB

| (1) | Den 9. juli 2007 modtog Kommissionen en klage med påstand om, at Grækenland havde truffet to statsstøtteforanstaltninger til fordel for Ellinikos Xrysos SA (i det følgende benævnt: »Ellinikos Xrysos«). Efter udveksling af oplysninger indledte Kommissionen den 10. december 2008 en formel undersøgelsesprocedure vedrørende de påståede foranstaltninger. |
| --- | --- |

(1)

Den 9. juli 2007 modtog Kommissionen en klage med påstand om, at Grækenland havde truffet to statsstøtteforanstaltninger til fordel for Ellinikos Xrysos SA (i det følgende benævnt: »Ellinikos Xrysos«). Efter udveksling af oplysninger indledte Kommissionen den 10. december 2008 en formel undersøgelsesprocedure vedrørende de påståede foranstaltninger.

| (2) | Grækenland fremsatte den 23. februar 2009 sine bemærkninger til Kommissionens beslutning om at indlede undersøgelsesproceduren. |
| --- | --- |

(2)

Grækenland fremsatte den 23. februar 2009 sine bemærkninger til Kommissionens beslutning om at indlede undersøgelsesproceduren.

| (3) | Beslutningen om indledning af undersøgelsesproceduren blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende den 10. marts 2009 (3). Fire interesserede parter fremsatte bemærkninger: Ellinikos Xrysos, modtageren af den påståede støtte, den 10. april 2009, European Goldfields Ltd, hovedaktionæren i Ellinikos Xrysos, den 10. april 2009, Kassandra-minernes fagforeninger den 2. april 2009, Hellenic Mining Watch, en græsk organisation, der har til formål at beskytte miljøet og offentligheden mod de negative følger af minedrift og sikre den nationale velstand (4), den 6. april 2009. |
| --- | --- |

(3)

Beslutningen om indledning af undersøgelsesproceduren blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende den 10. marts 2009 (3). Fire interesserede parter fremsatte bemærkninger: Ellinikos Xrysos, modtageren af den påståede støtte, den 10. april 2009, European Goldfields Ltd, hovedaktionæren i Ellinikos Xrysos, den 10. april 2009, Kassandra-minernes fagforeninger den 2. april 2009, Hellenic Mining Watch, en græsk organisation, der har til formål at beskytte miljøet og offentligheden mod de negative følger af minedrift og sikre den nationale velstand (4), den 6. april 2009.

| (4) | Bemærkningerne blev videresendt til Grækenland ved brev af 6. maj og 7. juli 2009. Grækenland svarede på de interesserede parters bemærkninger ved brev af 3. juni, 20. juli og 23. september 2009. |
| --- | --- |

(4)

Bemærkningerne blev videresendt til Grækenland ved brev af 6. maj og 7. juli 2009. Grækenland svarede på de interesserede parters bemærkninger ved brev af 3. juni, 20. juli og 23. september 2009.

| (5) | Kommissionen anmodede den 19. juni og 11. december 2009 og den 22. april 2010 om yderligere oplysninger fra de græske myndigheder, og Grækenland og Ellinikos Xrysos besvarede disse anmodninger ved brev af 23. og 29. juli 2009 samt 15. januar, 11. og 12. februar, 4. maj og 27. maj 2010. En yderligere uformel udveksling af oplysninger fandt sted pr. e-mail i maj 2010 mellem repræsentanter for Kommissionen og de græske myndigheder. Der blev afholdt møder mellem repræsentanterne for Kommissionen og de græske myndigheder den 11. februar 2009 og den 24. juni 2010 og mellem repræsentanterne for Kommissionen og den påståede støttemodtager den 2. februar og den 26. juni 2009. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen anmodede den 19. juni og 11. december 2009 og den 22. april 2010 om yderligere oplysninger fra de græske myndigheder, og Grækenland og Ellinikos Xrysos besvarede disse anmodninger ved brev af 23. og 29. juli 2009 samt 15. januar, 11. og 12. februar, 4. maj og 27. maj 2010. En yderligere uformel udveksling af oplysninger fandt sted pr. e-mail i maj 2010 mellem repræsentanter for Kommissionen og de græske myndigheder. Der blev afholdt møder mellem repræsentanterne for Kommissionen og de græske myndigheder den 11. februar 2009 og den 24. juni 2010 og mellem repræsentanterne for Kommissionen og den påståede støttemodtager den 2. februar og den 26. juni 2009.

II   DETALJERET BESKRIVELSE AF STØTTEN

II.a.   BAGGRUNDSORIENTERING OM MINERETTIGHEDER OG DRIFTSTILLADELSER

| (6) | En minerettighed er retten til at få adgang til en grund og udnytte den til minedrift enten under jorden (grubedrift) eller i åbne brud (dagbrud) for at udvinde den mineralmalm, der kan være aflejret heri. Minerettigheden overføres som en integrerende del af den ejendom, hvor der skal udøves minedrift. |
| --- | --- |

(6)

En minerettighed er retten til at få adgang til en grund og udnytte den til minedrift enten under jorden (grubedrift) eller i åbne brud (dagbrud) for at udvinde den mineralmalm, der kan være aflejret heri. Minerettigheden overføres som en integrerende del af den ejendom, hvor der skal udøves minedrift.

| (7) | En minerettighed adskiller sig fra en minedriftstilladelse, der er en licens til at udøve minedrift. Den meddeles af de kompetente myndigheder efter en vurdering af de gennemførlighedsrapporter og miljøundersøgelser, der er blevet forelagt. I det foreliggende tilfælde havde udviklingsministeriet på tidspunktet for salget i 2003 meddelt minedriftstilladelser. |
| --- | --- |

(7)

En minerettighed adskiller sig fra en minedriftstilladelse, der er en licens til at udøve minedrift. Den meddeles af de kompetente myndigheder efter en vurdering af de gennemførlighedsrapporter og miljøundersøgelser, der er blevet forelagt. I det foreliggende tilfælde havde udviklingsministeriet på tidspunktet for salget i 2003 meddelt minedriftstilladelser.

II.b.   STØTTEMODTAGEREN

| (8) | Ellinikos Xrysos er et stort græsk mineselskab, der er aktivt inden for guld-, kobber-, bly-, sølv- og zinkminedrift. I 2009 havde selskabet en omsætning på 44,7 mio. EUR (med et resultat efter skat på 1,7 mio. EUR) og ca. 350 medarbejdere. På tidspunktet for de pågældende støtteforanstaltninger (jf. punkt 11 og 16-18) var Ellikinos Xrysos en stor virksomhed, fordi den var knyttet til en stor virksomhed. Kommissionens henstilling 2003/361/EC af 6. maj 2003 om definitionen af mikrovirksomheder, små og mellemstore virksomheder fastsætter følgende (5): a) kategorien mikrovirksomheder, små og mellemstore virksomheder (SMV'er) omfatter virksomheder, som beskæftiger under 250 personer, og som har en årlig omsætning på ikke over 50 mio. EUR og/eller en årlig samlet balance på ikke over 43 mio. EUR (bilaget, afsnit 1, artikel 2, 1); b) for at få udskilt de grupper af virksomheder, hvis økonomiske magt overstiger en reel SMV's økonomiske magt, fra SMV-kategorien, bør man sondre mellem, om de er uafhængige eller ej (betragtning 9); c) ved »uafhængig virksomhed« forstås enhver virksomhed, der ikke betegnes som en tilknyttet virksomhed (bilaget, afsnit 1, artikel 3, 1); og d) ved »tilknyttet virksomhed« forstås en virksomhed, hvori en anden virksomhed besidder flertallet af de stemmerettigheder, der er tillagt aktionærerne eller deltagerne (bilaget, afsnit 1, artikel 3, 3, a)). I det foreliggende tilfælde var 53,3 % af aktierne i Ellikinos Xrysos (160 000 aktier af i alt 300 000) i december 2003 (tidspunktet for salget i 2003) ejet af selskabet Greek Mines SA, et datterselskab af virksomheden Aktor SA. Aktors to seneste årsomsætninger, dvs. i 2001 og 2002, var på henholdsvis 120,9 mio. EUR og 302,6 mio. EUR. Endvidere beløb Aktors seneste årlige samlede balancer sig til henholdsvis 151,9 mio. EUR og 260 mio. EUR (6). På grundlag af disse tal må Aktor betegnes som en stor virksomhed. Ellikinos Xrysos var således en stor virksomhed på det tidspunkt, hvor de pågældende støtteforanstaltninger blev gennemført. |
| --- | --- |

(8)

Ellinikos Xrysos er et stort græsk mineselskab, der er aktivt inden for guld-, kobber-, bly-, sølv- og zinkminedrift. I 2009 havde selskabet en omsætning på 44,7 mio. EUR (med et resultat efter skat på 1,7 mio. EUR) og ca. 350 medarbejdere. På tidspunktet for de pågældende støtteforanstaltninger (jf. punkt 11 og 16-18) var Ellikinos Xrysos en stor virksomhed, fordi den var knyttet til en stor virksomhed. Kommissionens henstilling 2003/361/EC af 6. maj 2003 om definitionen af mikrovirksomheder, små og mellemstore virksomheder fastsætter følgende (5): a) kategorien mikrovirksomheder, små og mellemstore virksomheder (SMV'er) omfatter virksomheder, som beskæftiger under 250 personer, og som har en årlig omsætning på ikke over 50 mio. EUR og/eller en årlig samlet balance på ikke over 43 mio. EUR (bilaget, afsnit 1, artikel 2, 1); b) for at få udskilt de grupper af virksomheder, hvis økonomiske magt overstiger en reel SMV's økonomiske magt, fra SMV-kategorien, bør man sondre mellem, om de er uafhængige eller ej (betragtning 9); c) ved »uafhængig virksomhed« forstås enhver virksomhed, der ikke betegnes som en tilknyttet virksomhed (bilaget, afsnit 1, artikel 3, 1); og d) ved »tilknyttet virksomhed« forstås en virksomhed, hvori en anden virksomhed besidder flertallet af de stemmerettigheder, der er tillagt aktionærerne eller deltagerne (bilaget, afsnit 1, artikel 3, 3, a)). I det foreliggende tilfælde var 53,3 % af aktierne i Ellikinos Xrysos (160 000 aktier af i alt 300 000) i december 2003 (tidspunktet for salget i 2003) ejet af selskabet Greek Mines SA, et datterselskab af virksomheden Aktor SA. Aktors to seneste årsomsætninger, dvs. i 2001 og 2002, var på henholdsvis 120,9 mio. EUR og 302,6 mio. EUR. Endvidere beløb Aktors seneste årlige samlede balancer sig til henholdsvis 151,9 mio. EUR og 260 mio. EUR (6). På grundlag af disse tal må Aktor betegnes som en stor virksomhed. Ellikinos Xrysos var således en stor virksomhed på det tidspunkt, hvor de pågældende støtteforanstaltninger blev gennemført.

| (9) | De nuværende aktionærer i Ellikinos Xrysos er European Goldfields Greece BV (65 % af aktiekapitalen), Hellas Gold BV (30 % af aktiekapitalen) og Aktor SA, et græsk bygge- og energiselskab (5 % af aktiekapitalen). European Goldfields Greece BV og Hellas Gold BV er datterselskaber i European Goldfields Ltd, et canadisk selskab, der beskæftiger sig med erhvervelse, udvinding og udvikling af mineanlæg på Balkan. |
| --- | --- |

(9)

De nuværende aktionærer i Ellikinos Xrysos er European Goldfields Greece BV (65 % af aktiekapitalen), Hellas Gold BV (30 % af aktiekapitalen) og Aktor SA, et græsk bygge- og energiselskab (5 % af aktiekapitalen). European Goldfields Greece BV og Hellas Gold BV er datterselskaber i European Goldfields Ltd, et canadisk selskab, der beskæftiger sig med erhvervelse, udvinding og udvikling af mineanlæg på Balkan.

| (10) | Ellikinos Xrysos ejer og driver Kassandra-minerne. Ellikinos Xrysos købte minerne og de dertil knyttede minerettigheder af den græske stat i december 2003. Kassandra-minerne ligger i det nordlige Grækenland. De omfatter guldminerne i Olympias og Skouries og kobber- og zinkminerne i Stratoni. |
| --- | --- |

(10)

Ellikinos Xrysos ejer og driver Kassandra-minerne. Ellikinos Xrysos købte minerne og de dertil knyttede minerettigheder af den græske stat i december 2003. Kassandra-minerne ligger i det nordlige Grækenland. De omfatter guldminerne i Olympias og Skouries og kobber- og zinkminerne i Stratoni.

| (11) | Før 2003 var Kassandra-minerne ejet af selskabet TVX Hellas SA, der i 1995 havde erhvervet dem af den græske stat ved en offentlig udbudsprocedure for 11 mia. GRD (ca. 39,8 min EUR) (7). |
| --- | --- |

(11)

Før 2003 var Kassandra-minerne ejet af selskabet TVX Hellas SA, der i 1995 havde erhvervet dem af den græske stat ved en offentlig udbudsprocedure for 11 mia. GRD (ca. 39,8 min EUR) (7).

| (12) | I 2002 annullerede det græske statsråd Kassandra-minernes tilladelser til minedrift og forarbejdning af guld, navnlig Olympias- og Stratoni-minens tilladelser. Olympias-minens tilladelser til minedrift og forarbejdning af guld blev annulleret af miljøhensyn, der blev anset for tungtvejende. Stratoni-minens driftstilladelse blev annulleret, fordi den græske stat havde udstedt den på et ulovligt grundlag gennem en myndighed, der ikke havde kompetence til at gøre det. |
| --- | --- |

(12)

I 2002 annullerede det græske statsråd Kassandra-minernes tilladelser til minedrift og forarbejdning af guld, navnlig Olympias- og Stratoni-minens tilladelser. Olympias-minens tilladelser til minedrift og forarbejdning af guld blev annulleret af miljøhensyn, der blev anset for tungtvejende. Stratoni-minens driftstilladelse blev annulleret, fordi den græske stat havde udstedt den på et ulovligt grundlag gennem en myndighed, der ikke havde kompetence til at gøre det.

| (13) | Som følge af statsrådets annullering udstedte udviklingsministeriet, der havde kompetence på området, to bekendtgørelser vedrørende Stratoni: 1) den 7. januar 2003 en bekendtgørelse om afbrydelse af driften i Stratoni; og 2) den 29. januar 2003 en bekendtgørelse om vedtagelse af supplerende sikkerhedsforanstaltninger i Stratoni. Den 18. februar 2003 udstedte Udviklingsministeriet i overensstemmelse med statsrådets annulleringsafgørelse en anden bekendtgørelse, der gav tilladelse til at påbegynde drift i Stratoni, og annullerede ministeriets tidligere bekendtgørelser af 7. og 29. januar 2003. Bekendtgørelsen af 18. februar 2003 var gyldig på det tidspunkt, hvor minerne blev solgt til Ellinikos Xrysos. |
| --- | --- |

(13)

Som følge af statsrådets annullering udstedte udviklingsministeriet, der havde kompetence på området, to bekendtgørelser vedrørende Stratoni: 1) den 7. januar 2003 en bekendtgørelse om afbrydelse af driften i Stratoni; og 2) den 29. januar 2003 en bekendtgørelse om vedtagelse af supplerende sikkerhedsforanstaltninger i Stratoni. Den 18. februar 2003 udstedte Udviklingsministeriet i overensstemmelse med statsrådets annulleringsafgørelse en anden bekendtgørelse, der gav tilladelse til at påbegynde drift i Stratoni, og annullerede ministeriets tidligere bekendtgørelser af 7. og 29. januar 2003. Bekendtgørelsen af 18. februar 2003 var gyldig på det tidspunkt, hvor minerne blev solgt til Ellinikos Xrysos.

| (14) | Også som følge af ovennævnte annullering af Kassandra-minernes tilladelser til minedrift og forarbejdning af guld indstillede Kinross (et canadisk mineselskab), der var ejer af TVX Hellas, sin finansiering af hensyn til selskabets værdi for aktionærerne (»shareholder value«). Dette tvang TVX Hellas til at indgive konkursbegæring. |
| --- | --- |

(14)

Også som følge af ovennævnte annullering af Kassandra-minernes tilladelser til minedrift og forarbejdning af guld indstillede Kinross (et canadisk mineselskab), der var ejer af TVX Hellas, sin finansiering af hensyn til selskabets værdi for aktionærerne (»shareholder value«). Dette tvang TVX Hellas til at indgive konkursbegæring.

II.c.   FORANSTALTNING 1: SALGSPRIS UNDER MARKEDSVÆRDIEN

| (15) | Den 12. december 2003 overdrog TVX Hellas Kassandra-minerne til den græske stat for 11 mio. EUR som led i en udenretslig aftale; i den forbindelse blev der foretaget en modregning af gensidige krav (TVX Hellas' krav mod Grækenland beløb sig til 293,5 mio. EUR). Samme dag solgte den græske stat Kassandra-minerne til Ellikinos Xrysos for 11 mio. EUR uden en forhåndsvurdering af aktiverne eller en offentlig udbudsprocedure. Salget omfattede: a) Stratoni-, Skouries- og Olympias-minen samt de hertil knyttede minerettigheder; b) grunden, c) mineralreserver og d) anlægsaktiver (mine- og forarbejdningsudstyr), boliger til de ansatte og industribygninger). Ifølge de græske myndigheder var formålet med foranstaltningen at finde en ejer, som var villig til at drive minerne og dermed sikre beskæftigelsen og beskytte miljøet. |
| --- | --- |

(15)

Den 12. december 2003 overdrog TVX Hellas Kassandra-minerne til den græske stat for 11 mio. EUR som led i en udenretslig aftale; i den forbindelse blev der foretaget en modregning af gensidige krav (TVX Hellas' krav mod Grækenland beløb sig til 293,5 mio. EUR). Samme dag solgte den græske stat Kassandra-minerne til Ellikinos Xrysos for 11 mio. EUR uden en forhåndsvurdering af aktiverne eller en offentlig udbudsprocedure. Salget omfattede: a) Stratoni-, Skouries- og Olympias-minen samt de hertil knyttede minerettigheder; b) grunden, c) mineralreserver og d) anlægsaktiver (mine- og forarbejdningsudstyr), boliger til de ansatte og industribygninger). Ifølge de græske myndigheder var formålet med foranstaltningen at finde en ejer, som var villig til at drive minerne og dermed sikre beskæftigelsen og beskytte miljøet.

II.d.   FORANSTALTNING 2: FRITAGELSE FOR AFGIFTER OG REDUCEREDE JURIDISKE OMKOSTNINGER

| (16) | Grækenland solgte Kassandra-minerne til Ellikinos Xrysos ved en kontrakt mellem de to parter, der blev stadfæstet ved lov nr. 3220/2004 (8). I henhold til denne lov var Ellikinos Xrysos fritaget for enhver form for afgift. Endvidere blev de juridiske og andre omkostninger nedsat til kun 5 % af det faktiske beløb, der normalt skulle have været betalt. Ifølge de græske myndigheder var formålet med foranstaltningen at skabe et incitament for potentielle købere, idet værdien af minerne var negativ. |
| --- | --- |

(16)

Grækenland solgte Kassandra-minerne til Ellikinos Xrysos ved en kontrakt mellem de to parter, der blev stadfæstet ved lov nr. 3220/2004 (8). I henhold til denne lov var Ellikinos Xrysos fritaget for enhver form for afgift. Endvidere blev de juridiske og andre omkostninger nedsat til kun 5 % af det faktiske beløb, der normalt skulle have været betalt. Ifølge de græske myndigheder var formålet med foranstaltningen at skabe et incitament for potentielle købere, idet værdien af minerne var negativ.

| (17) | I henhold til græsk lov (9) er afgiften på overdragelse af fast ejendom 7 % af værdien af den overdragede ejendom op til 15 000 EUR og 9 % af restbeløbet. Ifølge den græske minelov (10) er den særlige afgift på overdragelse af minerettigheder endvidere 5 % af værdien af den overførte rettighed (dvs. værdien af minen). |
| --- | --- |

(17)

I henhold til græsk lov (9) er afgiften på overdragelse af fast ejendom 7 % af værdien af den overdragede ejendom op til 15 000 EUR og 9 % af restbeløbet. Ifølge den græske minelov (10) er den særlige afgift på overdragelse af minerettigheder endvidere 5 % af værdien af den overførte rettighed (dvs. værdien af minen).

| (18) | I denne afgørelse er Kommissionen nået frem til et samlet støttebeløb på 15,34 mio. EUR for foranstaltning 1 og 2 efter at have undersøgt:






  a) | værdien af de tre individuelle miner (Stratoni, Olympias and Skouries), der udgør Kassandra-minerne, på grundlag af de økonomiske faktorer, der gjaldt på salgstidspunktet, samt disse miners driftsmæssige stand (jf. den detaljerede analyse i punkt 63-79) |
| --- | --- | --- |

(18)

I denne afgørelse er Kommissionen nået frem til et samlet støttebeløb på 15,34 mio. EUR for foranstaltning 1 og 2 efter at have undersøgt:

a)

værdien af de tre individuelle miner (Stratoni, Olympias and Skouries), der udgør Kassandra-minerne, på grundlag af de økonomiske faktorer, der gjaldt på salgstidspunktet, samt disse miners driftsmæssige stand (jf. den detaljerede analyse i punkt 63-79)

| b) | værdien af den grund, som Kassandra-minerne ligger på, som beregnet i en vurderingsrapport (jf. punkt 19) og sammenlignet med den pris, der blev betalt for størstedelen af denne grund ved en offentlig udbudsprocedure i 1995 (jf. den detaljerede analyse i punkt 80-85) |
| --- | --- |

b)

værdien af den grund, som Kassandra-minerne ligger på, som beregnet i en vurderingsrapport (jf. punkt 19) og sammenlignet med den pris, der blev betalt for størstedelen af denne grund ved en offentlig udbudsprocedure i 1995 (jf. den detaljerede analyse i punkt 80-85)

| c) | værdien af de mineralreserver, som Ellikinos Xrysos erhvervede ved salget i 2003, baseret på den samme vurderingsrapport (jf. den detaljerede analyse i punkt 91-97) |
| --- | --- |

c)

værdien af de mineralreserver, som Ellikinos Xrysos erhvervede ved salget i 2003, baseret på den samme vurderingsrapport (jf. den detaljerede analyse i punkt 91-97)

| d) | størrelsen af de skyldige afgifter, som Ellinikos Xrysos var fritaget for i salgskontrakten (jf. den detaljerede analyse i punkt 118-124). |
| --- | --- |

d)

størrelsen af de skyldige afgifter, som Ellinikos Xrysos var fritaget for i salgskontrakten (jf. den detaljerede analyse i punkt 118-124).

| (19) | I beslutningen om at indlede undersøgelsesproceduren af 10. december 2008 satte Kommissionen spørgsmålstegn ved, om Grækenland havde solgt Kassandra-minerne til Ellikinos Xrysos til markedsværdien, idet salget foregik uden en offentlig udbudsprocedure eller en uafhængig vurdering af aktiverne, og om et sådant salg under markedsværdien var foreneligt med TEUF. Der blev henvist til en vurderingsrapport vedrørende Kassandra-minernes aktiver, som var blevet udarbejdet på vegne af European Goldfields, en aktionær i Ellikinos Xrysos. Ifølge denne rapport var markedsværdien af Kassandra-minernes aktiver 500 mio. USD (svarende til 411 mio. EUR den 30. juni 2004 på grundlag af omregningskursen denne dag på 1,2155 USD/EUR (11). Rapporten (i det følgende benævnt »Behre Dolbear-rapporten«) blev udsendt af Behre Dolbear International Ltd, en »fremtrædende international konsulentvirksomhed inden for mineralindustrien« ifølge European Goldfields (12). |
| --- | --- |

(19)

I beslutningen om at indlede undersøgelsesproceduren af 10. december 2008 satte Kommissionen spørgsmålstegn ved, om Grækenland havde solgt Kassandra-minerne til Ellikinos Xrysos til markedsværdien, idet salget foregik uden en offentlig udbudsprocedure eller en uafhængig vurdering af aktiverne, og om et sådant salg under markedsværdien var foreneligt med TEUF. Der blev henvist til en vurderingsrapport vedrørende Kassandra-minernes aktiver, som var blevet udarbejdet på vegne af European Goldfields, en aktionær i Ellikinos Xrysos. Ifølge denne rapport var markedsværdien af Kassandra-minernes aktiver 500 mio. USD (svarende til 411 mio. EUR den 30. juni 2004 på grundlag af omregningskursen denne dag på 1,2155 USD/EUR (11). Rapporten (i det følgende benævnt »Behre Dolbear-rapporten«) blev udsendt af Behre Dolbear International Ltd, en »fremtrædende international konsulentvirksomhed inden for mineralindustrien« ifølge European Goldfields (12).

| (20) | Kommissionen satte også spørgsmålstegn ved, om afgiftsfritagelsen og de reducerede juridiske omkostninger udgjorde en lettelse af de finansielle forpligtelser over for staten, som var forenelig med TEUF. |
| --- | --- |

(20)

Kommissionen satte også spørgsmålstegn ved, om afgiftsfritagelsen og de reducerede juridiske omkostninger udgjorde en lettelse af de finansielle forpligtelser over for staten, som var forenelig med TEUF.

III   BEMÆRKNINGER FRA GRÆKENLAND OG ANDRE INTERESSEREDE PARTER

III.a.   BEMÆRKNINGER FRA GRÆKENLAND OG STØTTEMODTAGEREN

| (21) | Bemærkningerne fra Grækenland og støttemodtageren overlapper i vidt omfang hinanden, og Kommissionen vil derfor redegøre for dem under ét i punkt 22-31. |
| --- | --- |

(21)

Bemærkningerne fra Grækenland og støttemodtageren overlapper i vidt omfang hinanden, og Kommissionen vil derfor redegøre for dem under ét i punkt 22-31.

| (22) | Ifølge de græske myndigheder og støttemodtageren optrådte Grækenland kun som formidler i forbindelse med salget i 2003, fordi TVX Hellas, der var under konkursbehandling, ikke kunne sælge minerne direkte til Ellinikos Xrysos. De hævder også, at Grækenland aldrig har ejet minerne og ikke modtog penge fra salget i 2003, eftersom de 11 mio. EUR blev betalt direkte til TVX Hellas. De anfører også, at salgstransaktionen i 1995 fandt sted mellem TVX Hellas og den tidligere ejer, et privat selskab, som var under konkursbehandling, og at der derfor ikke var nogen statsmidler involveret i salget i 2003. |
| --- | --- |

(22)

Ifølge de græske myndigheder og støttemodtageren optrådte Grækenland kun som formidler i forbindelse med salget i 2003, fordi TVX Hellas, der var under konkursbehandling, ikke kunne sælge minerne direkte til Ellinikos Xrysos. De hævder også, at Grækenland aldrig har ejet minerne og ikke modtog penge fra salget i 2003, eftersom de 11 mio. EUR blev betalt direkte til TVX Hellas. De anfører også, at salgstransaktionen i 1995 fandt sted mellem TVX Hellas og den tidligere ejer, et privat selskab, som var under konkursbehandling, og at der derfor ikke var nogen statsmidler involveret i salget i 2003.

| (23) | Endvidere hævder de græske myndigheder og støttemodtageren, at Kassandra-minernes markedsværdi på salgstidspunktet var reduceret eller endog negativ på grund af den langvarige afbrydelse af driften og annulleringen af minedriftstilladelserne. Minernes negative markedsværdi kunne også ses af, at Kinross, der var ejer af TVX Hellas og markedsøkonomisk operatør, tillagde minerne en negativ værdi, da selskabet led betydelige tab på grund af sin investering. De hævder, at den positive pris, som Ellikinos Xrysos, der også er et privat selskab, betalte, var begrundet i kontraktens annulleringsklausul, der eliminerede køberens risiko. Derudover hævder de, at en grund, som er erhvervet af et mineselskab, kun kan benyttes til mineaktiviteter og ikke har en markedsværdi, fordi den græske lovgivning prioriterer mineaktiviteter i sådanne områder. De fremfører derfor, at nedsættelsen af minerettighedernes værdi, på grund af den langvarige afbrydelse af driften og annulleringen af minedriftstilladelserne, også førte til en nedsættelse af grundens værdi. Endelig hævder de, at de guldreserver, som indgik i de aktiver, der blev solgt til Ellinikos Xrysos, i 2003 havde en negativ værdi på grund af den forholdsvis lave guldpris og de forholdsvis høje omkostninger, som er forbundet hermed, såsom transport og forarbejdning. |
| --- | --- |

(23)

Endvidere hævder de græske myndigheder og støttemodtageren, at Kassandra-minernes markedsværdi på salgstidspunktet var reduceret eller endog negativ på grund af den langvarige afbrydelse af driften og annulleringen af minedriftstilladelserne. Minernes negative markedsværdi kunne også ses af, at Kinross, der var ejer af TVX Hellas og markedsøkonomisk operatør, tillagde minerne en negativ værdi, da selskabet led betydelige tab på grund af sin investering. De hævder, at den positive pris, som Ellikinos Xrysos, der også er et privat selskab, betalte, var begrundet i kontraktens annulleringsklausul, der eliminerede køberens risiko. Derudover hævder de, at en grund, som er erhvervet af et mineselskab, kun kan benyttes til mineaktiviteter og ikke har en markedsværdi, fordi den græske lovgivning prioriterer mineaktiviteter i sådanne områder. De fremfører derfor, at nedsættelsen af minerettighedernes værdi, på grund af den langvarige afbrydelse af driften og annulleringen af minedriftstilladelserne, også førte til en nedsættelse af grundens værdi. Endelig hævder de, at de guldreserver, som indgik i de aktiver, der blev solgt til Ellinikos Xrysos, i 2003 havde en negativ værdi på grund af den forholdsvis lave guldpris og de forholdsvis høje omkostninger, som er forbundet hermed, såsom transport og forarbejdning.

| (24) | Med hensyn til de markedsøkonomiske kriterier, som der skal tages hensyn til i forbindelse med en transaktion, gør de græske myndigheder og støttemodtageren endvidere gældende, at sådanne kriterier også omfatter miljømæssige og sociale overvejelser, som er knyttet til selskabets image og personalets tilfredshed. Dette understøttes af, at TVX Hellas, der er en markedsøkonomisk operatør, også tog personalemæssige spørgsmål og miljøspørgsmål i betragtning ved at betale en relevant kompensation. De anfører også, at hvis man ikke solgte minerne, ville det medføre betydelige miljømæssige omkostninger på ca. 15,7 mio. EUR, som skulle afholdes af den græske stat. Samtidig anfører de, at den pris, som Ellikinos Xrysos betalte, også var begrundet i markedsøkonomiske kriterier, eftersom den svarede til den pris, som TVX Hellas, et privat selskab, forlangte. Ifølge Grækenland og støttemodtageren ville TVX Hellas have forlangt en højere pris, hvis det havde kunnet. Endvidere hævder de, at den pris, som Ellikinos Xrysos havde betalt, svarede til aktivernes bogførte værdi i årsregnskaberne for TVX Hellas. Endelig gør de gældende, at den pris, der blev betalt i forbindelse med salget i 2003, repræsenterede minernes reelle værdi, dvs. Stratoni-minens værdi, da den var den eneste, som var i drift. Med hensyn til Skouries-minen hævder Grækenland og støttemodtageren, at der aldrig har fundet nogen minedrift eller investering sted dér bortset fra den mineefterforskning, som TVX Hellas gennemførte før salget i 2003. De hævder også, at der kræves betydelige investeringer for at etablere et mineanlæg i Skouries. Af ovennævnte grunde hævder de, at salget i 2003 ikke gav Ellikinos Xrysos en fordel. |
| --- | --- |

(24)

Med hensyn til de markedsøkonomiske kriterier, som der skal tages hensyn til i forbindelse med en transaktion, gør de græske myndigheder og støttemodtageren endvidere gældende, at sådanne kriterier også omfatter miljømæssige og sociale overvejelser, som er knyttet til selskabets image og personalets tilfredshed. Dette understøttes af, at TVX Hellas, der er en markedsøkonomisk operatør, også tog personalemæssige spørgsmål og miljøspørgsmål i betragtning ved at betale en relevant kompensation. De anfører også, at hvis man ikke solgte minerne, ville det medføre betydelige miljømæssige omkostninger på ca. 15,7 mio. EUR, som skulle afholdes af den græske stat. Samtidig anfører de, at den pris, som Ellikinos Xrysos betalte, også var begrundet i markedsøkonomiske kriterier, eftersom den svarede til den pris, som TVX Hellas, et privat selskab, forlangte. Ifølge Grækenland og støttemodtageren ville TVX Hellas have forlangt en højere pris, hvis det havde kunnet. Endvidere hævder de, at den pris, som Ellikinos Xrysos havde betalt, svarede til aktivernes bogførte værdi i årsregnskaberne for TVX Hellas. Endelig gør de gældende, at den pris, der blev betalt i forbindelse med salget i 2003, repræsenterede minernes reelle værdi, dvs. Stratoni-minens værdi, da den var den eneste, som var i drift. Med hensyn til Skouries-minen hævder Grækenland og støttemodtageren, at der aldrig har fundet nogen minedrift eller investering sted dér bortset fra den mineefterforskning, som TVX Hellas gennemførte før salget i 2003. De hævder også, at der kræves betydelige investeringer for at etablere et mineanlæg i Skouries. Af ovennævnte grunde hævder de, at salget i 2003 ikke gav Ellikinos Xrysos en fordel.

| (25) | Med hensyn til Behre Dolbear-rapporten tvivler hverken Grækenland eller støttemodtageren på Behre Dolbears troværdighed. De gør dog begge indsigelser mod rapporten og hævder, at der ikke kan tages hensyn til den, fordi dens formål var at tiltrække investorers opmærksomhed, og fordi dens referencetidspunkt (juni 2004) ikke var det samme som tidspunktet for salget (december 2003). De anfører også, at minernes værdi som anslået af Behre Dolbear er knyttet til aktiverne samt de relevante minerettigheder, hvorimod Ellikinos Xrysos kun erhvervede aktiverne, idet minedriftstilladelserne senere skulle bevilges af den græske stat. Endvidere anfører de, at rapporten ikke henviser til de aktiver, der blev solgt, men til værdien af Ellikinos Xrysos som en »going concern«, og at rapporten derfor ikke er retningsgivende for værdien af de aktiver, som den græske stat solgte i december 2003. Endelig fremfører de, at Behre Dolbear i tabel 5.3 på side 37 i rapporten anslår den aktuelle nettoværdi af de næsten produktionsklare Kassandra-miner til at være negativ, dvs. – 2,59 mio. USD; derfor lå den pris, der reelt blev betalt (11 mio. EUR), over minernes markedsværdi. |
| --- | --- |

(25)

Med hensyn til Behre Dolbear-rapporten tvivler hverken Grækenland eller støttemodtageren på Behre Dolbears troværdighed. De gør dog begge indsigelser mod rapporten og hævder, at der ikke kan tages hensyn til den, fordi dens formål var at tiltrække investorers opmærksomhed, og fordi dens referencetidspunkt (juni 2004) ikke var det samme som tidspunktet for salget (december 2003). De anfører også, at minernes værdi som anslået af Behre Dolbear er knyttet til aktiverne samt de relevante minerettigheder, hvorimod Ellikinos Xrysos kun erhvervede aktiverne, idet minedriftstilladelserne senere skulle bevilges af den græske stat. Endvidere anfører de, at rapporten ikke henviser til de aktiver, der blev solgt, men til værdien af Ellikinos Xrysos som en »going concern«, og at rapporten derfor ikke er retningsgivende for værdien af de aktiver, som den græske stat solgte i december 2003. Endelig fremfører de, at Behre Dolbear i tabel 5.3 på side 37 i rapporten anslår den aktuelle nettoværdi af de næsten produktionsklare Kassandra-miner til at være negativ, dvs. – 2,59 mio. USD; derfor lå den pris, der reelt blev betalt (11 mio. EUR), over minernes markedsværdi.

| (26) | Hvis man lægger Behre Dolbear-rapporten til grund, anfører Grækenland dog, at ud af de tre forskellige metoder, som der er redegjort for i rapporten, kan kun indtægtsmetoden accepteres, da den er en primær, internationalt anvendt vurderingsmetode, og kun med hensyn til vurderingsdatoen, og forudsat at minedriftstilladelserne tildeles, og at der foretages betydelige investeringer. |
| --- | --- |

(26)

Hvis man lægger Behre Dolbear-rapporten til grund, anfører Grækenland dog, at ud af de tre forskellige metoder, som der er redegjort for i rapporten, kan kun indtægtsmetoden accepteres, da den er en primær, internationalt anvendt vurderingsmetode, og kun med hensyn til vurderingsdatoen, og forudsat at minedriftstilladelserne tildeles, og at der foretages betydelige investeringer.

| (27) | De græske myndigheder og støttemodtageren indrømmer, at Grækenland solgte aktiverne direkte til Ellikinos Xrysos uden en offentlig udbudsprocedure eller forhåndsvurdering på grund af det tidspres, det var under for at sikre beskæftigelsen og beskytte miljøet. De hævder også, at TVX Hellas havde fordringer på 293,5 mio. EUR mod Grækenland på grund af tab som følge af investeringer i minerne (der indstillede driften som følge af annulleringsafgørelserne i 2002) og udgifter til miljøbeskyttelse. De hævder, at der ikke var nogen klausul i salgskontrakten om det mindste antal stillinger, fordi minedrift kræver et stort antal ansatte, men endvidere er det ikke muligt at sætte konkrete tal på en forpligtelse til bevare arbejdspladser. Endelig hævder de, at hvis Kommissionen skulle fremsætte betalingspåkrav, kunne der indgives en anmodning om annullering af kontrakten, og i så fald kunne den græske stat blive bedt om at betale 11 mio. EUR tilbage til selskabet, og aktiverne kunne så blive leveret tilbage. |
| --- | --- |

(27)

De græske myndigheder og støttemodtageren indrømmer, at Grækenland solgte aktiverne direkte til Ellikinos Xrysos uden en offentlig udbudsprocedure eller forhåndsvurdering på grund af det tidspres, det var under for at sikre beskæftigelsen og beskytte miljøet. De hævder også, at TVX Hellas havde fordringer på 293,5 mio. EUR mod Grækenland på grund af tab som følge af investeringer i minerne (der indstillede driften som følge af annulleringsafgørelserne i 2002) og udgifter til miljøbeskyttelse. De hævder, at der ikke var nogen klausul i salgskontrakten om det mindste antal stillinger, fordi minedrift kræver et stort antal ansatte, men endvidere er det ikke muligt at sætte konkrete tal på en forpligtelse til bevare arbejdspladser. Endelig hævder de, at hvis Kommissionen skulle fremsætte betalingspåkrav, kunne der indgives en anmodning om annullering af kontrakten, og i så fald kunne den græske stat blive bedt om at betale 11 mio. EUR tilbage til selskabet, og aktiverne kunne så blive leveret tilbage.

| (28) | Endvidere hævder de græske myndigheder, at det var muligt at henvise til den værdi, der blev beregnet i forbindelse med den offentlige udbudsprocedure i 1995, og at grundens værdi kunne anses for uændret. De anfører, at den metode, der er benyttet i Behre Dolbear-rapporten (indtægtsmodellen), kan accepteres, men kun i relation til rapportens dato (30. juni 2004), og kun under forudsætning af, at minedriftstilladelserne tildeles, og at der foretages betydelige investeringer. Endelig accepterer de græske myndigheder, at Stratoni-minen på salgstidspunktet havde gyldige minedriftstilladelser og derfor var i driftsklar stand og opfyldte Behre Dolbear-rapportens klausul om et næsten produktionsklart anlæg. |
| --- | --- |

(28)

Endvidere hævder de græske myndigheder, at det var muligt at henvise til den værdi, der blev beregnet i forbindelse med den offentlige udbudsprocedure i 1995, og at grundens værdi kunne anses for uændret. De anfører, at den metode, der er benyttet i Behre Dolbear-rapporten (indtægtsmodellen), kan accepteres, men kun i relation til rapportens dato (30. juni 2004), og kun under forudsætning af, at minedriftstilladelserne tildeles, og at der foretages betydelige investeringer. Endelig accepterer de græske myndigheder, at Stratoni-minen på salgstidspunktet havde gyldige minedriftstilladelser og derfor var i driftsklar stand og opfyldte Behre Dolbear-rapportens klausul om et næsten produktionsklart anlæg.

| (29) | Med hensyn til afgiftsfritagelsen og de reducerede juridiske omkostninger fandt den lovbestemte afgift på overdragelsen af miner ifølge støttemodtageren ikke anvendelse i det foreliggende tilfælde. Ifølge Grækenland var værdien af minerne negativ, hvorfor der var behov for at skabe et incitament for potentielle købere. Grækenland gør også gældende, at artikel 173 i den græske minelov fastsætter en afgift på ca. 5 %, men kun for transaktioner »mod godtgørelse« (»με επαχθή αιτία«), hvilket vil sige transaktioner forårsaget af uheldige begivenheder, f.eks. ejerens død; denne artikel fandt derfor ikke anvendelse i det foreliggende tilfælde. Endvidere anfører støttemodtageren, at salgskontrakten endnu ikke var endelig på grund af en annulleringsklausul, og at det som følge heraf ville være for tidligt at pålægge nogen form for afgift. Endelig gør støttemodtageren gældende, at de reducerede juridiske omkostninger ikke involverer statsmidler, fordi advokater er private erhvervsdrivende, og at skatten og afgifterne på deres honorarer var blevet behørigt betalt. |
| --- | --- |

(29)

Med hensyn til afgiftsfritagelsen og de reducerede juridiske omkostninger fandt den lovbestemte afgift på overdragelsen af miner ifølge støttemodtageren ikke anvendelse i det foreliggende tilfælde. Ifølge Grækenland var værdien af minerne negativ, hvorfor der var behov for at skabe et incitament for potentielle købere. Grækenland gør også gældende, at artikel 173 i den græske minelov fastsætter en afgift på ca. 5 %, men kun for transaktioner »mod godtgørelse« (»με επαχθή αιτία«), hvilket vil sige transaktioner forårsaget af uheldige begivenheder, f.eks. ejerens død; denne artikel fandt derfor ikke anvendelse i det foreliggende tilfælde. Endvidere anfører støttemodtageren, at salgskontrakten endnu ikke var endelig på grund af en annulleringsklausul, og at det som følge heraf ville være for tidligt at pålægge nogen form for afgift. Endelig gør støttemodtageren gældende, at de reducerede juridiske omkostninger ikke involverer statsmidler, fordi advokater er private erhvervsdrivende, og at skatten og afgifterne på deres honorarer var blevet behørigt betalt.

| (30) | Grækenland erkender, at der opkræves en afgift på mellem 7 % og 9 % i forbindelse med alt salg af grunde, uanset om det drejer sig om salg af en virksomheds eller privatpersoners aktiver. |
| --- | --- |

(30)

Grækenland erkender, at der opkræves en afgift på mellem 7 % og 9 % i forbindelse med alt salg af grunde, uanset om det drejer sig om salg af en virksomheds eller privatpersoners aktiver.

| (31) | Endelig gør både Grækenland og støttemodtageren gældende, at selv hvis salget i 2003 udgjorde en støtte til fordel for Ellikinos Xrysos, var dette selskab støtteberettiget i henhold til retningslinjerne for statsstøtte med regionalt sigte fra 1998 og de multisektorale rammebestemmelser for regionalstøtte til store investeringsprojekter fra 2002, der begge fandt anvendelse på salgstidspunktet, eftersom selskabet lå i et støtteberettiget område i henhold til artikel 107, stk. 3, litra a), i TEUF. Støttemodtageren anfører også, at selskabet kunne blive støtteberettiget i henhold til den generelle gruppefritagelsesforordning, retningslinjerne for statsstøtte til miljøbeskyttelse og artikel 107, stk. 3, litra c), i TEUF, da den pågældende investering var knyttet til en sektor af vital betydning for landet. Med hensyn til afgiftsfritagelsen beløb afgiften sig ifølge støttemodtageren til 38 000 EUR; den var derfor lavere end de minimis-tærsklen (100 000 EUR over en periode på tre år) (13) og medførte ikke nogen fordel for Ellikinos Xrysos. |
| --- | --- |

(31)

Endelig gør både Grækenland og støttemodtageren gældende, at selv hvis salget i 2003 udgjorde en støtte til fordel for Ellikinos Xrysos, var dette selskab støtteberettiget i henhold til retningslinjerne for statsstøtte med regionalt sigte fra 1998 og de multisektorale rammebestemmelser for regionalstøtte til store investeringsprojekter fra 2002, der begge fandt anvendelse på salgstidspunktet, eftersom selskabet lå i et støtteberettiget område i henhold til artikel 107, stk. 3, litra a), i TEUF. Støttemodtageren anfører også, at selskabet kunne blive støtteberettiget i henhold til den generelle gruppefritagelsesforordning, retningslinjerne for statsstøtte til miljøbeskyttelse og artikel 107, stk. 3, litra c), i TEUF, da den pågældende investering var knyttet til en sektor af vital betydning for landet. Med hensyn til afgiftsfritagelsen beløb afgiften sig ifølge støttemodtageren til 38 000 EUR; den var derfor lavere end de minimis-tærsklen (100 000 EUR over en periode på tre år) (13) og medførte ikke nogen fordel for Ellikinos Xrysos.

III.b.   BEMÆRKNINGER FRA ANDRE INTERESSEREDE PARTER

| (32) | Kommissionen modtog også bemærkninger til beslutningen om at indlede undersøgelsesproceduren fra Hellenic Mining Watch (14). Hellenic Mining Watch hævder, at Kassandra-minernes aktiver også omfatter betydelige anlægsaktiver, der øger minernes samlede værdi betragteligt, men der blev ikke taget hensyn hertil i Behre Dolbear-rapporten. Hellenic Mining Watch afviser de grunde vedrørende arbejdsløshedssituationen, der blev anført til støtte for overdragelsen af minerne uden overholdelse af de retslige procedurer, og hævder, at salgskontrakten ikke indeholdt nogen forpligtelse for Ellikinos Xrysos til at ansætte et bestemt antal eller et mindste antal arbejdstagere. |
| --- | --- |

(32)

Kommissionen modtog også bemærkninger til beslutningen om at indlede undersøgelsesproceduren fra Hellenic Mining Watch (14). Hellenic Mining Watch hævder, at Kassandra-minernes aktiver også omfatter betydelige anlægsaktiver, der øger minernes samlede værdi betragteligt, men der blev ikke taget hensyn hertil i Behre Dolbear-rapporten. Hellenic Mining Watch afviser de grunde vedrørende arbejdsløshedssituationen, der blev anført til støtte for overdragelsen af minerne uden overholdelse af de retslige procedurer, og hævder, at salgskontrakten ikke indeholdt nogen forpligtelse for Ellikinos Xrysos til at ansætte et bestemt antal eller et mindste antal arbejdstagere.

| (33) | Hellenic Mining Watch afviser ligeledes de miljømæssige grunde, der blev anført til støtte for overdragelsen af minerne uden overholdelse af de retslige procedurer, og hævder, at artikel 1 i salgskontrakten fra 2003 fritager Ellinikos Xrysos for ethvert ansvar for skader på miljøet, såfremt disse skader eller årsagen til disse skader opstod inden offentliggørelsen af loven om stadfæstelse af salgskontrakten. Endelig påstår Hellenic Mining Watch, at minernes aktiver også omfatter reserver af guldholdige mineraler af betydelig værdi (80 mio. EUR), som ikke var nævnt i den salgskontrakt, der blev indgået med Ellikinos Xrysos. |
| --- | --- |

(33)

Hellenic Mining Watch afviser ligeledes de miljømæssige grunde, der blev anført til støtte for overdragelsen af minerne uden overholdelse af de retslige procedurer, og hævder, at artikel 1 i salgskontrakten fra 2003 fritager Ellinikos Xrysos for ethvert ansvar for skader på miljøet, såfremt disse skader eller årsagen til disse skader opstod inden offentliggørelsen af loven om stadfæstelse af salgskontrakten. Endelig påstår Hellenic Mining Watch, at minernes aktiver også omfatter reserver af guldholdige mineraler af betydelig værdi (80 mio. EUR), som ikke var nævnt i den salgskontrakt, der blev indgået med Ellikinos Xrysos.

| (34) | Grækenland gentager i sit svar på bemærkningerne fra Hellenic Mining Watch, at Ellikinos Xrysos ikke modtog nogen statsstøtte. Grækenland gør navnlig gældende, at det hverken var ejer eller sælger af minerne, men kun formidler i forbindelse med en transaktion mellem to private parter. Endvidere hævder Grækenland, at Hellenic Mining Watch's påstande er svage, unøjagtige og selvmodsigende. Endelig hævder Grækenland, at Hellenic Mining Watch søger at få Kassandra-minerne ført tilbage til staten, fordi dets endemål er beskyttelsen af miljøet. |
| --- | --- |

(34)

Grækenland gentager i sit svar på bemærkningerne fra Hellenic Mining Watch, at Ellikinos Xrysos ikke modtog nogen statsstøtte. Grækenland gør navnlig gældende, at det hverken var ejer eller sælger af minerne, men kun formidler i forbindelse med en transaktion mellem to private parter. Endvidere hævder Grækenland, at Hellenic Mining Watch's påstande er svage, unøjagtige og selvmodsigende. Endelig hævder Grækenland, at Hellenic Mining Watch søger at få Kassandra-minerne ført tilbage til staten, fordi dets endemål er beskyttelsen af miljøet.

| (35) | Endelig modtog Kommissionen også bemærkninger til beslutningen om at indlede undersøgelsesproceduren fra Kassandra-minernes fagforeninger (15), der tvivlede på, at foranstaltningerne udgjorde ulovlig statsstøtte, og fremhævede minernes bidrag til økonomien og beskæftigelsen. |
| --- | --- |

(35)

Endelig modtog Kommissionen også bemærkninger til beslutningen om at indlede undersøgelsesproceduren fra Kassandra-minernes fagforeninger (15), der tvivlede på, at foranstaltningerne udgjorde ulovlig statsstøtte, og fremhævede minernes bidrag til økonomien og beskæftigelsen.

IV   VURDERING AF STØTTEN

| (36) | På grundlag af ovenstående forhold og Grækenlands og andre tredjeparters argumenter vil Kommissionen i de følgende afsnit vurdere de pågældende foranstaltninger. For det første vil Kommissionen vurdere eksistensen af støtte i de foranstaltninger, der er genstand for undersøgelse, for at få fastslået, om der er tale om støtte (underafsnit IV.a). For det andet vil Kommissionen, såfremt en foranstaltning reelt involverer støtte, vurdere, hvorvidt den er forenelig med det indre marked (underafsnit IV.b). |
| --- | --- |

(36)

På grundlag af ovenstående forhold og Grækenlands og andre tredjeparters argumenter vil Kommissionen i de følgende afsnit vurdere de pågældende foranstaltninger. For det første vil Kommissionen vurdere eksistensen af støtte i de foranstaltninger, der er genstand for undersøgelse, for at få fastslået, om der er tale om støtte (underafsnit IV.a). For det andet vil Kommissionen, såfremt en foranstaltning reelt involverer støtte, vurdere, hvorvidt den er forenelig med det indre marked (underafsnit IV.b).

IV.a.   EKSISTENSEN AF STØTTE, JF. ARTIKEL 107, STK. 1, I TEUF

| (37) | For at få klarhed over, om en foranstaltning udgør støtte, skal Kommissionen vurdere, om den anfægtede foranstaltning opfylder betingelserne i artikel 107, stk. 1, i TEUF, der bestemmer, at: »Bortset fra de i traktaterne hjemlede undtagelser er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med det indre marked i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne«. |
| --- | --- |

(37)

For at få klarhed over, om en foranstaltning udgør støtte, skal Kommissionen vurdere, om den anfægtede foranstaltning opfylder betingelserne i artikel 107, stk. 1, i TEUF, der bestemmer, at: »Bortset fra de i traktaterne hjemlede undtagelser er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med det indre marked i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne«.

| (38) | På baggrund af denne bestemmelse vil Kommissionen i det følgende vurdere, om de anfægtede foranstaltninger til fordel for Ellikinos Xrysos udgør statsstøtte. |
| --- | --- |

(38)

På baggrund af denne bestemmelse vil Kommissionen i det følgende vurdere, om de anfægtede foranstaltninger til fordel for Ellikinos Xrysos udgør statsstøtte.

FORANSTALTNING 1:   SALGSPRIS UNDER MARKEDSVÆRDIEN

a.   
  Fordel

| (39) | Såfremt staten sælger et aktiv til en pris under markedsværdien, giver dette køberen (der modtager et aktiv til en subsidieret pris) en fordel, som kan udgøre statsstøtte. Når det omvendte er tilfældet, sælges et aktiv til markedsværdi (og statsstøtte er derfor udelukket), hvor prisen fastsættes af en uafhængig vurderingsmand og matcher salgsprisen, eller hvor salget sker ved en konkurrencepræget, offentlig, gennemsigtig og betingelsesløs udbudsprocedure, og det højeste bud vælges (16). |
| --- | --- |

(39)

Såfremt staten sælger et aktiv til en pris under markedsværdien, giver dette køberen (der modtager et aktiv til en subsidieret pris) en fordel, som kan udgøre statsstøtte. Når det omvendte er tilfældet, sælges et aktiv til markedsværdi (og statsstøtte er derfor udelukket), hvor prisen fastsættes af en uafhængig vurderingsmand og matcher salgsprisen, eller hvor salget sker ved en konkurrencepræget, offentlig, gennemsigtig og betingelsesløs udbudsprocedure, og det højeste bud vælges (16).

| (40) | I det foreliggende tilfælde blev Kassandra-minerne solgt uden en offentlig udbudsprocedure eller nogen form for vurdering. For at undgå at yde statsstøtte skal staten optræde som en rationel profitmaksimerende privat ejer, dvs. en »markedsøkonomisk sælger«, og tilstræbe det bedste finansielle resultat af et salg. I det foreliggende tilfælde har Kommissionen således vurderet, om den græske stat handlede som en markedsøkonomisk sælger. |
| --- | --- |

(40)

I det foreliggende tilfælde blev Kassandra-minerne solgt uden en offentlig udbudsprocedure eller nogen form for vurdering. For at undgå at yde statsstøtte skal staten optræde som en rationel profitmaksimerende privat ejer, dvs. en »markedsøkonomisk sælger«, og tilstræbe det bedste finansielle resultat af et salg. I det foreliggende tilfælde har Kommissionen således vurderet, om den græske stat handlede som en markedsøkonomisk sælger.

| (41) | De græske myndigheder og støttemodtageren gør gældende, at miljømæssige og sociale spørgsmål også bør tælle som markedsøkonomiske kriterier, fordi de er knyttet til selskabets image og personalets tilfredshed. Efter deres opfattelse understøttes deres argument af, at TVX Hellas, der er en markedsøkonomisk operatør, også tog personalemæssige spørgsmål og miljøspørgsmål i betragtning ved at betale kompensation til sine ansatte, bl.a. for tidligere miljømæssige forpligtelser (forpligtelser, som ligger forud for salget i 2003). De hævder, at en markedsøkonomisk sælger på samme måde ville acceptere en reduceret pris for at tage hensyn til miljømæssige og sociale overvejelser. |
| --- | --- |

(41)

De græske myndigheder og støttemodtageren gør gældende, at miljømæssige og sociale spørgsmål også bør tælle som markedsøkonomiske kriterier, fordi de er knyttet til selskabets image og personalets tilfredshed. Efter deres opfattelse understøttes deres argument af, at TVX Hellas, der er en markedsøkonomisk operatør, også tog personalemæssige spørgsmål og miljøspørgsmål i betragtning ved at betale kompensation til sine ansatte, bl.a. for tidligere miljømæssige forpligtelser (forpligtelser, som ligger forud for salget i 2003). De hævder, at en markedsøkonomisk sælger på samme måde ville acceptere en reduceret pris for at tage hensyn til miljømæssige og sociale overvejelser.

| (42) | Kommissionen kan ikke acceptere ovennævnte argument. Miljømæssige og sociale overvejelser er i sagens natur offentlige politiske interesser, som forfølges af de offentlige myndigheder. En markedsøkonomisk sælger kan i begrænset omfang tage hensyn til arbejdsløsheds- og miljøspørgsmål for at beskytte eller opbygge et forretningsrenommé som en socialt og miljømæssigt ansvarlig aktør, men ikke på en måde, som i væsentlig grad skader vedkommendes finansielle interesser. I forbindelse med et salg ville en rationel markedsøkonomisk sælger under alle omstændigheder vurdere og beregne eventuelle betalinger eller omkostninger, som disse spørgsmål kunne give anledning til, for at afgøre, hvordan disse kunne påvirke den acceptable pris. I det foreliggende tilfælde bemærker Kommissionen, at kontrakten ikke indeholder nogen sådanne finansielle angivelser, og Grækenland har ikke vist, at det på salgstidspunktet havde foretaget nogen vurdering af disse finansielle omkostninger. |
| --- | --- |

(42)

Kommissionen kan ikke acceptere ovennævnte argument. Miljømæssige og sociale overvejelser er i sagens natur offentlige politiske interesser, som forfølges af de offentlige myndigheder. En markedsøkonomisk sælger kan i begrænset omfang tage hensyn til arbejdsløsheds- og miljøspørgsmål for at beskytte eller opbygge et forretningsrenommé som en socialt og miljømæssigt ansvarlig aktør, men ikke på en måde, som i væsentlig grad skader vedkommendes finansielle interesser. I forbindelse med et salg ville en rationel markedsøkonomisk sælger under alle omstændigheder vurdere og beregne eventuelle betalinger eller omkostninger, som disse spørgsmål kunne give anledning til, for at afgøre, hvordan disse kunne påvirke den acceptable pris. I det foreliggende tilfælde bemærker Kommissionen, at kontrakten ikke indeholder nogen sådanne finansielle angivelser, og Grækenland har ikke vist, at det på salgstidspunktet havde foretaget nogen vurdering af disse finansielle omkostninger.

| (43) | De græske myndigheder og støttemodtageren hævder også, at minerne havde en negativ markedsværdi, hvilket kan ses af, at Kinross, ejeren af TVX Hellas og en markedsøkonomisk operatør, tillagde minerne en negativ værdi, da selskabet led betydelige tab på grund af sin investering. |
| --- | --- |

(43)

De græske myndigheder og støttemodtageren hævder også, at minerne havde en negativ markedsværdi, hvilket kan ses af, at Kinross, ejeren af TVX Hellas og en markedsøkonomisk operatør, tillagde minerne en negativ værdi, da selskabet led betydelige tab på grund af sin investering.

| (44) | Kommissionen kan ikke acceptere ovennævnte argument. TVX Hellas suspenderede sine forretninger i Kassandra-minerne på grund af statsrådets annullering af minernes driftstilladelser. Stratoni-minen havde dog en gyldig minedriftstilladelse på det tidspunkt, hvor TVX Hellas solgte den til Grækenland (jf. punkt 13), mens Olympias-minens tilladelse forblev annulleret. Derfor finder Kommissionen, at TVX Hellas' beslutning om at sælge Kassandra-minerne hang sammen med selskabets fejlslagne store investering i Olympias-minen. TVX Hellas' adfærd var derfor knyttet til værdien af Olympias-investeringen og ikke til værdien af Stratoni-minen. |
| --- | --- |

(44)

Kommissionen kan ikke acceptere ovennævnte argument. TVX Hellas suspenderede sine forretninger i Kassandra-minerne på grund af statsrådets annullering af minernes driftstilladelser. Stratoni-minen havde dog en gyldig minedriftstilladelse på det tidspunkt, hvor TVX Hellas solgte den til Grækenland (jf. punkt 13), mens Olympias-minens tilladelse forblev annulleret. Derfor finder Kommissionen, at TVX Hellas' beslutning om at sælge Kassandra-minerne hang sammen med selskabets fejlslagne store investering i Olympias-minen. TVX Hellas' adfærd var derfor knyttet til værdien af Olympias-investeringen og ikke til værdien af Stratoni-minen.

| (45) | De græske myndigheder og støttemodtageren indrømmer, at Grækenland solgte aktiverne direkte til Ellikinos Xrysos uden en offentlig udbudsprocedure eller forhåndsvurdering på grund af det tidspres, man var under for at sikre beskæftigelsen og beskytte miljøet. Med hensyn til sidstnævnte anfører de, at hvis man ikke solgte minerne, ville det medføre betydelige miljømæssige omkostninger på ca. 15,7 mio. EUR, som skulle afholdes af den græske stat. Med hensyn til beskæftigelsen accepterer de græske myndigheder og støttemodtageren, at der ikke var nogen klausul i salgskontrakten om det mindste antal stillinger, men anfører, at det ikke er muligt at sætte konkrete tal på en forpligtelse til bevare arbejdspladser, og at minedrift kræver et stort antal ansatte. |
| --- | --- |

(45)

De græske myndigheder og støttemodtageren indrømmer, at Grækenland solgte aktiverne direkte til Ellikinos Xrysos uden en offentlig udbudsprocedure eller forhåndsvurdering på grund af det tidspres, man var under for at sikre beskæftigelsen og beskytte miljøet. Med hensyn til sidstnævnte anfører de, at hvis man ikke solgte minerne, ville det medføre betydelige miljømæssige omkostninger på ca. 15,7 mio. EUR, som skulle afholdes af den græske stat. Med hensyn til beskæftigelsen accepterer de græske myndigheder og støttemodtageren, at der ikke var nogen klausul i salgskontrakten om det mindste antal stillinger, men anfører, at det ikke er muligt at sætte konkrete tal på en forpligtelse til bevare arbejdspladser, og at minedrift kræver et stort antal ansatte.

| (46) | Med hensyn til ovenstående bemærker Kommissionen, at værdien af de solgte aktiver ikke blev vurderet på nogen måde forud for salget, og at salget ikke blev gennemført ved en offentlig procedure, men ved direkte kontakt med køberen. Med hensyn til de miljøomkostninger, som Grækenland angiveligt skulle afholde, bemærker Kommissionen, at disse omkostninger ikke er nævnt i kontrakten eller i noget samtidigt dokument. Kommissionen bemærker også, at der ikke blev pålagt køber nogen miljømæssige forpligtelser ud over dem, der er fastsat i den relevante lovgivning. Kommissionen finder, at hvis de miljømæssige omkostninger skal betragtes som en faktor ved fastsættelsen af prisen for et salg, ville en privat sælger omhyggeligt vurdere og beregne disse omkostninger, inden salgsprisen blev fastlagt. Grækenland har ikke vist, at det på salgstidspunktet havde foretaget nogen sådan vurdering og beregning, eller at det på anden vis havde taget sådanne miljømæssige omkostninger i betragtning. |
| --- | --- |

(46)

Med hensyn til ovenstående bemærker Kommissionen, at værdien af de solgte aktiver ikke blev vurderet på nogen måde forud for salget, og at salget ikke blev gennemført ved en offentlig procedure, men ved direkte kontakt med køberen. Med hensyn til de miljøomkostninger, som Grækenland angiveligt skulle afholde, bemærker Kommissionen, at disse omkostninger ikke er nævnt i kontrakten eller i noget samtidigt dokument. Kommissionen bemærker også, at der ikke blev pålagt køber nogen miljømæssige forpligtelser ud over dem, der er fastsat i den relevante lovgivning. Kommissionen finder, at hvis de miljømæssige omkostninger skal betragtes som en faktor ved fastsættelsen af prisen for et salg, ville en privat sælger omhyggeligt vurdere og beregne disse omkostninger, inden salgsprisen blev fastlagt. Grækenland har ikke vist, at det på salgstidspunktet havde foretaget nogen sådan vurdering og beregning, eller at det på anden vis havde taget sådanne miljømæssige omkostninger i betragtning.

| (47) | Kommissionen bemærker også, at salgskontrakten fra 2003 ikke indeholdt en klausul, som kræver, at køberen opretholder eller skaber et mindste antal stillinger. Kommissionen kan derfor ikke acceptere argumentet om, at køberen var bebyrdet med en forpligtelse til at opretholde flere job end det antal, der økonomisk set var behov for, eftersom salgskontrakten ikke indeholdt nogen forpligtelse til at opretholde et bestemt antal job. Kommissionen finder således, at der set ud fra en privat sælgers synspunkt ikke er noget argument vedrørende antallet af job eller sikring af beskæftigelsen, der kan begrunde en salgspris, som er lavere end minernes markedsværdi. |
| --- | --- |

(47)

Kommissionen bemærker også, at salgskontrakten fra 2003 ikke indeholdt en klausul, som kræver, at køberen opretholder eller skaber et mindste antal stillinger. Kommissionen kan derfor ikke acceptere argumentet om, at køberen var bebyrdet med en forpligtelse til at opretholde flere job end det antal, der økonomisk set var behov for, eftersom salgskontrakten ikke indeholdt nogen forpligtelse til at opretholde et bestemt antal job. Kommissionen finder således, at der set ud fra en privat sælgers synspunkt ikke er noget argument vedrørende antallet af job eller sikring af beskæftigelsen, der kan begrunde en salgspris, som er lavere end minernes markedsværdi.

| (48) | På grundlag af punkt 46 og 47 kan Kommissionen således ikke acceptere Grækenlands og støttemodtagerens argumenter i punkt 45. |
| --- | --- |

(48)

På grundlag af punkt 46 og 47 kan Kommissionen således ikke acceptere Grækenlands og støttemodtagerens argumenter i punkt 45.

| (49) | Med hensyn til spørgsmålet om sikring af beskæftigelsen og beskyttelsen af miljøet afviser Hellenic Mining Watch de grunde vedrørende arbejdsløshed, der blev fremført til støtte for overdragelsen af minerne uden overholdelse af de retslige procedurer, og hævder, at salgskontrakten ikke indeholdt nogen forpligtelse for Ellikinos Xrysos til at ansætte et bestemt antal eller et mindste antal arbejdstagere. Hellenic Mining Watch hævder også, at Ellikinos Xrysos fik en fordel, fordi artikel 1 i salgskontrakten fra 2003 fritager Ellinikos Xrysos for ethvert ansvar for skader på miljøet, såfremt disse skader eller årsagen til disse skader opstod inden offentliggørelsen af loven om stadfæstelse af salgskontrakten. |
| --- | --- |

(49)

Med hensyn til spørgsmålet om sikring af beskæftigelsen og beskyttelsen af miljøet afviser Hellenic Mining Watch de grunde vedrørende arbejdsløshed, der blev fremført til støtte for overdragelsen af minerne uden overholdelse af de retslige procedurer, og hævder, at salgskontrakten ikke indeholdt nogen forpligtelse for Ellikinos Xrysos til at ansætte et bestemt antal eller et mindste antal arbejdstagere. Hellenic Mining Watch hævder også, at Ellikinos Xrysos fik en fordel, fordi artikel 1 i salgskontrakten fra 2003 fritager Ellinikos Xrysos for ethvert ansvar for skader på miljøet, såfremt disse skader eller årsagen til disse skader opstod inden offentliggørelsen af loven om stadfæstelse af salgskontrakten.

| (50) | Med hensyn til det andet argument fra Hellenic Mining Watch, som der er redegjort for ovenfor, bemærker Kommissionen, at salgskontrakten fra 2003 fritager Ellinikos Xrysos for ethvert ansvar for skader på miljøet, såfremt disse skader eller årsagen til disse skader opstod inden offentliggørelsen af loven om stadfæstelse af salgskontrakten. Kommissionen finder, at ovennævnte kontraktbestemmelse ikke giver Ellikinos Xrysos en separat fordel uafhængigt af salgsprisen. Klausuler, der fordeler forskellige former for fortidige finansielle forpligtelser, mellem sælger og køber, er ikke ualmindelige i private kontrakter. I sidste ende tager parterne i forbindelse med et salg hensyn til sådanne klausuler ved fastsættelsen af salgsprisen. Derfor er spørgsmålet i det foreliggende tilfælde i sidste ende, om salget afspejlede minernes markedsværdi under hensyn til de vilkår, der var gældende. |
| --- | --- |

(50)

Med hensyn til det andet argument fra Hellenic Mining Watch, som der er redegjort for ovenfor, bemærker Kommissionen, at salgskontrakten fra 2003 fritager Ellinikos Xrysos for ethvert ansvar for skader på miljøet, såfremt disse skader eller årsagen til disse skader opstod inden offentliggørelsen af loven om stadfæstelse af salgskontrakten. Kommissionen finder, at ovennævnte kontraktbestemmelse ikke giver Ellikinos Xrysos en separat fordel uafhængigt af salgsprisen. Klausuler, der fordeler forskellige former for fortidige finansielle forpligtelser, mellem sælger og køber, er ikke ualmindelige i private kontrakter. I sidste ende tager parterne i forbindelse med et salg hensyn til sådanne klausuler ved fastsættelsen af salgsprisen. Derfor er spørgsmålet i det foreliggende tilfælde i sidste ende, om salget afspejlede minernes markedsværdi under hensyn til de vilkår, der var gældende.

| (51) | De græske myndigheder og støttemodtageren hævder, at salget i 2003 ikke gav Ellikinos Xrysos en fordel, fordi den pris, som Ellikinos Xrysos havde betalt, svarede til aktivernes bogførte værdi i årsregnskaberne for TVX Hellas, der ejede Kassandra-minerne før den græske stat. |
| --- | --- |

(51)

De græske myndigheder og støttemodtageren hævder, at salget i 2003 ikke gav Ellikinos Xrysos en fordel, fordi den pris, som Ellikinos Xrysos havde betalt, svarede til aktivernes bogførte værdi i årsregnskaberne for TVX Hellas, der ejede Kassandra-minerne før den græske stat.

| (52) | Kommissionen kan ikke acceptere ovennævnte argument. Kommissionen finder, at TVX Hellas' bogførte værdi ikke kan tages i betragtning ved vurderingen af aktivernes værdi, eftersom den er resultatet af den skattemæssige nedskrivning af værdien i virksomhedens regnskab (17) og repræsenterer aktivernes regnskabsmæssige værdi. I henhold til fast retspraksis (18) er den regnskabsmæssige værdi ikke altid den samme som handelsværdien, når målet er at vurdere aktiver med henblik på at fastsætte deres pris ved et salg. Endvidere blev de pågældende aktiver overdraget på et selvstændigt grundlag, og den nedskrivning, som den tidligere ejer havde foretaget, vedrørte kun den pågældendes egen bogføring og beskatning. |
| --- | --- |

(52)

Kommissionen kan ikke acceptere ovennævnte argument. Kommissionen finder, at TVX Hellas' bogførte værdi ikke kan tages i betragtning ved vurderingen af aktivernes værdi, eftersom den er resultatet af den skattemæssige nedskrivning af værdien i virksomhedens regnskab (17) og repræsenterer aktivernes regnskabsmæssige værdi. I henhold til fast retspraksis (18) er den regnskabsmæssige værdi ikke altid den samme som handelsværdien, når målet er at vurdere aktiver med henblik på at fastsætte deres pris ved et salg. Endvidere blev de pågældende aktiver overdraget på et selvstændigt grundlag, og den nedskrivning, som den tidligere ejer havde foretaget, vedrørte kun den pågældendes egen bogføring og beskatning.

| (53) | De græske myndigheder og støttemodtageren hævder, at den pris, som Ellikinos Xrysos betalte, er begrundet i markedsøkonomiske kriterier, eftersom den svarede til den pris, som TVX Hellas, et privat selskab, forlangte. Sidstnævnte ville have forlangt en højere pris, hvis det havde kunnet. |
| --- | --- |

(53)

De græske myndigheder og støttemodtageren hævder, at den pris, som Ellikinos Xrysos betalte, er begrundet i markedsøkonomiske kriterier, eftersom den svarede til den pris, som TVX Hellas, et privat selskab, forlangte. Sidstnævnte ville have forlangt en højere pris, hvis det havde kunnet.

| (54) | Kommissionen kan ikke acceptere ovennævnte argument. Kommissionen bemærker, at den pris, som Grækenland betalte til TVX Hellas, var resultatet af en modregning af de to parters krav mod hinanden. Kommissionen bemærker også, at TVX Hellas' krav mod Grækenland beløb sig til 293,5 mio. EUR (jf. punkt 15). Det følger af dette ræsonnement, at hvis de to parters krav havde været forskellige, kunne det endelige resultat af afregningen have været forskelligt, selv om det ville have været knyttet til salget af de samme aktiver. Derfor finder Kommissionen, at modregningen af kravene ikke afspejlede værdien af de solgte aktiver. |
| --- | --- |

(54)

Kommissionen kan ikke acceptere ovennævnte argument. Kommissionen bemærker, at den pris, som Grækenland betalte til TVX Hellas, var resultatet af en modregning af de to parters krav mod hinanden. Kommissionen bemærker også, at TVX Hellas' krav mod Grækenland beløb sig til 293,5 mio. EUR (jf. punkt 15). Det følger af dette ræsonnement, at hvis de to parters krav havde været forskellige, kunne det endelige resultat af afregningen have været forskelligt, selv om det ville have været knyttet til salget af de samme aktiver. Derfor finder Kommissionen, at modregningen af kravene ikke afspejlede værdien af de solgte aktiver.

| (55) | Samtidig bemærker Kommissionen, at kravene bestod af anmodninger om kompensation fremsat af de to parter. Grækenlands krav vedrørte især de skader på miljøet, som TVX Hellas angiveligt skulle have forårsaget. TVX Hellas' krav vedrørte miljøudgifter og tab på investeringer, som selskabet angiveligt skulle have lidt som følge af annulleringen af minedriftstilladelserne i 2002. Kommissionen gør også gældende, at værdien af aktiverne ikke blev vurderet på nogen måde på tidspunktet for ovennævnte udligning. Prisen på 11 mio. EUR for salget af Kassandra-minerne til Grækenland var derfor knyttet til de to parters påståede forpligtelser og ikke til værdien af aktiverne. |
| --- | --- |

(55)

Samtidig bemærker Kommissionen, at kravene bestod af anmodninger om kompensation fremsat af de to parter. Grækenlands krav vedrørte især de skader på miljøet, som TVX Hellas angiveligt skulle have forårsaget. TVX Hellas' krav vedrørte miljøudgifter og tab på investeringer, som selskabet angiveligt skulle have lidt som følge af annulleringen af minedriftstilladelserne i 2002. Kommissionen gør også gældende, at værdien af aktiverne ikke blev vurderet på nogen måde på tidspunktet for ovennævnte udligning. Prisen på 11 mio. EUR for salget af Kassandra-minerne til Grækenland var derfor knyttet til de to parters påståede forpligtelser og ikke til værdien af aktiverne.

| (56) | Endelig bemærker Kommissionen, at TVX Hellas' beslutning om at sælge Kassandra-minerne hang sammen med virksomhedens fejlslagne store investering i Olympias-minen og dermed værdien af Olympias-investeringen og ikke værdien af Stratoni-minen. Ellikinos Xrysos havde ikke foretaget en sådan investering og var derfor ikke berørt af, at investeringen slog fejl. Kommissionen finder således, at prisen på 11 mio. EUR for salget af Kassandra-minerne til Grækenland kun afspejlede den kommercielle forbindelse mellem TVX Hellas og Grækenland og TVX Hellas' særlige situation på salgstidspunktet. Den kan derfor ikke være repræsentativ for en separat kommerciel aftale som den mellem Grækenland og Ellikinos Xrysos. |
| --- | --- |

(56)

Endelig bemærker Kommissionen, at TVX Hellas' beslutning om at sælge Kassandra-minerne hang sammen med virksomhedens fejlslagne store investering i Olympias-minen og dermed værdien af Olympias-investeringen og ikke værdien af Stratoni-minen. Ellikinos Xrysos havde ikke foretaget en sådan investering og var derfor ikke berørt af, at investeringen slog fejl. Kommissionen finder således, at prisen på 11 mio. EUR for salget af Kassandra-minerne til Grækenland kun afspejlede den kommercielle forbindelse mellem TVX Hellas og Grækenland og TVX Hellas' særlige situation på salgstidspunktet. Den kan derfor ikke være repræsentativ for en separat kommerciel aftale som den mellem Grækenland og Ellikinos Xrysos.

| (57) | På baggrund af ovenstående (punkt 54-56) konkluderer Kommissionen, at der ikke var nogen forbindelse mellem afregningen af krav mellem Grækenland og TVX Hellas og værdien af aktiverne. |
| --- | --- |

(57)

På baggrund af ovenstående (punkt 54-56) konkluderer Kommissionen, at der ikke var nogen forbindelse mellem afregningen af krav mellem Grækenland og TVX Hellas og værdien af aktiverne.

| (58) | På grundlag af ovenstående og for at fastslå, om salgsprisen afspejlede aktivernes markedsværdi, har Kommissionen opdelt aktiverne i tre kategorier: a) miner, b) grund og c) mineralreserver. Ved beregningen af aktivernes markedsværdi har Kommissionen støttet sig til Behre Dolbear-rapporten (jf. punkt 19). Med hensyn til grunden har Kommissionen kontrolleret den værdi, der er angivet i rapporten, ved at anvende den pris, der blev betalt for den pågældende grund i forbindelse med en tidligere udbudsprocedure i 1995 (jf. punkt 11). |
| --- | --- |

(58)

På grundlag af ovenstående og for at fastslå, om salgsprisen afspejlede aktivernes markedsværdi, har Kommissionen opdelt aktiverne i tre kategorier: a) miner, b) grund og c) mineralreserver. Ved beregningen af aktivernes markedsværdi har Kommissionen støttet sig til Behre Dolbear-rapporten (jf. punkt 19). Med hensyn til grunden har Kommissionen kontrolleret den værdi, der er angivet i rapporten, ved at anvende den pris, der blev betalt for den pågældende grund i forbindelse med en tidligere udbudsprocedure i 1995 (jf. punkt 11).

| (59) | Grækenland og støttemodtageren hævder, at Behre Dolbear-rapporten ikke kan lægges til grund, idet dens formål var at tiltrække investorers opmærksomhed. Kommissionen kan ikke acceptere dette argument, fordi tiltrækning af investorers opmærksomhed er et væsentligt og legitimt formål med enhver vurderingsrapport, som er offentliggjort på vegne af markedsøkonomiske operatører, der søger midler på de finansielle markeder. Det er vigtigt, at gyldigheden af enhver vurdering kontrolleres, men den omstændighed, at vurderingsrapporten har til formål at tiltrække investorer, er ikke i sig selv nok til at drage den i tvivl. |
| --- | --- |

(59)

Grækenland og støttemodtageren hævder, at Behre Dolbear-rapporten ikke kan lægges til grund, idet dens formål var at tiltrække investorers opmærksomhed. Kommissionen kan ikke acceptere dette argument, fordi tiltrækning af investorers opmærksomhed er et væsentligt og legitimt formål med enhver vurderingsrapport, som er offentliggjort på vegne af markedsøkonomiske operatører, der søger midler på de finansielle markeder. Det er vigtigt, at gyldigheden af enhver vurdering kontrolleres, men den omstændighed, at vurderingsrapporten har til formål at tiltrække investorer, er ikke i sig selv nok til at drage den i tvivl.

| (60) | Grækenland og støttemodtageren hævder også, at der ikke kan tages hensyn til rapporten, fordi dens referencetidspunkt (juni 2004) ikke var det samme som tidspunktet for salget (december 2003). |
| --- | --- |

(60)

Grækenland og støttemodtageren hævder også, at der ikke kan tages hensyn til rapporten, fordi dens referencetidspunkt (juni 2004) ikke var det samme som tidspunktet for salget (december 2003).

| (61) | Kommissionen kan ikke acceptere ovennævnte argument. Kommissionen bemærker, at datoen for Behre Dolbear-rapporten ganske vist er den 30. juni 2004, men dens indhold kan anses for samtidigt med salget i december 2003, fordi det er baseret på svingningerne i metalpriserne i perioden 1993-2003. |
| --- | --- |

(61)

Kommissionen kan ikke acceptere ovennævnte argument. Kommissionen bemærker, at datoen for Behre Dolbear-rapporten ganske vist er den 30. juni 2004, men dens indhold kan anses for samtidigt med salget i december 2003, fordi det er baseret på svingningerne i metalpriserne i perioden 1993-2003.

| (62) | Den græske stat og Ellikinos Xrysos anfører, at rapporten ikke henviser til de aktiver, der blev solgt, men til værdien af Ellikinos Xrysos som en »going concern«, og at rapporten ikke er retningsgivende for værdien af de aktiver, som den græske stat solgte i december 2003. Kommissionen kan ikke acceptere dette argument, idet rapporten med henblik på at beregne virksomhedens samlede værdi giver en detaljeret vurdering af værdien af de solgte aktiver på et specificeret grundlag. |
| --- | --- |

(62)

Den græske stat og Ellikinos Xrysos anfører, at rapporten ikke henviser til de aktiver, der blev solgt, men til værdien af Ellikinos Xrysos som en »going concern«, og at rapporten ikke er retningsgivende for værdien af de aktiver, som den græske stat solgte i december 2003. Kommissionen kan ikke acceptere dette argument, idet rapporten med henblik på at beregne virksomhedens samlede værdi giver en detaljeret vurdering af værdien af de solgte aktiver på et specificeret grundlag.

a.a.   Beregning af minernes værdi

a.a.1.   Argumenter vedrørende minernes værdi

| (63) | De græske myndigheder og støttemodtageren hævder, at Kassandra-minernes markedsværdi på salgstidspunktet var reduceret eller endog negativ på grund af den langvarige afbrydelse af driften og annulleringen af minedriftstilladelserne. De gør også gældende, at den pris, der blev betalt i forbindelse med salget i 2003, afspejlede Stratoni-minens værdi, da den var den eneste, som var i drift. Grækenland accepterer navnlig, at Stratoni-minen på salgstidspunktet havde gyldige minedriftstilladelser og derfor var i driftsklar stand og opfyldte Behre Dolbear-rapportens klausul om et næsten produktionsklart anlæg. |
| --- | --- |

(63)

De græske myndigheder og støttemodtageren hævder, at Kassandra-minernes markedsværdi på salgstidspunktet var reduceret eller endog negativ på grund af den langvarige afbrydelse af driften og annulleringen af minedriftstilladelserne. De gør også gældende, at den pris, der blev betalt i forbindelse med salget i 2003, afspejlede Stratoni-minens værdi, da den var den eneste, som var i drift. Grækenland accepterer navnlig, at Stratoni-minen på salgstidspunktet havde gyldige minedriftstilladelser og derfor var i driftsklar stand og opfyldte Behre Dolbear-rapportens klausul om et næsten produktionsklart anlæg.

| (64) | Kommissionen bemærker, at annulleringsafgørelserne i 2002 kun påvirkede værdien af Olympias-minen, fordi Stratoni-minen på salgstidspunktet havde gyldige minedriftstilladelser og derfor havde en værdi. Samtidig afbrød TVX Hellas driften på grund af virksomhedens fejlslagne investering i guldudvinding, da Olympias-tilladelserne blev annulleret. TVX Hellas' adfærd var derfor alene knyttet til værdien af Olympias-investeringen og ikke til værdien af Stratoni-minen. |
| --- | --- |

(64)

Kommissionen bemærker, at annulleringsafgørelserne i 2002 kun påvirkede værdien af Olympias-minen, fordi Stratoni-minen på salgstidspunktet havde gyldige minedriftstilladelser og derfor havde en værdi. Samtidig afbrød TVX Hellas driften på grund af virksomhedens fejlslagne investering i guldudvinding, da Olympias-tilladelserne blev annulleret. TVX Hellas' adfærd var derfor alene knyttet til værdien af Olympias-investeringen og ikke til værdien af Stratoni-minen.

| (65) | Med hensyn til Skouries-minen hævder de græske myndigheder og støttemodtageren, at der aldrig har fundet nogen minedrift eller investering sted dér bortset fra den mineefterforskning, som TVX Hellas gennemførte før salget i 2003, og at der kræves betydelige investeringer for at etablere mineanlæg dér. |
| --- | --- |

(65)

Med hensyn til Skouries-minen hævder de græske myndigheder og støttemodtageren, at der aldrig har fundet nogen minedrift eller investering sted dér bortset fra den mineefterforskning, som TVX Hellas gennemførte før salget i 2003, og at der kræves betydelige investeringer for at etablere mineanlæg dér.

| (66) | Kommissionen bemærker, at Skouries-minen ikke havde minedriftstilladelser eller en etableret mineinfrastruktur. De græske myndigheder og støttemodtageren undlod dog at fremlægge oplysninger eller væsentlige argumenter, der godtgjorde, at driften af Skouries-minen ikke var godkendt af myndighederne eller økonomisk gennemførlig. Endvidere var kapitalomkostningerne til udvikling og etablering af minen i Skouries ifølge Behre Dolbear-rapporten 268 mio. USD i 2004, dvs. 220. mio. EUR. Det fremgår af Behre Dolbear-rapporten, at disse omkostninger er »rimelige«. Kommissionen finder derfor, at der ikke var nogen administrative eller økonomiske hindringer for at bevilge minedriftstilladelser eller for etableringen af en mineinfrastruktur og udførelse af minedrift i Skouries. |
| --- | --- |

(66)

Kommissionen bemærker, at Skouries-minen ikke havde minedriftstilladelser eller en etableret mineinfrastruktur. De græske myndigheder og støttemodtageren undlod dog at fremlægge oplysninger eller væsentlige argumenter, der godtgjorde, at driften af Skouries-minen ikke var godkendt af myndighederne eller økonomisk gennemførlig. Endvidere var kapitalomkostningerne til udvikling og etablering af minen i Skouries ifølge Behre Dolbear-rapporten 268 mio. USD i 2004, dvs. 220. mio. EUR. Det fremgår af Behre Dolbear-rapporten, at disse omkostninger er »rimelige«. Kommissionen finder derfor, at der ikke var nogen administrative eller økonomiske hindringer for at bevilge minedriftstilladelser eller for etableringen af en mineinfrastruktur og udførelse af minedrift i Skouries.

| (67) | På grundlag af ovenstående (punkt 63-66) finder Kommissionen, at Olympias-minens markedsværdi på salgstidspunktet blev bragt i fare af annulleringsafgørelserne i 2002, men at Stratoni-minens og Skouries-minens markedsværdi ikke blev det. På salgstidspunktet i 2003 var det derfor muligt at anslå en markedsværdi for Kassandra-minerne. |
| --- | --- |

(67)

På grundlag af ovenstående (punkt 63-66) finder Kommissionen, at Olympias-minens markedsværdi på salgstidspunktet blev bragt i fare af annulleringsafgørelserne i 2002, men at Stratoni-minens og Skouries-minens markedsværdi ikke blev det. På salgstidspunktet i 2003 var det derfor muligt at anslå en markedsværdi for Kassandra-minerne.

a.a.2.   Beregning af minernes værdi

| (68) | Med henblik på at beregne Kassandra-minernes værdi har Kommissionen gennemgået hver af de tre miner, der udgør Kassandra-minerne (Stratoni, Olympias og Skouries), for så vidt angår følgende to spørgsmål: a) minens værdi, der bør bygge på de økonomiske faktorer, der var gældende på salgstidspunktet, og b) minens driftsmæssige stand med henblik på at realisere ovennævnte værdi. På grundlag af disse to faktorer er Kommissionen nået til den konklusion, at Stratoni- og Skouries-minen havde en vis værdi, der kunne realiseres, men at det var vanskeligt at anslå Olympias-minens værdi på tidspunktet for salget i 2003. |
| --- | --- |

(68)

Med henblik på at beregne Kassandra-minernes værdi har Kommissionen gennemgået hver af de tre miner, der udgør Kassandra-minerne (Stratoni, Olympias og Skouries), for så vidt angår følgende to spørgsmål: a) minens værdi, der bør bygge på de økonomiske faktorer, der var gældende på salgstidspunktet, og b) minens driftsmæssige stand med henblik på at realisere ovennævnte værdi. På grundlag af disse to faktorer er Kommissionen nået til den konklusion, at Stratoni- og Skouries-minen havde en vis værdi, der kunne realiseres, men at det var vanskeligt at anslå Olympias-minens værdi på tidspunktet for salget i 2003.

| (69) | Kommissionen har anvendt Behre Dolbear-rapporten med henblik på at anslå minernes værdi. Rapporten opererer med tre metoder til at beregne Kassandra-minernes markedsværdi: a) vurdering efter indtægtsmetoden (19), b) vurdering efter tilsvarende transaktioner (sammenlignelige salg) og c) markedskapitaliseringsmetoden (20). De værdier, man når frem til ved hjælp af disse tre metoder er henholdsvis: a) 130,3–402,5 mio. USD eller 107,2–331,1 mio. EUR, b) 504,7 mio. USD eller 415,2 mio. EUR og c) 614,9 mio. USD eller 505,9 mio. EUR. Spredningen i vurderingen efter indtægtsmetoden skyldes de forskellige prisfastsættelsesscenarier, der er anvendt heri (jf. punkt 72). Af disse tre metoder har Kommissionen anvendt indtægtsmetoden. Begrundelserne fremgår af tabellen nedenfor:

  Tabel


  Begrundelserne for at anvende indtægtsmetoden








  Indtægtsmetoden | Tilsvarende Transaktioner | Markedskapitalisering |
| --- | --- | --- | --- |
| Indtægtsmetoden fastsætter detaljerede værdier for hvert af de tre mineanlæg på grundlag af de metalpriser, der var kendt på tidspunktet for salget af minerne. Ved vurderingen af værdien af et aktiv i forbindelse med en transaktion kan der kun tages hensyn til de faktorer, som var gældende på tidspunktet for transaktionen. | Grundlaget for vurderingen efter tilsvarende transaktioner er usikkert, fordi to miner ikke kan være identiske. Ifølge Behre Dolbear er den metode, der bygger på tilsvarende transaktioner, kontroversiel, fordi hver enkelt mineralaflejring, selv om der er tale om samme råstof, til en vis grad afviger fra andre aflejringer i henseende til mineralogi, minedriftsvilkår, metallurgi, miljøaspekter, sociale spørgsmål, malmlødighed osv. | Behre Dolbear-rapporten indeholder også en bemærkning om markedskapitaliserings-metoden fra American Appraisal Associates, ifølge hvilken markedskapitalisering anbefales som en sekundær vurderingsmetode eller som en tommelfingerregel, der egner sig til at kontrollere vurderinger, som er foretaget ved hjælp af primære metoder.
  Indtægtsmetoden er en primær vurderingsmetode og er derfor den mest pålidelige metode. I det foreliggende tilfælde kontrollerer markedskapitaliseringsmetoden derudover kun den værdi, der følger af markedskapitaliserin-gerne i løbet af første halvår 2004, hvilket ikke er acceptabelt, da disse oplysninger ligger efter salget. Derfor kan markedskapitaliseringsmetoden ikke anvendes selv som en sekundær vurderingsmetode. |
| Behre Dolbear synes at tillægge den værdi, der fremkommer ved indtægtsmetoden, større pålidelighed, da det har udtalt, at det i årenes løb har lagt særlig vægt på den værdi, der fremkommer ved indtægtsmetoden (resumé af værdier på s. 43 i Behre Dolbear-rapporten). |

(69)

Kommissionen har anvendt Behre Dolbear-rapporten med henblik på at anslå minernes værdi. Rapporten opererer med tre metoder til at beregne Kassandra-minernes markedsværdi: a) vurdering efter indtægtsmetoden (19), b) vurdering efter tilsvarende transaktioner (sammenlignelige salg) og c) markedskapitaliseringsmetoden (20). De værdier, man når frem til ved hjælp af disse tre metoder er henholdsvis: a) 130,3–402,5 mio. USD eller 107,2–331,1 mio. EUR, b) 504,7 mio. USD eller 415,2 mio. EUR og c) 614,9 mio. USD eller 505,9 mio. EUR. Spredningen i vurderingen efter indtægtsmetoden skyldes de forskellige prisfastsættelsesscenarier, der er anvendt heri (jf. punkt 72). Af disse tre metoder har Kommissionen anvendt indtægtsmetoden. Begrundelserne fremgår af tabellen nedenfor:

Tabel

Begrundelserne for at anvende indtægtsmetoden

Indtægtsmetoden

Tilsvarende Transaktioner

Markedskapitalisering

Indtægtsmetoden fastsætter detaljerede værdier for hvert af de tre mineanlæg på grundlag af de metalpriser, der var kendt på tidspunktet for salget af minerne. Ved vurderingen af værdien af et aktiv i forbindelse med en transaktion kan der kun tages hensyn til de faktorer, som var gældende på tidspunktet for transaktionen.

Grundlaget for vurderingen efter tilsvarende transaktioner er usikkert, fordi to miner ikke kan være identiske. Ifølge Behre Dolbear er den metode, der bygger på tilsvarende transaktioner, kontroversiel, fordi hver enkelt mineralaflejring, selv om der er tale om samme råstof, til en vis grad afviger fra andre aflejringer i henseende til mineralogi, minedriftsvilkår, metallurgi, miljøaspekter, sociale spørgsmål, malmlødighed osv.

Behre Dolbear-rapporten indeholder også en bemærkning om markedskapitaliserings-metoden fra American Appraisal Associates, ifølge hvilken markedskapitalisering anbefales som en sekundær vurderingsmetode eller som en tommelfingerregel, der egner sig til at kontrollere vurderinger, som er foretaget ved hjælp af primære metoder.

Indtægtsmetoden er en primær vurderingsmetode og er derfor den mest pålidelige metode. I det foreliggende tilfælde kontrollerer markedskapitaliseringsmetoden derudover kun den værdi, der følger af markedskapitaliserin-gerne i løbet af første halvår 2004, hvilket ikke er acceptabelt, da disse oplysninger ligger efter salget. Derfor kan markedskapitaliseringsmetoden ikke anvendes selv som en sekundær vurderingsmetode.

Behre Dolbear synes at tillægge den værdi, der fremkommer ved indtægtsmetoden, større pålidelighed, da det har udtalt, at det i årenes løb har lagt særlig vægt på den værdi, der fremkommer ved indtægtsmetoden (resumé af værdier på s. 43 i Behre Dolbear-rapporten).

| (70) | Grækenland accepterer, at hvis man anvender Behre Dolbear-rapporten, kan kun indtægtsmetoden accepteres, da den er en primær, internationalt anvendt vurderingsmetode, og kun med hensyn til dens vurderingsdato (30. juni 2004), og forudsat, at minedriftstilladelserne tildeles, og at der foretages betydelige investeringer. |
| --- | --- |

(70)

Grækenland accepterer, at hvis man anvender Behre Dolbear-rapporten, kan kun indtægtsmetoden accepteres, da den er en primær, internationalt anvendt vurderingsmetode, og kun med hensyn til dens vurderingsdato (30. juni 2004), og forudsat, at minedriftstilladelserne tildeles, og at der foretages betydelige investeringer.

| (71) | På grundlag af indtægtsmetoden anslår Kommissionen minernes værdi på tidspunktet for salget i 2003 som følger (jf. punkt 72-79). |
| --- | --- |

(71)

På grundlag af indtægtsmetoden anslår Kommissionen minernes værdi på tidspunktet for salget i 2003 som følger (jf. punkt 72-79).

| (72) | Indtægtsmetoden anslår markedsværdien af Kassandra-minerne på et næsten produktionsklart stade (21), sådan som det fremgår af minernes drift, med veldefinerede omkostninger og påviste og sandsynlige reserver (22). Rapporten opererer med tre forskellige scenarier til at fastslå værdien på grundlag af priserne i følgende perioder: a) gennemsnittet for 1993–2003, b) kun første halvår 2004 og c) gennemsnittet for 1993–2003 plus første halvår 2004 (divideret med 2). Kommissionen finder, at den kun kan tage hensyn til gennemsnitsscenariet i 1993-2003, og ikke de to andre, fordi det bygger på priser og omkostninger, som var kendt på salgstidspunktet, der fandt sted i december 2003. Endvidere viser de historiske priser for perioden 1993-2003, som Behre Dolbear anvender, ikke nogen specifik tendens i hele perioden 1993-2003, dvs. at de svinger fra år til år, og derfor finder Kommissionen, at gennemsnittet for 1993-2003 giver et mere retvisende billede af den historiske udvikling på metalmarkedet. Endvidere afspejler priserne i første halvår 2004 ikke minernes værdi, fordi de kun er et øjebliksbillede og ikke tager hensyn til udsvingene. Det er afgørende, at man tager udsvingene i betragtning for at mindske virkningen af eventuelle usædvanlige ændringer eller tilfældige hændelser og skabe et pålideligt billede af minernes værdi. |
| --- | --- |

(72)

Indtægtsmetoden anslår markedsværdien af Kassandra-minerne på et næsten produktionsklart stade (21), sådan som det fremgår af minernes drift, med veldefinerede omkostninger og påviste og sandsynlige reserver (22). Rapporten opererer med tre forskellige scenarier til at fastslå værdien på grundlag af priserne i følgende perioder: a) gennemsnittet for 1993–2003, b) kun første halvår 2004 og c) gennemsnittet for 1993–2003 plus første halvår 2004 (divideret med 2). Kommissionen finder, at den kun kan tage hensyn til gennemsnitsscenariet i 1993-2003, og ikke de to andre, fordi det bygger på priser og omkostninger, som var kendt på salgstidspunktet, der fandt sted i december 2003. Endvidere viser de historiske priser for perioden 1993-2003, som Behre Dolbear anvender, ikke nogen specifik tendens i hele perioden 1993-2003, dvs. at de svinger fra år til år, og derfor finder Kommissionen, at gennemsnittet for 1993-2003 giver et mere retvisende billede af den historiske udvikling på metalmarkedet. Endvidere afspejler priserne i første halvår 2004 ikke minernes værdi, fordi de kun er et øjebliksbillede og ikke tager hensyn til udsvingene. Det er afgørende, at man tager udsvingene i betragtning for at mindske virkningen af eventuelle usædvanlige ændringer eller tilfældige hændelser og skabe et pålideligt billede af minernes værdi.

| (73) | Grækenland og støttemodtageren anfører, at Behre Dolbear anslår den aktuelle nettoværdi af de næsten produktionsklare Kassandra-miner til at være negativ, dvs. – 2,59 mio. USD (tabel 5.3 på side 37 i rapporten), sådan at den pris, der reelt blev betalt (11 mio. EUR), oversteg minernes markedsværdi. |
| --- | --- |

(73)

Grækenland og støttemodtageren anfører, at Behre Dolbear anslår den aktuelle nettoværdi af de næsten produktionsklare Kassandra-miner til at være negativ, dvs. – 2,59 mio. USD (tabel 5.3 på side 37 i rapporten), sådan at den pris, der reelt blev betalt (11 mio. EUR), oversteg minernes markedsværdi.

| (74) | Kommissionen bemærker, at de aktuelle nettoværdier (på et næsten produktionsklart stade), som indtægtsmetoden tillægger de tre mineprojekter, isoleret set er: a) for Olympias: – 28,79 mio. USD eller – 23,7 mio. EUR, b) for Stratoni: 10,48 mio. USD eller 8,6 mio. EUR og c) for Skouries: 15,72 mio. USD eller 12,9 mio. EUR. Summen af disse værdier svarer til en negativ værdi på -2,59 mio. USD. |
| --- | --- |

(74)

Kommissionen bemærker, at de aktuelle nettoværdier (på et næsten produktionsklart stade), som indtægtsmetoden tillægger de tre mineprojekter, isoleret set er: a) for Olympias: – 28,79 mio. USD eller – 23,7 mio. EUR, b) for Stratoni: 10,48 mio. USD eller 8,6 mio. EUR og c) for Skouries: 15,72 mio. USD eller 12,9 mio. EUR. Summen af disse værdier svarer til en negativ værdi på -2,59 mio. USD.

| (75) | Kommissionen accepterer dog ikke ovennævnte argument fra Grækenland og støttemodtageren. Den bemærker på grundlag af ovennævnte værdier, at Olympias-minens aktuelle nettoværdi (på et næsten produktionsklart stade) på salgstidspunktet faktisk var negativ. Den finder dog, at Olympias-minens negative aktuelle nettoværdi betyder, at på salgstidspunktet ville den forventede indtjening ved drift af minen med det prisniveau, der er observeret i løbet af de sidste 11 år, være negativ. I betragtning af guldprisen ville enhver ejer af Olympias-minen have valgt ikke at drive minen og så vidt muligt have forsøgt at undgå tabene. Som vist kunne køberen ved ikke at drive minen begrænse tabene til 5,5 mio. EUR, hvilket udgør de kontraktmæssige omkostninger, som køber skulle afholde til miljøbeskyttelse og vedligeholdelse. Man kan dog ikke alene heraf slutte, at Olympias-minens værdi skulle anslås til – 5,5 mio. EUR, fordi det at eje en mine i princippet også giver en optionsværdi: ejeren kan drive minen i gode tider (når guldpriserne er høje nok) og vælge ikke at drive minen i dårlige tider (når guldpriserne ikke er høje nok). Derfor kunne Ellikinos Xrysos have valgt at overtage minen som en del af pakken af Kassandra-miner eller med henblik på senere at kunne foretage de nødvendige investeringer i Olympias-minen for at genoptage driften med fortjeneste, hvis guldpriserne skulle stige til niveauer, som lå (væsentligt) over det niveau, der var observeret i løbet af den foregående periode fra 1993 til 2003. |
| --- | --- |

(75)

Kommissionen accepterer dog ikke ovennævnte argument fra Grækenland og støttemodtageren. Den bemærker på grundlag af ovennævnte værdier, at Olympias-minens aktuelle nettoværdi (på et næsten produktionsklart stade) på salgstidspunktet faktisk var negativ. Den finder dog, at Olympias-minens negative aktuelle nettoværdi betyder, at på salgstidspunktet ville den forventede indtjening ved drift af minen med det prisniveau, der er observeret i løbet af de sidste 11 år, være negativ. I betragtning af guldprisen ville enhver ejer af Olympias-minen have valgt ikke at drive minen og så vidt muligt have forsøgt at undgå tabene. Som vist kunne køberen ved ikke at drive minen begrænse tabene til 5,5 mio. EUR, hvilket udgør de kontraktmæssige omkostninger, som køber skulle afholde til miljøbeskyttelse og vedligeholdelse. Man kan dog ikke alene heraf slutte, at Olympias-minens værdi skulle anslås til – 5,5 mio. EUR, fordi det at eje en mine i princippet også giver en optionsværdi: ejeren kan drive minen i gode tider (når guldpriserne er høje nok) og vælge ikke at drive minen i dårlige tider (når guldpriserne ikke er høje nok). Derfor kunne Ellikinos Xrysos have valgt at overtage minen som en del af pakken af Kassandra-miner eller med henblik på senere at kunne foretage de nødvendige investeringer i Olympias-minen for at genoptage driften med fortjeneste, hvis guldpriserne skulle stige til niveauer, som lå (væsentligt) over det niveau, der var observeret i løbet af den foregående periode fra 1993 til 2003.

| (76) | Det er ret kompliceret at give en pålidelig vurdering af denne optionsværdi. Hvad, der er endnu vigtigere, er, at en sådan værdi ville skulle tilpasses for at tage hensyn til den (muligt store) sandsynlighed for, at selv om guldpriserne var høje nok til at sikre en rentabel drift, ville driftstilladelsen for denne mine måske ikke blive bevilget. Som anført ovenfor (punkt 12) var Olympias-minens tilladelser til minedrift og forarbejdning af guld blevet annulleret af miljøhensyn, der blev anset for tungtvejende. Det ville derfor være hensigtsmæssigt at anse Olympias-minen for at have en optionsværdi, der forsigtigt kan anslås til nul. Følgelig skulle Olympias-minens nettoværdi anslås til – 5,5 mio. EUR. |
| --- | --- |

(76)

Det er ret kompliceret at give en pålidelig vurdering af denne optionsværdi. Hvad, der er endnu vigtigere, er, at en sådan værdi ville skulle tilpasses for at tage hensyn til den (muligt store) sandsynlighed for, at selv om guldpriserne var høje nok til at sikre en rentabel drift, ville driftstilladelsen for denne mine måske ikke blive bevilget. Som anført ovenfor (punkt 12) var Olympias-minens tilladelser til minedrift og forarbejdning af guld blevet annulleret af miljøhensyn, der blev anset for tungtvejende. Det ville derfor være hensigtsmæssigt at anse Olympias-minen for at have en optionsværdi, der forsigtigt kan anslås til nul. Følgelig skulle Olympias-minens nettoværdi anslås til – 5,5 mio. EUR.

| (77) | Derimod finder Kommissionen, at Stratoni- og Skouries-minens individuelle værdier beløber sig til 21,5 mio. EUR, der er summen af værdierne af de to miner ifølge Behre Dolbear-rapporten (henholdsvis 8,6 mio. EUR og 12,9 mio. EUR, jf. punkt 74), fordi:






  a. | Stratoni-minen havde en gyldig driftstilladelse, en eksisterende minestruktur og en positiv værdi i kraft af dens drift (positiv aktuel nettoværdi), og var derfor driftsklar på salgstidspunktet |
| --- | --- | --- |

(77)

Derimod finder Kommissionen, at Stratoni- og Skouries-minens individuelle værdier beløber sig til 21,5 mio. EUR, der er summen af værdierne af de to miner ifølge Behre Dolbear-rapporten (henholdsvis 8,6 mio. EUR og 12,9 mio. EUR, jf. punkt 74), fordi:

a.

Stratoni-minen havde en gyldig driftstilladelse, en eksisterende minestruktur og en positiv værdi i kraft af dens drift (positiv aktuel nettoværdi), og var derfor driftsklar på salgstidspunktet

| b. | Med hensyn til Skouries-minen finder Kommissionen, at der ikke var nogen administrative eller økonomiske hindringer for at bevilge minedriftstilladelser eller for etableringen af en mineinfrastruktur og udførelse af minedrift; Skouries-minen havde også en positiv værdi i kraft af dens drift (positiv nettoværdi). |
| --- | --- |

b.

Med hensyn til Skouries-minen finder Kommissionen, at der ikke var nogen administrative eller økonomiske hindringer for at bevilge minedriftstilladelser eller for etableringen af en mineinfrastruktur og udførelse af minedrift; Skouries-minen havde også en positiv værdi i kraft af dens drift (positiv nettoværdi).

| (78) | Grækenland og støttemodtageren anfører også, at den værdi af minerne, som Behre Dolbear har anslået, ikke kan lægges til grund, fordi den er knyttet til aktiverne samt de relevante minedriftstilladelser, hvorimod Ellikinos Xrysos kun erhvervede aktiverne, idet minedriftstilladelserne senere skulle bevilges af den græske stat. Kommissionen accepterer ikke dette argument, fordi Stratoni-minen som påvist ovenfor havde en gyldig minedriftstilladelse på salgstidspunktet. Som det også fremgår af ovenstående, var der ingen administrative hindringer for at bevilge en driftstilladelse til Skouries-minen. Omkostninger ved at ansøge om og opnå en minedriftstilladelse for Skouries-minen var begrænset til honorarerne til geologer og andre eksperter for gennemførelsen af de undersøgelser, der var nødvendige for tilladelsen, og til gebyret for et garantibrev, som krævedes af det kompetente ministerium. Ifølge oplysningerne fra de græske myndigheder udgør ovennævnte omkostninger højst et engangsbeløb på ca. 5 000 EUR plus 600 000 EUR om året. Kommissionen finder, at disse beløb er lave sammenlignet med de samlede kapitalomkostninger for udvikling og etablering af minen i Skouries, der nåede op på 268 mio. USD i 2004, dvs. 220 mio. EUR (jf. punkt 66). Derfor finder Kommissionen, at ovennævnte omkostninger til minedriftstilladelser ikke var en hindring for, at et selskab var villig til at investere i Skouries. Kommissionen bemærker også, at Behre Dolbear-rapporten også omfatter »administrative« omkostninger ved beregningen af minens aktuelle nettoværdi. Kommissionen finder derfor, at ovennævnte omkostninger (i forbindelse med ansøgning om og opnåelse af et minedriftstilladelse for Skouries-minen) blev taget i betragtning i Behre Dolbear-rapporten. |
| --- | --- |

(78)

Grækenland og støttemodtageren anfører også, at den værdi af minerne, som Behre Dolbear har anslået, ikke kan lægges til grund, fordi den er knyttet til aktiverne samt de relevante minedriftstilladelser, hvorimod Ellikinos Xrysos kun erhvervede aktiverne, idet minedriftstilladelserne senere skulle bevilges af den græske stat. Kommissionen accepterer ikke dette argument, fordi Stratoni-minen som påvist ovenfor havde en gyldig minedriftstilladelse på salgstidspunktet. Som det også fremgår af ovenstående, var der ingen administrative hindringer for at bevilge en driftstilladelse til Skouries-minen. Omkostninger ved at ansøge om og opnå en minedriftstilladelse for Skouries-minen var begrænset til honorarerne til geologer og andre eksperter for gennemførelsen af de undersøgelser, der var nødvendige for tilladelsen, og til gebyret for et garantibrev, som krævedes af det kompetente ministerium. Ifølge oplysningerne fra de græske myndigheder udgør ovennævnte omkostninger højst et engangsbeløb på ca. 5 000 EUR plus 600 000 EUR om året. Kommissionen finder, at disse beløb er lave sammenlignet med de samlede kapitalomkostninger for udvikling og etablering af minen i Skouries, der nåede op på 268 mio. USD i 2004, dvs. 220 mio. EUR (jf. punkt 66). Derfor finder Kommissionen, at ovennævnte omkostninger til minedriftstilladelser ikke var en hindring for, at et selskab var villig til at investere i Skouries. Kommissionen bemærker også, at Behre Dolbear-rapporten også omfatter »administrative« omkostninger ved beregningen af minens aktuelle nettoværdi. Kommissionen finder derfor, at ovennævnte omkostninger (i forbindelse med ansøgning om og opnåelse af et minedriftstilladelse for Skouries-minen) blev taget i betragtning i Behre Dolbear-rapporten.

| (79) | På grundlag af ovenstående anslås minernes værdi til 16 mio. EUR for alle tre miner (21,5 mio. EUR – 5,5 mio. EUR). |
| --- | --- |

(79)

På grundlag af ovenstående anslås minernes værdi til 16 mio. EUR for alle tre miner (21,5 mio. EUR – 5,5 mio. EUR).

a.b   Beregning af grundværdien

| (80) | De græske myndigheder og støttemodtageren argumenterer, at en grund, som er erhvervet af et mineselskab, kun kan benyttes til mineaktiviteter og ikke har en markedsværdi, fordi den græske lovgivning prioriterer mineaktiviteter i sådanne områder. Derfor førte nedsættelsen af minerettighedernes værdi på grund af den langvarige afbrydelse af driften og annulleringen af minedriftstilladelserne også til en nedsættelse af grundens værdi. |
| --- | --- |

(80)

De græske myndigheder og støttemodtageren argumenterer, at en grund, som er erhvervet af et mineselskab, kun kan benyttes til mineaktiviteter og ikke har en markedsværdi, fordi den græske lovgivning prioriterer mineaktiviteter i sådanne områder. Derfor førte nedsættelsen af minerettighedernes værdi på grund af den langvarige afbrydelse af driften og annulleringen af minedriftstilladelserne også til en nedsættelse af grundens værdi.

| (81) | Med hensyn til ovennævnte spørgsmål betragter Kommissionen den pågældende grund som et aktiv for en minevirksomhed og ikke som »fast ejendom« i bred forstand på grund af de særlige karakteristika ved minedrift (forurening, miljøødelæggelse osv.), der ville gøre det tvivlsomt, om disse aktiver kunne handles særskilt uden minerne. |
| --- | --- |

(81)

Med hensyn til ovennævnte spørgsmål betragter Kommissionen den pågældende grund som et aktiv for en minevirksomhed og ikke som »fast ejendom« i bred forstand på grund af de særlige karakteristika ved minedrift (forurening, miljøødelæggelse osv.), der ville gøre det tvivlsomt, om disse aktiver kunne handles særskilt uden minerne.

| (82) | Kommissionen finder dog også, at ethvert erhvervsmæssigt aktiv har en værdi, fordi det bidrager eller kan bidrage til selskabets drift og til indtjeningen. Kassandra-minerne udgør en virksomhed, der var driftsklar på salgstidspunktet, og Kommissionen finder derfor, at grunden kunne have været anvendt til driften af minerne og derfor havde en værdi. Kommissionen kan derfor ikke acceptere de argumenter, som Grækenland og Ellikinos Xrysos har fremlagt. |
| --- | --- |

(82)

Kommissionen finder dog også, at ethvert erhvervsmæssigt aktiv har en værdi, fordi det bidrager eller kan bidrage til selskabets drift og til indtjeningen. Kassandra-minerne udgør en virksomhed, der var driftsklar på salgstidspunktet, og Kommissionen finder derfor, at grunden kunne have været anvendt til driften af minerne og derfor havde en værdi. Kommissionen kan derfor ikke acceptere de argumenter, som Grækenland og Ellikinos Xrysos har fremlagt.

| (83) | Hellenic Mining Watch hævder, at Kassandra-minernes aktiver også omfatter betydelige anlægsaktiver, der øger minernes samlede værdi betragteligt, men der blev ikke taget hensyn hertil i Behre Dolbear-rapporten. |
| --- | --- |

(83)

Hellenic Mining Watch hævder, at Kassandra-minernes aktiver også omfatter betydelige anlægsaktiver, der øger minernes samlede værdi betragteligt, men der blev ikke taget hensyn hertil i Behre Dolbear-rapporten.

| (84) | Kommissionen bemærker imidlertid, at Behre Dolbear-rapporten faktisk tager grunden i betragtning uden minerne. Behre Dolbear-rapporten betragter grunden som et ikke-mineralsk aktiv, der tilhører Kassandra-minerne, og vurderer den til 6 mio. EUR (23) uafhængigt af indtægtsmetoden. |
| --- | --- |

(84)

Kommissionen bemærker imidlertid, at Behre Dolbear-rapporten faktisk tager grunden i betragtning uden minerne. Behre Dolbear-rapporten betragter grunden som et ikke-mineralsk aktiv, der tilhører Kassandra-minerne, og vurderer den til 6 mio. EUR (23) uafhængigt af indtægtsmetoden.

| (85) | Behre Dolbear nævner dog i sin rapport, at den værdi, der tillægges grunden, er den værdi, som Ellikinos Xrysos har angivet, og at Behre Dolbear ikke selv har værdiansat grunden. Kommissionen skal derfor kontrollere denne værdi. |
| --- | --- |

(85)

Behre Dolbear nævner dog i sin rapport, at den værdi, der tillægges grunden, er den værdi, som Ellikinos Xrysos har angivet, og at Behre Dolbear ikke selv har værdiansat grunden. Kommissionen skal derfor kontrollere denne værdi.

| (86) | Med dette for øje har Kommissionen anvendt den pris, der blev betalt for grunden i forbindelse med den offentlige udbudsprocedure i 1995 vedrørende salget af Kassandra-minerne til TVX Hellas (jf. punkt 6). Dette er ikke en primær, men en sekundær beregning, der har til formål at kontrollere gyldigheden af den værdi, der er anført i Behre Dolbear-rapporten (6 mio. EUR). |
| --- | --- |

(86)

Med dette for øje har Kommissionen anvendt den pris, der blev betalt for grunden i forbindelse med den offentlige udbudsprocedure i 1995 vedrørende salget af Kassandra-minerne til TVX Hellas (jf. punkt 6). Dette er ikke en primær, men en sekundær beregning, der har til formål at kontrollere gyldigheden af den værdi, der er anført i Behre Dolbear-rapporten (6 mio. EUR).

| (87) | De græske myndigheder accepterer, at der kan tages hensyn til den værdi, der blev fastlagt i forbindelse med den offentlige udbudsprocedure i 1995, og at grundens værdi kan blive anset for uændret. Kommissionen bemærker, at grunden i forbindelse med salget af Kassandra-minerne til TVX Hellas i 1995, blev ansat til en pris på 1,2 mia. GRD. Kommissionen understreger, at der ikke findes nogen gyldige prisreferencer eller prisindekser for Kassandra-minernes grund, der betragtes som et aktiv for en minevirksomhed og ikke som »fast ejendom« i bred forstand (jf. punkt 81). Hvis der havde været sådanne gyldige prisreferencer eller prisindekser, ville det have været muligt at beregne en ajourført referenceværdi. I mangel heraf betragter Kommissionen 1995-prisen som det bedst tilgængelige skøn i det foreliggende tilfælde. Kommissionens tager derfor udgangspunkt i en pris på 1,2 mia. GRD eller 3,5 mio. EUR (med den omregningskurs på 340,75 GRD/EUR, hvormed Grækenland kom med i euroen i 2001) som en fair markedsværdi for grunden. |
| --- | --- |

(87)

De græske myndigheder accepterer, at der kan tages hensyn til den værdi, der blev fastlagt i forbindelse med den offentlige udbudsprocedure i 1995, og at grundens værdi kan blive anset for uændret. Kommissionen bemærker, at grunden i forbindelse med salget af Kassandra-minerne til TVX Hellas i 1995, blev ansat til en pris på 1,2 mia. GRD. Kommissionen understreger, at der ikke findes nogen gyldige prisreferencer eller prisindekser for Kassandra-minernes grund, der betragtes som et aktiv for en minevirksomhed og ikke som »fast ejendom« i bred forstand (jf. punkt 81). Hvis der havde været sådanne gyldige prisreferencer eller prisindekser, ville det have været muligt at beregne en ajourført referenceværdi. I mangel heraf betragter Kommissionen 1995-prisen som det bedst tilgængelige skøn i det foreliggende tilfælde. Kommissionens tager derfor udgangspunkt i en pris på 1,2 mia. GRD eller 3,5 mio. EUR (med den omregningskurs på 340,75 GRD/EUR, hvormed Grækenland kom med i euroen i 2001) som en fair markedsværdi for grunden.

| (88) | Efter 1995 erhvervede TVX Hellas yderligere 70 grundstykker (i perioden 1997-2000 og hovedsagelig i 1998 og 1999). Kommissionen bemærker, at anskaffelsesværdien af disse 70 grundstykker beløber sig til 1,1 mio. EUR, sådan som det fremgår af årsregnskaberne for TVX Hellas. Kommissionen anser denne anskaffelsesværdi for at være markedsorienteret, eftersom den blev fastsat af markedet. Når man lægger ovennævnte to værdier (3,5 mio. EUR plus 1,1 mio. EUR) sammen, kan den samlede markedsværdi af grunden fastsættes til 4,6 mio. EUR. |
| --- | --- |

(88)

Efter 1995 erhvervede TVX Hellas yderligere 70 grundstykker (i perioden 1997-2000 og hovedsagelig i 1998 og 1999). Kommissionen bemærker, at anskaffelsesværdien af disse 70 grundstykker beløber sig til 1,1 mio. EUR, sådan som det fremgår af årsregnskaberne for TVX Hellas. Kommissionen anser denne anskaffelsesværdi for at være markedsorienteret, eftersom den blev fastsat af markedet. Når man lægger ovennævnte to værdier (3,5 mio. EUR plus 1,1 mio. EUR) sammen, kan den samlede markedsværdi af grunden fastsættes til 4,6 mio. EUR.

| (89) | Dette beløb på 4,6 mio. EUR udgør grundens nominelle værdi i 2003 baseret på priserne fra 1995 og 1997-2000. Kommissionen finder, at denne værdi skal tilpasses i overensstemmelse med det generelle græske indeks for industriproduktionspriser for perioderne 1995-2003 og 1998-2003. Indekset for industriproduktionspriser er anvendt, fordi den pågældende grund er et aktiv for en industrivirksomhed, og tilpasningen skal afspejle prisændringerne i industrisektoren. Denne tilpasning af salgspriserne fra 1995 og 1997-2000 fører til et endeligt tal på 5,9 mio. EUR i december 2003. |
| --- | --- |

(89)

Dette beløb på 4,6 mio. EUR udgør grundens nominelle værdi i 2003 baseret på priserne fra 1995 og 1997-2000. Kommissionen finder, at denne værdi skal tilpasses i overensstemmelse med det generelle græske indeks for industriproduktionspriser for perioderne 1995-2003 og 1998-2003. Indekset for industriproduktionspriser er anvendt, fordi den pågældende grund er et aktiv for en industrivirksomhed, og tilpasningen skal afspejle prisændringerne i industrisektoren. Denne tilpasning af salgspriserne fra 1995 og 1997-2000 fører til et endeligt tal på 5,9 mio. EUR i december 2003.

| (90) | Kommissionen bemærker, at ovennævnte værdi på 5,9 mio. ligger tæt op ad den værdi på 6 mio. EUR, som Behre Dolbear har angivet i sin vurderingsrapport (jf. punkt 84). Kommissionen finder, at denne høje grad af overensstemmelse bekræfter pålideligheden af den vurdering, som Ellikinos Xrysos har foretaget af grunden, og som er lagt til grund i Behre Dolbear-rapporten, og derfor gør det berettiget at anse tallet på 6 mio. EUR for at afspejle den fair markedsværdi i december 2003. |
| --- | --- |

(90)

Kommissionen bemærker, at ovennævnte værdi på 5,9 mio. ligger tæt op ad den værdi på 6 mio. EUR, som Behre Dolbear har angivet i sin vurderingsrapport (jf. punkt 84). Kommissionen finder, at denne høje grad af overensstemmelse bekræfter pålideligheden af den vurdering, som Ellikinos Xrysos har foretaget af grunden, og som er lagt til grund i Behre Dolbear-rapporten, og derfor gør det berettiget at anse tallet på 6 mio. EUR for at afspejle den fair markedsværdi i december 2003.

a.c   Beregning af værdien af mineralreserverne

| (91) | Salget i 2003 omfattede også en mængde mineralreserver med koncentrater af guld (24). De græske myndigheder og støttemodtageren hævder, at ovennævnte reserver i 2003 havde en negativ værdi på grund af den forholdsvis lave guldpris og de forholdsvis høje omkostninger, der var knyttet hertil. |
| --- | --- |

(91)

Salget i 2003 omfattede også en mængde mineralreserver med koncentrater af guld (24). De græske myndigheder og støttemodtageren hævder, at ovennævnte reserver i 2003 havde en negativ værdi på grund af den forholdsvis lave guldpris og de forholdsvis høje omkostninger, der var knyttet hertil.

| (92) | De græske myndigheder har fremlagt en beregning af den »break even«-pris, ved hvilken handelen med ovennævnte reserver ville give overskud. Hvis man tager koncentrationen af guld i mineralet, dvs. 0,7 oz guld pr. ton, og prisen på guld den 12. december 2003, dvs. 407 USD pr. oz, i betragtning, var værdien af det guld, der var koncentreret i guldreserverne, 284,9 USD pr. ton. De græske myndigheder angav også omkostningerne i forbindelse med handelen med ovennævnte reserver: forarbejdningsomkostninger på 245 USD pr. oz og 171,5 USD pr. ton, transportomkostninger på 50 USD pr. ton, minuspoint for urenheder på 270 USD pr. ton og forarbejdningsafgifter på 5 USD pr. oz og 4,1 USD pr. ton. En beregning af ovennævnte resultater viser en negativ salgspris på – 210,7 USD pr. ton. |
| --- | --- |

(92)

De græske myndigheder har fremlagt en beregning af den »break even«-pris, ved hvilken handelen med ovennævnte reserver ville give overskud. Hvis man tager koncentrationen af guld i mineralet, dvs. 0,7 oz guld pr. ton, og prisen på guld den 12. december 2003, dvs. 407 USD pr. oz, i betragtning, var værdien af det guld, der var koncentreret i guldreserverne, 284,9 USD pr. ton. De græske myndigheder angav også omkostningerne i forbindelse med handelen med ovennævnte reserver: forarbejdningsomkostninger på 245 USD pr. oz og 171,5 USD pr. ton, transportomkostninger på 50 USD pr. ton, minuspoint for urenheder på 270 USD pr. ton og forarbejdningsafgifter på 5 USD pr. oz og 4,1 USD pr. ton. En beregning af ovennævnte resultater viser en negativ salgspris på – 210,7 USD pr. ton.

| (93) | Kommissionen har kontrolleret ovennævnte beregning. Den finder, at prisen for reserverne på salgstidspunktet ikke indebar nogen fortjeneste, når man tager ovennævnte priser og omkostninger i betragtning. Handel med guldmineralreserver kunne måske være indtægtsgivende, hvis transportomkostningerne ændrede sig eller forventedes at ville ændre sig, men dette var en umålelig størrelse. Behre Dolbear-rapporten angiver heller ikke værdien af guldmineralreserverne. Kommissionen finder derfor ikke, at værdien af disse reserver kan beregnes. |
| --- | --- |

(93)

Kommissionen har kontrolleret ovennævnte beregning. Den finder, at prisen for reserverne på salgstidspunktet ikke indebar nogen fortjeneste, når man tager ovennævnte priser og omkostninger i betragtning. Handel med guldmineralreserver kunne måske være indtægtsgivende, hvis transportomkostningerne ændrede sig eller forventedes at ville ændre sig, men dette var en umålelig størrelse. Behre Dolbear-rapporten angiver heller ikke værdien af guldmineralreserverne. Kommissionen finder derfor ikke, at værdien af disse reserver kan beregnes.

| (94) | Hellenic Mining Watch hævder, at de guldholdige mineralreserver havde en betydelig værdi, som beløb sig til 80 mio. EUR. Kommissionen bemærker, at Hellenic Mining Watch ikke har fremlagt data eller nogen dokumentation, der underbygger denne værdi på 80 mio. EUR. På grundlag heraf og i betragtning af ovennævnte beregning, hvoraf det fremgår, at værdien af disse reserver ikke kan beregnes, afviser Kommissionen argumentet fra Hellenic Mining Watch. |
| --- | --- |

(94)

Hellenic Mining Watch hævder, at de guldholdige mineralreserver havde en betydelig værdi, som beløb sig til 80 mio. EUR. Kommissionen bemærker, at Hellenic Mining Watch ikke har fremlagt data eller nogen dokumentation, der underbygger denne værdi på 80 mio. EUR. På grundlag heraf og i betragtning af ovennævnte beregning, hvoraf det fremgår, at værdien af disse reserver ikke kan beregnes, afviser Kommissionen argumentet fra Hellenic Mining Watch.

| (95) | Kommissionen bemærker, at de aktiver, der blev solgt i december 2003, også omfattede to mineralforekomster af bly og zink. Behre Dolbear-rapporten omfatter også et skøn over værdien af de eksisterende koncentrater af bly og zink pr. 30. juni 2004 (25). Dette skøn er uafhængigt af beregningen af minernes aktuelle nettoværdi og indgår ikke i vurderingen efter indtægtsmetoden. Heraf følger »net smelter return« (nettosmelterafkastet) (26) for ejeren af minen: først beregnes værdien af metalindholdet (bly, sølv og zink) på grundlag af de aktuelle priser og de mængder, der er til rådighed; derefter anvendes »smelter pay schedule« (smelterbetalingsplanen) (de omkostninger til videre forarbejdning, som køberen af mineralerne pålægger producenten af dem) under hensyntagen til de særlige betingelser for fradrag af disse omkostninger (særlige afskrivningsprocenter, afgifter for forarbejdning og raffinering og transportomkostninger); endelig fratrækkes »smelter pay«-planen fra metalindholdets ovennævnte værdi (27). |
| --- | --- |

(95)

Kommissionen bemærker, at de aktiver, der blev solgt i december 2003, også omfattede to mineralforekomster af bly og zink. Behre Dolbear-rapporten omfatter også et skøn over værdien af de eksisterende koncentrater af bly og zink pr. 30. juni 2004 (25). Dette skøn er uafhængigt af beregningen af minernes aktuelle nettoværdi og indgår ikke i vurderingen efter indtægtsmetoden. Heraf følger »net smelter return« (nettosmelterafkastet) (26) for ejeren af minen: først beregnes værdien af metalindholdet (bly, sølv og zink) på grundlag af de aktuelle priser og de mængder, der er til rådighed; derefter anvendes »smelter pay schedule« (smelterbetalingsplanen) (de omkostninger til videre forarbejdning, som køberen af mineralerne pålægger producenten af dem) under hensyntagen til de særlige betingelser for fradrag af disse omkostninger (særlige afskrivningsprocenter, afgifter for forarbejdning og raffinering og transportomkostninger); endelig fratrækkes »smelter pay«-planen fra metalindholdets ovennævnte værdi (27).

| (96) | Kommissionen bemærker, at ovennævnte metode er standardmetoden for beregningen af betalinger for metal. Kommissionen vil derfor lægge ovennævnte metode til grund for vurderingen af markedsværdien af de mineralforekomster, som Ellikinos Xrysos erhvervede i december 2003, på grundlag af mængderne af mineralforekomster og metalpriserne i december 2003 (28). Ved at anvende ovennævnte metode for mængderne af mineraler, metalpriserne i december 2003 og de særlige betingelser i »smelter pay«-ordningen for Ellikinos Xrysos konkluderer Kommissionen, at markedsværdien af de mineralforekomster, som Ellikinos Xrysos erhvervede i december 2003, beløb sig til 3,7 mio. USD eller 3 mio. EUR (med omregningskursen på 1,2254 USD/EUR på den dato, hvor mineralerne blev solgt til Ellikinos Xrysos, dvs. den 12. december 2003). |
| --- | --- |

(96)

Kommissionen bemærker, at ovennævnte metode er standardmetoden for beregningen af betalinger for metal. Kommissionen vil derfor lægge ovennævnte metode til grund for vurderingen af markedsværdien af de mineralforekomster, som Ellikinos Xrysos erhvervede i december 2003, på grundlag af mængderne af mineralforekomster og metalpriserne i december 2003 (28). Ved at anvende ovennævnte metode for mængderne af mineraler, metalpriserne i december 2003 og de særlige betingelser i »smelter pay«-ordningen for Ellikinos Xrysos konkluderer Kommissionen, at markedsværdien af de mineralforekomster, som Ellikinos Xrysos erhvervede i december 2003, beløb sig til 3,7 mio. USD eller 3 mio. EUR (med omregningskursen på 1,2254 USD/EUR på den dato, hvor mineralerne blev solgt til Ellikinos Xrysos, dvs. den 12. december 2003).

| (97) | Kommissionen bemærker, at de mineralforekomster af bly og zink, der blev erhvervet i december 2003, ifølge støttemodtagerens oplysninger blev solgt i december 2004 (den 1. december 2004 og den 31. december 2004), dvs. efter at Behre Dolbear-rapporten blev udarbejdet. Kommissionen finder således, at de særlige betingelser, der gælder for ovennævnte metode (beregning af værdien af forekomsterne i juni 2004, jf. punkt 95), også finder anvendelse på beregningen af værdien af mineralforekomsterne i december 2003, eftersom der ikke fandt noget andet salg af mineraler sted mellem december 2003 og juni 2004, hvor der kunne være blevet fastsat nye betingelser. |
| --- | --- |

(97)

Kommissionen bemærker, at de mineralforekomster af bly og zink, der blev erhvervet i december 2003, ifølge støttemodtagerens oplysninger blev solgt i december 2004 (den 1. december 2004 og den 31. december 2004), dvs. efter at Behre Dolbear-rapporten blev udarbejdet. Kommissionen finder således, at de særlige betingelser, der gælder for ovennævnte metode (beregning af værdien af forekomsterne i juni 2004, jf. punkt 95), også finder anvendelse på beregningen af værdien af mineralforekomsterne i december 2003, eftersom der ikke fandt noget andet salg af mineraler sted mellem december 2003 og juni 2004, hvor der kunne være blevet fastsat nye betingelser.

a.d   Konklusion vedrørende fordel

| (98) | Resultatet af ovennævnte beregning giver en samlet værdi for Kassandra-minerne på 25 mio. EUR, der er summen af værdien af minerne (16 mio. EUR), grunden (6 mio. EUR) og mineralreserverne (3 mio. EUR). |
| --- | --- |

(98)

Resultatet af ovennævnte beregning giver en samlet værdi for Kassandra-minerne på 25 mio. EUR, der er summen af værdien af minerne (16 mio. EUR), grunden (6 mio. EUR) og mineralreserverne (3 mio. EUR).

| (99) | Denne samlede værdi er markant lavere end den værdi, der i Behre Dolbear-rapporten fremlægges som markedsværdien af Kassandra-minernes aktiver (500 mio. USD eller 411 mio. EUR, jf. punkt 19). Værdien i Behre Dolbear-rapporten blev nævnt i Kommissionen beslutning af 10. december 2008 om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure som en indikator på, at salgsprisen lå under minernes markedsværdi. |
| --- | --- |

(99)

Denne samlede værdi er markant lavere end den værdi, der i Behre Dolbear-rapporten fremlægges som markedsværdien af Kassandra-minernes aktiver (500 mio. USD eller 411 mio. EUR, jf. punkt 19). Værdien i Behre Dolbear-rapporten blev nævnt i Kommissionen beslutning af 10. december 2008 om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure som en indikator på, at salgsprisen lå under minernes markedsværdi.

| (100) | Begrundelsen for at fravige værdien i Behre Dolbear-rapporten (500 mio. USD) er, at den er afledt af to vurderingsmetoder, som ikke er egnet i det foreliggende tilfælde (jf. tabel 1 ovenfor), nemlig metoderne med »tilsvarende transaktioner« og »markedskapitalisering«, der ikke kan accepteres, fordi: a) grundlaget for vurderingen efter tilsvarende transaktioner er usikkert, idet to miner ikke kan være identiske: hver mineralforekomst, selv om der er tale om samme råstof, afviger i en vis grad fra andre forekomster, b) markedskapitalisering anbefales som en sekundær vurderingsmetode eller som en tommelfingerregel, der er egnet til at efterprøve vurderinger, som er foretaget efter primære metoder såsom indtægtsmetoden; i det foreliggende tilfælde kan markedskapitaliseringsmetoden ikke anvendes selv som en sekundær vurderingsmetode, fordi den kun efterprøver værdien af indtægtsmetoden, der bygger på markedskapitaliseringer i løbet af første halvår 2004, der ikke kan accepteres, fordi disse oplysninger ligger efter salgsdatoen, og 3) Behre Dolbear tillægger den værdi, der fremkommer ved indtægtsmetoden, større troværdighed. |
| --- | --- |

(100)

Begrundelsen for at fravige værdien i Behre Dolbear-rapporten (500 mio. USD) er, at den er afledt af to vurderingsmetoder, som ikke er egnet i det foreliggende tilfælde (jf. tabel 1 ovenfor), nemlig metoderne med »tilsvarende transaktioner« og »markedskapitalisering«, der ikke kan accepteres, fordi: a) grundlaget for vurderingen efter tilsvarende transaktioner er usikkert, idet to miner ikke kan være identiske: hver mineralforekomst, selv om der er tale om samme råstof, afviger i en vis grad fra andre forekomster, b) markedskapitalisering anbefales som en sekundær vurderingsmetode eller som en tommelfingerregel, der er egnet til at efterprøve vurderinger, som er foretaget efter primære metoder såsom indtægtsmetoden; i det foreliggende tilfælde kan markedskapitaliseringsmetoden ikke anvendes selv som en sekundær vurderingsmetode, fordi den kun efterprøver værdien af indtægtsmetoden, der bygger på markedskapitaliseringer i løbet af første halvår 2004, der ikke kan accepteres, fordi disse oplysninger ligger efter salgsdatoen, og 3) Behre Dolbear tillægger den værdi, der fremkommer ved indtægtsmetoden, større troværdighed.

| (101) | Den samlede værdi, som Kommissionen når frem til (25 mio. EUR), er også meget lavere end de prisintervaller, der følger af indtægtsmetoden (107,2 mio. EUR – 331,1 mio. EUR, jf. punkt 69). Grunden hertil er, at sidstnævnte pris omfatter: a) værdier af aktiver, som ikke blev overdraget i december 2003, dvs. tilgodehavender, cash flows og mineralreserver (værdierne i 2004 afviger fra værdierne i december, jf. beregningen i punkt 91-97), og b) mineralressourcer, der i Behre Dolbear-rapporten betegnes som spekulative og usikre (29) (materiale, som kan gøres til genstand for minedrift, eller som har efterforskningspotentiale). Sidstnævnte er ikke medtaget i cash flowene i forbindelse med beregningen af den aktuelle nettoværdi efter indtægtsmetoden (jf. punkt 72), der kun bygger på påviste og sandsynlige reserver, ekskl. alle andre ressourcer. Derudover indeholder ovennævnte værdiinterval forskellige værdier for Olympias, der bygger på tre forskellige prisfastsættelsesscenarier. Kommissionen accepterer ikke disse værdier (jf. punkt 72-76). Endelig er ovennævnte værdiinterval påvirket af de forskellige prisfastsættelsesscenarier, hvoraf Kommissionen kun accepterer et (jf. punkt 72). |
| --- | --- |

(101)

Den samlede værdi, som Kommissionen når frem til (25 mio. EUR), er også meget lavere end de prisintervaller, der følger af indtægtsmetoden (107,2 mio. EUR – 331,1 mio. EUR, jf. punkt 69). Grunden hertil er, at sidstnævnte pris omfatter: a) værdier af aktiver, som ikke blev overdraget i december 2003, dvs. tilgodehavender, cash flows og mineralreserver (værdierne i 2004 afviger fra værdierne i december, jf. beregningen i punkt 91-97), og b) mineralressourcer, der i Behre Dolbear-rapporten betegnes som spekulative og usikre (29) (materiale, som kan gøres til genstand for minedrift, eller som har efterforskningspotentiale). Sidstnævnte er ikke medtaget i cash flowene i forbindelse med beregningen af den aktuelle nettoværdi efter indtægtsmetoden (jf. punkt 72), der kun bygger på påviste og sandsynlige reserver, ekskl. alle andre ressourcer. Derudover indeholder ovennævnte værdiinterval forskellige værdier for Olympias, der bygger på tre forskellige prisfastsættelsesscenarier. Kommissionen accepterer ikke disse værdier (jf. punkt 72-76). Endelig er ovennævnte værdiinterval påvirket af de forskellige prisfastsættelsesscenarier, hvoraf Kommissionen kun accepterer et (jf. punkt 72).

| (102) | Kommissionen konkluderer, at markedsværdien af Kassandra-minernes aktiver beløb sig til 25 mio. EUR, da de blev solgt til Ellinikos Xrysos. |
| --- | --- |

(102)

Kommissionen konkluderer, at markedsværdien af Kassandra-minernes aktiver beløb sig til 25 mio. EUR, da de blev solgt til Ellinikos Xrysos.

| (103) | Kommissionen finder, at værdien af den fordel, som Ellikinos Xrysos havde, beløber sig til 14 mio. EUR, der fremkommer som differencen mellem den samlede markedsværdi af Kassandra-minernes aktiver (25 mio. EUR) og den pris, der blev betalt ved salget (11 mio. EUR). |
| --- | --- |

(103)

Kommissionen finder, at værdien af den fordel, som Ellikinos Xrysos havde, beløber sig til 14 mio. EUR, der fremkommer som differencen mellem den samlede markedsværdi af Kassandra-minernes aktiver (25 mio. EUR) og den pris, der blev betalt ved salget (11 mio. EUR).

| (104) | På grundlag af ovenstående analyse og de argumenter, som Grækenland og støttemodtageren har fremført, samt i betragtning af beregningen af markedsværdien af de solgte aktiver og sammenligningen mellem denne markedsværdi og den pris, som Ellikinos Xrysos reelt betalte, finder Kommissionen, at fordelskriteriet er opfyldt. |
| --- | --- |

(104)

På grundlag af ovenstående analyse og de argumenter, som Grækenland og støttemodtageren har fremført, samt i betragtning af beregningen af markedsværdien af de solgte aktiver og sammenligningen mellem denne markedsværdi og den pris, som Ellikinos Xrysos reelt betalte, finder Kommissionen, at fordelskriteriet er opfyldt.

b.   
  Statsmidler

| (105) | De græske myndigheder og støttemodtageren anfører, at Grækenland kun optrådte som formidler i forbindelse med salget i 2003 og aldrig har ejet minerne. De hævder også, at Grækenland ikke modtog penge fra salget i 2003, eftersom de 11 mio. EUR blev betalt direkte til TVX Hellas. Endelig anfører de græske myndigheder og støttemodtageren, at salgstransaktionen i 1995 fandt sted mellem TVX Hellas og den tidligere ejer, et privat selskab, som var under konkursbehandling. |
| --- | --- |

(105)

De græske myndigheder og støttemodtageren anfører, at Grækenland kun optrådte som formidler i forbindelse med salget i 2003 og aldrig har ejet minerne. De hævder også, at Grækenland ikke modtog penge fra salget i 2003, eftersom de 11 mio. EUR blev betalt direkte til TVX Hellas. Endelig anfører de græske myndigheder og støttemodtageren, at salgstransaktionen i 1995 fandt sted mellem TVX Hellas og den tidligere ejer, et privat selskab, som var under konkursbehandling.

| (106) | Kommissionen bemærker, at Grækenland var aktiv part i begge transaktioner, der blev gennemført ved hjælp af to forskellige kontrakter. I den anden kontrakt påtog Grækenland sig en sælgers forpligtelser, men var også berettiget til indtægten fra salget. Denne indtægt blev betalt direkte til TVX Hellas til dækning af en bestemt forpligtelse for den græske stat, hvilket igen viser Grækenlands rolle som sælger og ikke kun som formidler. Med hensyn til argumentet om, at salget i 1995 fandt sted mellem TVX Hellas og en privat virksomhed, finder Kommissionen, at det er irrelevant for spørgsmålet om statsmidler i det foreliggende tilfælde, fordi dette kriterium kun undersøges i forbindelse med 2003-salget. |
| --- | --- |

(106)

Kommissionen bemærker, at Grækenland var aktiv part i begge transaktioner, der blev gennemført ved hjælp af to forskellige kontrakter. I den anden kontrakt påtog Grækenland sig en sælgers forpligtelser, men var også berettiget til indtægten fra salget. Denne indtægt blev betalt direkte til TVX Hellas til dækning af en bestemt forpligtelse for den græske stat, hvilket igen viser Grækenlands rolle som sælger og ikke kun som formidler. Med hensyn til argumentet om, at salget i 1995 fandt sted mellem TVX Hellas og en privat virksomhed, finder Kommissionen, at det er irrelevant for spørgsmålet om statsmidler i det foreliggende tilfælde, fordi dette kriterium kun undersøges i forbindelse med 2003-salget.

| (107) | Kommissionen kan således ikke acceptere de argumenter, som de græske myndigheder og støttemodtageren har fremført, og finder, at kriteriet vedrørende statsmidler er opfyldt. |
| --- | --- |

(107)

Kommissionen kan således ikke acceptere de argumenter, som de græske myndigheder og støttemodtageren har fremført, og finder, at kriteriet vedrørende statsmidler er opfyldt.

c.   
  Selektivitet

| (108) | Kassandra-minerne blev solgt til Ellikinos Xrysos, og Ellikinos Xrysos drog derfor selektivt fordel af forskellen mellem salgsprisen og markedsværdien af de solgte aktiver. Kommissionen finder således, at foranstaltningen er selektiv, da den kun gavner dette specifikke selskab. |
| --- | --- |

(108)

Kassandra-minerne blev solgt til Ellikinos Xrysos, og Ellikinos Xrysos drog derfor selektivt fordel af forskellen mellem salgsprisen og markedsværdien af de solgte aktiver. Kommissionen finder således, at foranstaltningen er selektiv, da den kun gavner dette specifikke selskab.

| (109) | Hverken Grækenland eller støttemodtageren har anfægtet dette punkt. |
| --- | --- |

(109)

Hverken Grækenland eller støttemodtageren har anfægtet dette punkt.

d.   
  Konkurrencefordrejning og påvirkning af samhandelen mellem medlemsstaterne

| (110) | Ellikinos Xrysos er aktiv i en sektor, hvis produkter i vid udstrækning handles mellem medlemsstaterne. Der foregår zink-, kobber-, bly-, guld- og sølvminedrift i elleve medlemsstater ud over Grækenland, nemlig Det Forenede Kongerige, Italien, Finland, Polen, Slovakiet, Rumænien, Bulgarien, Spanien, Irland, Portugal og Sverige (30). Zink, kobber, bly, guld og sølv handles i alle medlemsstater (31). Endvidere gav støtteforanstaltningerne Ellikinos Xrysos en fordel i forhold til dets konkurrenter (jf. punkt 39-104). Såfremt statsstøtten styrker en virksomheds position sammenlignet med andre virksomheder, der konkurrerer om samhandelen mellem medlemsstaterne, skal disse andre virksomheder anses for at være berørt af denne støtte. Dermed er kriteriet vedrørende konkurrencefordrejning og påvirkning af samhandelen mellem medlemsstaterne opfyldt. |
| --- | --- |

(110)

Ellikinos Xrysos er aktiv i en sektor, hvis produkter i vid udstrækning handles mellem medlemsstaterne. Der foregår zink-, kobber-, bly-, guld- og sølvminedrift i elleve medlemsstater ud over Grækenland, nemlig Det Forenede Kongerige, Italien, Finland, Polen, Slovakiet, Rumænien, Bulgarien, Spanien, Irland, Portugal og Sverige (30). Zink, kobber, bly, guld og sølv handles i alle medlemsstater (31). Endvidere gav støtteforanstaltningerne Ellikinos Xrysos en fordel i forhold til dets konkurrenter (jf. punkt 39-104). Såfremt statsstøtten styrker en virksomheds position sammenlignet med andre virksomheder, der konkurrerer om samhandelen mellem medlemsstaterne, skal disse andre virksomheder anses for at være berørt af denne støtte. Dermed er kriteriet vedrørende konkurrencefordrejning og påvirkning af samhandelen mellem medlemsstaterne opfyldt.

| (111) | Hverken Grækenland eller støttemodtageren har anfægtet dette punkt. |
| --- | --- |

(111)

Hverken Grækenland eller støttemodtageren har anfægtet dette punkt.

e.   
  Konklusion om eksistensen af støtte i foranstaltning 1

| (112) | På baggrund af ovenstående konkluderer Kommissionen, at salget i 2003 af Kassandra-minerne til Ellikinos Xrysos udgør statsstøtte til Ellikinos Xrysos som omhandlet i artikel 107, stk. 1, i TEUF. Støtten udgør 14 mio. EUR, der er differencen mellem den pris, der blev betalt i forbindelse med salget i 2003, dvs. 11. mio. EUR, og markedsværdien af de aktiver, der blev solgt på salgstidspunktet, dvs. 25 mio. EUR. |
| --- | --- |

(112)

På baggrund af ovenstående konkluderer Kommissionen, at salget i 2003 af Kassandra-minerne til Ellikinos Xrysos udgør statsstøtte til Ellikinos Xrysos som omhandlet i artikel 107, stk. 1, i TEUF. Støtten udgør 14 mio. EUR, der er differencen mellem den pris, der blev betalt i forbindelse med salget i 2003, dvs. 11. mio. EUR, og markedsværdien af de aktiver, der blev solgt på salgstidspunktet, dvs. 25 mio. EUR.

FORANSTALTNING 2:   FRITAGELSE FOR AFGIFTER OG REDUCEREDE JURIDISKE OMKOSTNINGER

a.   
  Statsmidler

| (113) | Ifølge Grækenland og støttemodtageren involverer de reducerede juridiske omkostninger ikke statsmidler, idet advokater er erhvervsdrivende, ikke offentligt ansatte, og skatten og afgifterne på deres honorarer er blevet betalt efter reglerne. Endvidere blev de juridiske omkostninger ifølge Grækenland ikke betalt af staten. Ikke desto mindre følger de reducerede juridiske omkostninger af artikel 5 i salgskontrakten, der bestemmer, at de juridiske rettigheder og juridiske omkostninger skal nedsættes til 5 % af minimumsomkostningerne som omhandlet i den relevante lovgivning. |
| --- | --- |

(113)

Ifølge Grækenland og støttemodtageren involverer de reducerede juridiske omkostninger ikke statsmidler, idet advokater er erhvervsdrivende, ikke offentligt ansatte, og skatten og afgifterne på deres honorarer er blevet betalt efter reglerne. Endvidere blev de juridiske omkostninger ifølge Grækenland ikke betalt af staten. Ikke desto mindre følger de reducerede juridiske omkostninger af artikel 5 i salgskontrakten, der bestemmer, at de juridiske rettigheder og juridiske omkostninger skal nedsættes til 5 % af minimumsomkostningerne som omhandlet i den relevante lovgivning.

| (114) | Kommissionen er enig i, at advokater ikke er offentligt ansatte. På den anden side bemærker Kommissionen, at notarer er offentligt ansatte. Notarer modtager dog ikke løn; deres indkomst stammer udelukkende fra deres klienter og ikke fra statsbudgettet. |
| --- | --- |

(114)

Kommissionen er enig i, at advokater ikke er offentligt ansatte. På den anden side bemærker Kommissionen, at notarer er offentligt ansatte. Notarer modtager dog ikke løn; deres indkomst stammer udelukkende fra deres klienter og ikke fra statsbudgettet.

| (115) | Kommissionen bemærker også, at juridiske omkostninger i forbindelse med salgskontrakter afholdes af parterne. I det foreliggende tilfælde accepterer Kommissionen de græske myndigheders oplysninger om, at staten ikke betalte ovennævnte omkostninger i køberens sted. |
| --- | --- |

(115)

Kommissionen bemærker også, at juridiske omkostninger i forbindelse med salgskontrakter afholdes af parterne. I det foreliggende tilfælde accepterer Kommissionen de græske myndigheders oplysninger om, at staten ikke betalte ovennævnte omkostninger i køberens sted.

| (116) | Kommissionen finder således, at de reducerede juridiske omkostninger ikke involverer statsmidler og derfor ikke udgør statsstøtte som omhandlet i artikel 107, stk. 1, i TEUF. |
| --- | --- |

(116)

Kommissionen finder således, at de reducerede juridiske omkostninger ikke involverer statsmidler og derfor ikke udgør statsstøtte som omhandlet i artikel 107, stk. 1, i TEUF.

| (117) | Med hensyn til afgiftsfritagelsen er formålet med afgifter at finansiere statsbudgettet. Derfor går staten glip af indtægter, når der ikke opkræves afgifter. Kommissionen finder derfor, at afgiftsfritagelsen reelt involverer statsmidler. |
| --- | --- |

(117)

Med hensyn til afgiftsfritagelsen er formålet med afgifter at finansiere statsbudgettet. Derfor går staten glip af indtægter, når der ikke opkræves afgifter. Kommissionen finder derfor, at afgiftsfritagelsen reelt involverer statsmidler.

b.   
  Fordel

| (118) | Kommissionen bemærker, at der skulle opkræves to afgifter på salget af Kassandra-minerne: 1) en afgift på overdragelsen af minerne på 5 % og 2) en afgift på overdragelsen af grunden på mellem 7 % og 9 %. |
| --- | --- |

(118)

Kommissionen bemærker, at der skulle opkræves to afgifter på salget af Kassandra-minerne: 1) en afgift på overdragelsen af minerne på 5 % og 2) en afgift på overdragelsen af grunden på mellem 7 % og 9 %.

| (119) | Ellikinos Xrysos anfører, at det ville være for tidligt at pålægge nogen form for afgift i forbindelse med 2003-salget, da salgskontrakten ikke var endelig på grund af annulleringsklausulen. Kommissionen accepterer ikke dette argument, idet denne særlige annulleringsklausul bestemmer, at salget kun kan annulleres i tilfælde, hvor parterne undlader at opfylde visse forpligtelser, for at sikre dens virkning; dette er en standardklausul i de fleste kontrakter og betyder ikke, at disse kontrakter ikke er endelige. Endvidere fremgår det af kontrakten, hvordan den skal træde i kraft. I henhold til artikel 9 træder kontrakten i kraft på datoen for offentliggørelsen af loven om dens stadfæstelse i den græske lovtidende. Endelig henviser kontrakten ikke til nogen form for ikke-endelig status. Kommissionen finder derfor, at kontrakten faktisk var endelig, og at de relevante afgifter skulle have været pålagt. |
| --- | --- |

(119)

Ellikinos Xrysos anfører, at det ville være for tidligt at pålægge nogen form for afgift i forbindelse med 2003-salget, da salgskontrakten ikke var endelig på grund af annulleringsklausulen. Kommissionen accepterer ikke dette argument, idet denne særlige annulleringsklausul bestemmer, at salget kun kan annulleres i tilfælde, hvor parterne undlader at opfylde visse forpligtelser, for at sikre dens virkning; dette er en standardklausul i de fleste kontrakter og betyder ikke, at disse kontrakter ikke er endelige. Endvidere fremgår det af kontrakten, hvordan den skal træde i kraft. I henhold til artikel 9 træder kontrakten i kraft på datoen for offentliggørelsen af loven om dens stadfæstelse i den græske lovtidende. Endelig henviser kontrakten ikke til nogen form for ikke-endelig status. Kommissionen finder derfor, at kontrakten faktisk var endelig, og at de relevante afgifter skulle have været pålagt.

| (120) | De græske myndigheder og støttemodtageren hævder, at værdien af minerne var negativ, hvorfor der var behov for at skabe et incitament for potentielle købere. Med hensyn til dette argument bemærker Kommissionen, at værdien af minerne på salgstidspunktet ikke var negativ, men positiv, og udgjorde 16 mio. EUR (som beregnet i punkt 68-79). |
| --- | --- |

(120)

De græske myndigheder og støttemodtageren hævder, at værdien af minerne var negativ, hvorfor der var behov for at skabe et incitament for potentielle købere. Med hensyn til dette argument bemærker Kommissionen, at værdien af minerne på salgstidspunktet ikke var negativ, men positiv, og udgjorde 16 mio. EUR (som beregnet i punkt 68-79).

| (121) | Kommissionen bemærker, at der i henhold til den græske minelov pålægges en afgift på overdragelser af miner på 5 % på grundlag af deres værdi, og at denne afgift finder anvendelse på transaktioner »mod godtgørelse« (»με επαχθή αιτία«). De græske myndigheder anfører, at transaktioner »mod godtgørelse« er transaktioner forårsaget af uheldige begivenheder, f.eks. ejerens død, således at afgiften på 5 % kun finder anvendelse på sådanne transaktioner og ikke i det foreliggende tilfælde. Kommissionen kan ikke acceptere dette argument, fordi transaktioner »mod godtgørelse« ifølge dens undersøgelse er transaktioner, hvor den person, der erhverver et aktiv, præsterer en eller anden form for betaling som modydelse, og mere generelt, hvor der er en eller anden form for vederlag for erhvervelsen. Dette er en veletableret og accepteret fortolkning (32). |
| --- | --- |

(121)

Kommissionen bemærker, at der i henhold til den græske minelov pålægges en afgift på overdragelser af miner på 5 % på grundlag af deres værdi, og at denne afgift finder anvendelse på transaktioner »mod godtgørelse« (»με επαχθή αιτία«). De græske myndigheder anfører, at transaktioner »mod godtgørelse« er transaktioner forårsaget af uheldige begivenheder, f.eks. ejerens død, således at afgiften på 5 % kun finder anvendelse på sådanne transaktioner og ikke i det foreliggende tilfælde. Kommissionen kan ikke acceptere dette argument, fordi transaktioner »mod godtgørelse« ifølge dens undersøgelse er transaktioner, hvor den person, der erhverver et aktiv, præsterer en eller anden form for betaling som modydelse, og mere generelt, hvor der er en eller anden form for vederlag for erhvervelsen. Dette er en veletableret og accepteret fortolkning (32).

| (122) | I 2003 var minernes markedsværdi 16 mio. EUR (som beregnet i punkt 68-79). Kommissionen finder derfor, at den tilsvarende afgift for de miner, der blev solgt i 2003, burde være 0,8 mio. EUR. |
| --- | --- |

(122)

I 2003 var minernes markedsværdi 16 mio. EUR (som beregnet i punkt 68-79). Kommissionen finder derfor, at den tilsvarende afgift for de miner, der blev solgt i 2003, burde være 0,8 mio. EUR.

| (123) | Grækenland erkender endvidere, at der faktisk opkræves en afgift på mellem 7 % og 9 % i forbindelse med alt salg af grunde, uanset om det drejer sig om salg af et selskabs eller privatpersoners aktiver. Kommissionen modtog to forskellige breve om dette spørgsmål, et fra Finansministeriet og et fra Ministeriet for Miljø, Energi og Klima (der er kompetent med hensyn til minespørgsmål), som modsiger hinanden. Kommissionen påpegede dette modsigelsesforhold over for de græske myndigheder, men modtog ikke et brev med en endelig udtalelse. Kommissionen accepterer således oplysningerne fra finansministeriet, der er det ministerium, som er ansvarligt for beskatningsspørgsmål. |
| --- | --- |

(123)

Grækenland erkender endvidere, at der faktisk opkræves en afgift på mellem 7 % og 9 % i forbindelse med alt salg af grunde, uanset om det drejer sig om salg af et selskabs eller privatpersoners aktiver. Kommissionen modtog to forskellige breve om dette spørgsmål, et fra Finansministeriet og et fra Ministeriet for Miljø, Energi og Klima (der er kompetent med hensyn til minespørgsmål), som modsiger hinanden. Kommissionen påpegede dette modsigelsesforhold over for de græske myndigheder, men modtog ikke et brev med en endelig udtalelse. Kommissionen accepterer således oplysningerne fra finansministeriet, der er det ministerium, som er ansvarligt for beskatningsspørgsmål.

| (124) | I 2003 var markedsværdien af grunden 6 mio. EUR (som beregnet i punkt 80-90). Kommissionen finder således, at salget af grunden i 2003 skulle have medført en afgift på 0,54 mio. EUR (33). |
| --- | --- |

(124)

I 2003 var markedsværdien af grunden 6 mio. EUR (som beregnet i punkt 80-90). Kommissionen finder således, at salget af grunden i 2003 skulle have medført en afgift på 0,54 mio. EUR (33).

| (125) | Da salgskontrakten fra 2003 fastsatte en 0 %-afgift på overdragelsen, finder Kommissionen, at ovennævnte beløb (på i alt 1,34 mio. EUR) udgjorde den fordel, som Ellinikos Xrysos fik. |
| --- | --- |

(125)

Da salgskontrakten fra 2003 fastsatte en 0 %-afgift på overdragelsen, finder Kommissionen, at ovennævnte beløb (på i alt 1,34 mio. EUR) udgjorde den fordel, som Ellinikos Xrysos fik.

| (126) | Grækenland og støttemodtageren hævder, at afgiftsfritagelsen beløb sig til 38 000 EUR og derfor var lavere end de minimis-tærsklen (34) og ikke medførte nogen fordel for køberen. Kommissionen kan ikke acceptere dette argument, fordi de minimis-tærsklen, der var på 100 000 EUR på tidspunktet for salget i 2003, finder anvendelse uanset støttens form eller formål. Man kan derfor ikke først adskille de forskellige støtteforanstaltninger, som det drejer om her, dvs. foranstaltning 1 og 2, og så kun betragte en del af foranstaltning 2, dvs. afgiftsfritagelsen. Kommissionen har gennemgået de to støtteforanstaltninger i det foreliggende tilfælde og konstateret, at de tilsammen involverer støttebeløb, som overstiger de minimis-tærsklen på 100 000 EUR, og er derfor af den opfattelse, at den ydede støtte ikke opfylder betingelserne for de minimis-støtte. På grundlag af ovenstående fastholder Kommissionen den konklusion, den nåede frem til i punkt 125. |
| --- | --- |

(126)

Grækenland og støttemodtageren hævder, at afgiftsfritagelsen beløb sig til 38 000 EUR og derfor var lavere end de minimis-tærsklen (34) og ikke medførte nogen fordel for køberen. Kommissionen kan ikke acceptere dette argument, fordi de minimis-tærsklen, der var på 100 000 EUR på tidspunktet for salget i 2003, finder anvendelse uanset støttens form eller formål. Man kan derfor ikke først adskille de forskellige støtteforanstaltninger, som det drejer om her, dvs. foranstaltning 1 og 2, og så kun betragte en del af foranstaltning 2, dvs. afgiftsfritagelsen. Kommissionen har gennemgået de to støtteforanstaltninger i det foreliggende tilfælde og konstateret, at de tilsammen involverer støttebeløb, som overstiger de minimis-tærsklen på 100 000 EUR, og er derfor af den opfattelse, at den ydede støtte ikke opfylder betingelserne for de minimis-støtte. På grundlag af ovenstående fastholder Kommissionen den konklusion, den nåede frem til i punkt 125.

c.   
  Selektivitet

| (127) | Selektivitetskriteriet er opfyldt på samme måde som i punkt 108. |
| --- | --- |

(127)

Selektivitetskriteriet er opfyldt på samme måde som i punkt 108.

d.   
  Konkurrencefordrejning og påvirkning af samhandelen mellem medlemsstaterne

| (128) | Endelig er kriteriet vedrørende konkurrencefordrejning og påvirkning af samhandelen mellem medlemsstaterne opfyldt på samme måde som i punkt 110. |
| --- | --- |

(128)

Endelig er kriteriet vedrørende konkurrencefordrejning og påvirkning af samhandelen mellem medlemsstaterne opfyldt på samme måde som i punkt 110.

e.   
  Konklusion om eksistensen af støtte i foranstaltning 2

| (129) | På baggrund af ovenstående konkluderer Kommissionen, at afgiftsfritagelsen udgør statsstøtte på 1,34 mio. EUR til fordel for Ellikinos Xrysos, jf. artikel 107, stk. 1, i TEUF. På den anden side finder Kommissionen ikke, at de reducerede juridiske omkostninger udgør statsstøtte i henhold til artikel 107, stk. 1, i TEUF. |
| --- | --- |

(129)

På baggrund af ovenstående konkluderer Kommissionen, at afgiftsfritagelsen udgør statsstøtte på 1,34 mio. EUR til fordel for Ellikinos Xrysos, jf. artikel 107, stk. 1, i TEUF. På den anden side finder Kommissionen ikke, at de reducerede juridiske omkostninger udgør statsstøtte i henhold til artikel 107, stk. 1, i TEUF.

IV.b.   STØTTENS FORENELIGHED MED DET INDRE MARKED

| (130) | Da foranstaltningerne udgør statsstøtte i henhold til artikel 107, stk. 1, i TEUF, skal deres forenelighed med det indre marked vurderes på baggrund af undtagelserne i stk. 2 og 3 i denne artikel. |
| --- | --- |

(130)

Da foranstaltningerne udgør statsstøtte i henhold til artikel 107, stk. 1, i TEUF, skal deres forenelighed med det indre marked vurderes på baggrund af undtagelserne i stk. 2 og 3 i denne artikel.

| (131) | Artikel 107, stk. 2 og 3, i TEUF fastsætter undtagelser fra den generelle regel i artikel 107, stk. 1, om, at statsstøtte er uforenelig med det indre marked. |
| --- | --- |

(131)

Artikel 107, stk. 2 og 3, i TEUF fastsætter undtagelser fra den generelle regel i artikel 107, stk. 1, om, at statsstøtte er uforenelig med det indre marked.

| (132) | I det følgende vil Kommissionen vurdere, om foranstaltningerne er forenelige med disse undtagelser. |
| --- | --- |

(132)

I det følgende vil Kommissionen vurdere, om foranstaltningerne er forenelige med disse undtagelser.

| (133) | Undtagelserne i artikel 107, stk. 2, i TEUF finder ikke anvendelse i det foreliggende tilfælde: denne foranstaltning er ikke af social karakter, er ikke ydet til enkelte forbrugere, har ikke til formål at råde bod på skader, der er forårsaget af naturkatastrofer eller af andre usædvanlige begivenheder, og er ikke ydet til økonomien i visse af Forbundsrepublikken Tysklands områder, som er påvirket af Tysklands deling. |
| --- | --- |

(133)

Undtagelserne i artikel 107, stk. 2, i TEUF finder ikke anvendelse i det foreliggende tilfælde: denne foranstaltning er ikke af social karakter, er ikke ydet til enkelte forbrugere, har ikke til formål at råde bod på skader, der er forårsaget af naturkatastrofer eller af andre usædvanlige begivenheder, og er ikke ydet til økonomien i visse af Forbundsrepublikken Tysklands områder, som er påvirket af Tysklands deling.

| (134) | Artikel 107, stk. 3, i TEUF indeholder yderligere undtagelser. Undtagelserne i artikel 107, stk. 3, og artikel 107, stk. 3, litra b), d) og e), finder klart ikke anvendelse, og de græske myndigheder har ikke påberåbt sig dem. Kommissionen vil i det følgende vurdere, om foranstaltningerne kan være forenelige med det indre marked i henhold til artikel 107, stk. 3, litra a) og c). |
| --- | --- |

(134)

Artikel 107, stk. 3, i TEUF indeholder yderligere undtagelser. Undtagelserne i artikel 107, stk. 3, og artikel 107, stk. 3, litra b), d) og e), finder klart ikke anvendelse, og de græske myndigheder har ikke påberåbt sig dem. Kommissionen vil i det følgende vurdere, om foranstaltningerne kan være forenelige med det indre marked i henhold til artikel 107, stk. 3, litra a) og c).

| (135) | Artikel 107, stk. 3, litra a), bestemmer, at »støtte til fremme af den økonomiske udvikling i områder, hvor levestandarden er usædvanlig lav, eller hvor der hersker en alvorlig underbeskæftigelse«, kan anses for forenelig med det indre marked. Kassandra-minerne ligger i et område, der er berettiget til støtte i henhold til artikel 107, stk. 3, litra a), i TEUF, og Ellikinos Xrysos kunne derfor muligvis være berettiget til regionalstøtte. |
| --- | --- |

(135)

Artikel 107, stk. 3, litra a), bestemmer, at »støtte til fremme af den økonomiske udvikling i områder, hvor levestandarden er usædvanlig lav, eller hvor der hersker en alvorlig underbeskæftigelse«, kan anses for forenelig med det indre marked. Kassandra-minerne ligger i et område, der er berettiget til støtte i henhold til artikel 107, stk. 3, litra a), i TEUF, og Ellikinos Xrysos kunne derfor muligvis være berettiget til regionalstøtte.

| (136) | Retningslinjerne for statsstøtte med regionalt sigte, der fandt anvendelse på tidspunktet for salget i 2003 (»retningslinjerne for statsstøtte med regionalt sigte fra 1998 (35)«), fastsætter betingelserne for godkendelsen af regional investeringsstøtte. |
| --- | --- |

(136)

Retningslinjerne for statsstøtte med regionalt sigte, der fandt anvendelse på tidspunktet for salget i 2003 (»retningslinjerne for statsstøtte med regionalt sigte fra 1998 (35)«), fastsætter betingelserne for godkendelsen af regional investeringsstøtte.

| (137) | Ifølge retningslinjerne for statsstøtte med regionalt sigte fra 1998 ydes der regionalstøtte enten til produktive investeringer (initialinvesteringer) eller til jobskabelse, der er forbundet med investeringerne. |
| --- | --- |

(137)

Ifølge retningslinjerne for statsstøtte med regionalt sigte fra 1998 ydes der regionalstøtte enten til produktive investeringer (initialinvesteringer) eller til jobskabelse, der er forbundet med investeringerne.

| (138) | Med hensyn til muligheden for at betragte foranstaltningerne som støtte til jobskabelse skal det understreges, at jobskabelse i relation til regionalstøtte betyder en nettoforøgelse af antallet af job i de virksomheder, der er genstand for undersøgelse, sammenlignet med gennemsnittet over en periode, og at eventuelle job, der går tabt i løbet af denne periode, derfor skal trækkes fra det synlige antal job, der skabes i samme periode. Endvidere skal støttebeløbet beregnes på grundlag af lønomkostningerne; det må navnlig ikke overstige en vis procentdel af lønomkostningerne for den person, der er blevet ansat, beregnet over en periode på to år. |
| --- | --- |

(138)

Med hensyn til muligheden for at betragte foranstaltningerne som støtte til jobskabelse skal det understreges, at jobskabelse i relation til regionalstøtte betyder en nettoforøgelse af antallet af job i de virksomheder, der er genstand for undersøgelse, sammenlignet med gennemsnittet over en periode, og at eventuelle job, der går tabt i løbet af denne periode, derfor skal trækkes fra det synlige antal job, der skabes i samme periode. Endvidere skal støttebeløbet beregnes på grundlag af lønomkostningerne; det må navnlig ikke overstige en vis procentdel af lønomkostningerne for den person, der er blevet ansat, beregnet over en periode på to år.

| (139) | I forbindelse med disse krav bemærker Kommissionen, at salgskontrakten kun indeholdt en vag klausul, der gav Ellikinos Xrysos beføjelse til efter eget skøn at ansætte et hvilket som helst antal arbejdstagere, afhængigt af virksomhedens behov, og at ovennævnte betingelser derfor ikke er opfyldt. Kommissionen er derfor af den opfattelse, at der ikke blev lagt op til jobskabelse som omhandlet i retningslinjerne. |
| --- | --- |

(139)

I forbindelse med disse krav bemærker Kommissionen, at salgskontrakten kun indeholdt en vag klausul, der gav Ellikinos Xrysos beføjelse til efter eget skøn at ansætte et hvilket som helst antal arbejdstagere, afhængigt af virksomhedens behov, og at ovennævnte betingelser derfor ikke er opfyldt. Kommissionen er derfor af den opfattelse, at der ikke blev lagt op til jobskabelse som omhandlet i retningslinjerne.

| (140) | Retningslinjerne for statsstøtte med regionalt sigte fra 1998 definerer en initialinvestering som en investering i fast kapital i forbindelse med oprettelse af en ny virksomhed, udvidelse af en eksisterende virksomhed eller iværksættelse af en aktivitet, der indebærer en fundamental ændring af en eksisterende virksomheds produkt eller produktionsmetode (gennem rationalisering, diversificering eller modernisering) (36). |
| --- | --- |

(140)

Retningslinjerne for statsstøtte med regionalt sigte fra 1998 definerer en initialinvestering som en investering i fast kapital i forbindelse med oprettelse af en ny virksomhed, udvidelse af en eksisterende virksomhed eller iværksættelse af en aktivitet, der indebærer en fundamental ændring af en eksisterende virksomheds produkt eller produktionsmetode (gennem rationalisering, diversificering eller modernisering) (36).

| (141) | Kommissionen accepterer, at erhvervelsen af Skouries-minen kan betragtes som en initialinvestering på grundlag af ovennævnte definition i retningslinjerne. På tidspunktet for salget i 2003 var der ingen etableret mineinfrastruktur i Skouries, og der var behov for investering i fast kapital med henblik på at oprette en ny mine (jf. punkt 66). |
| --- | --- |

(141)

Kommissionen accepterer, at erhvervelsen af Skouries-minen kan betragtes som en initialinvestering på grundlag af ovennævnte definition i retningslinjerne. På tidspunktet for salget i 2003 var der ingen etableret mineinfrastruktur i Skouries, og der var behov for investering i fast kapital med henblik på at oprette en ny mine (jf. punkt 66).

| (142) | Med hensyn til Stratoni er Kommissionen i tvivl om, hvorvidt salget af aktiver kan betragtes som en initialinvestering som omhandlet i retningslinjerne (37). |
| --- | --- |

(142)

Med hensyn til Stratoni er Kommissionen i tvivl om, hvorvidt salget af aktiver kan betragtes som en initialinvestering som omhandlet i retningslinjerne (37).

| (143) | Ifølge retningslinjerne for statsstøtte med regionalt sigte fra 1998 kan en investering i fast kapital i form af overtagelse af lukket virksomhed eller en virksomhed, der ellers ville være blevet lukket, også betragtes som initialinvestering. |
| --- | --- |

(143)

Ifølge retningslinjerne for statsstøtte med regionalt sigte fra 1998 kan en investering i fast kapital i form af overtagelse af lukket virksomhed eller en virksomhed, der ellers ville være blevet lukket, også betragtes som initialinvestering.

| (144) | I den henseende bemærker Kommissionen, at Grækenland faktisk har godtgjort, at minerne var lukket eller ville være blevet lukket, hvis de ikke var blevet købt af Ellikinos Xrysos (38). En sådan investering kunne derfor betragtes som en initialinvestering. |
| --- | --- |

(144)

I den henseende bemærker Kommissionen, at Grækenland faktisk har godtgjort, at minerne var lukket eller ville være blevet lukket, hvis de ikke var blevet købt af Ellikinos Xrysos (38). En sådan investering kunne derfor betragtes som en initialinvestering.

| (145) | Den omstændighed, at salget af Kassandra-minerne skal betragtes som en initialinvestering, betyder dog ikke, at denne investering er forenelig med det indre marked i henhold til retningslinjerne for statsstøtte med regionalt sigte fra 1998. To betingelser i disse retningslinjer er ikke opfyldt, sådan som det fremgår af punkt 146-152 nedenfor: |
| --- | --- |

(145)

Den omstændighed, at salget af Kassandra-minerne skal betragtes som en initialinvestering, betyder dog ikke, at denne investering er forenelig med det indre marked i henhold til retningslinjerne for statsstøtte med regionalt sigte fra 1998. To betingelser i disse retningslinjer er ikke opfyldt, sådan som det fremgår af punkt 146-152 nedenfor:

| (146) | For det første er salget af Kassandra-minerne en ad hoc-foranstaltning. I den henseende bestemmer retningslinjerne for statsstøtte med regionalt sigte fra 1998 følgende: »Princippet i traktatens artikel [107, stk. 1], om, at støtte er uforenelig med fællesmarkedet, kan kun fraviges under henvisning til støttens regionale sigte, hvis der kan sikres balance mellem den fordrejning af konkurrencen, støtten medfører, og de fordele, støtten har for udviklingen i en ugunstigt stillet region. Individuel ad hoc-støtte til en enkelt virksomhed eller støtte til en enkelt sektor kan få alvorlige følger for konkurrencen på det pågældende marked, samtidig med at den risikerer kun at få begrænset indvirkning på udviklingen i regionen. Denne form for støtte gives i reglen som led i en punktuel eller sektororienteret industripolitik og stemmer således normalt ikke med ånden i selve regionalstøttepolitikken, som bør være neutral med hensyn til de produktive ressourcers fordeling mellem de enkelte erhvervssektorer og aktiviteter. Kommissionen finder, at medmindre andet bevises, opfylder en sådan støtte ikke ovenstående krav« (andet afsnit i punkt 2 i retningslinjerne). |
| --- | --- |

(146)

For det første er salget af Kassandra-minerne en ad hoc-foranstaltning. I den henseende bestemmer retningslinjerne for statsstøtte med regionalt sigte fra 1998 følgende: »Princippet i traktatens artikel [107, stk. 1], om, at støtte er uforenelig med fællesmarkedet, kan kun fraviges under henvisning til støttens regionale sigte, hvis der kan sikres balance mellem den fordrejning af konkurrencen, støtten medfører, og de fordele, støtten har for udviklingen i en ugunstigt stillet region. Individuel ad hoc-støtte til en enkelt virksomhed eller støtte til en enkelt sektor kan få alvorlige følger for konkurrencen på det pågældende marked, samtidig med at den risikerer kun at få begrænset indvirkning på udviklingen i regionen. Denne form for støtte gives i reglen som led i en punktuel eller sektororienteret industripolitik og stemmer således normalt ikke med ånden i selve regionalstøttepolitikken, som bør være neutral med hensyn til de produktive ressourcers fordeling mellem de enkelte erhvervssektorer og aktiviteter. Kommissionen finder, at medmindre andet bevises, opfylder en sådan støtte ikke ovenstående krav« (andet afsnit i punkt 2 i retningslinjerne).

| (147) | Til trods for, at Grækenland på tidspunktet for Kommissionens beslutning af 10. december 2008 om at indlede undersøgelsesproceduren blev anmodet om at afgive en udtalelse om støttens forenelighed med det indre marked, jf. artikel 107, stk. 3, litra a), i TEUF og retningslinjerne for statsstøtte med regionalt sigte fra 1998, bemærker Kommissionen, at Grækenland undlod at dokumentere på nogen måde, at salget af Kassandra-minerne sikrede en balance mellem den fordrejning af konkurrencen, støtten ville medføre, og de fordele, støtten ville have for udviklingen i en ugunstigt stillet region. |
| --- | --- |

(147)

Til trods for, at Grækenland på tidspunktet for Kommissionens beslutning af 10. december 2008 om at indlede undersøgelsesproceduren blev anmodet om at afgive en udtalelse om støttens forenelighed med det indre marked, jf. artikel 107, stk. 3, litra a), i TEUF og retningslinjerne for statsstøtte med regionalt sigte fra 1998, bemærker Kommissionen, at Grækenland undlod at dokumentere på nogen måde, at salget af Kassandra-minerne sikrede en balance mellem den fordrejning af konkurrencen, støtten ville medføre, og de fordele, støtten ville have for udviklingen i en ugunstigt stillet region.

| (148) | For det andet skal regional støtte have en tilskyndelseseffekt, dvs. den skal skabe et egentligt incitament til at foretage investeringer, som ellers ikke ville blive foretaget i støtteberettigede områder. I denne ånd nævner retningslinjerne, at det skal fastsættes i støtteordningerne, at anmodningen om støtte skal indgives, inden gennemførelsen af projekterne påbegyndes (39). Denne betingelse gælder også for ad hoc-foranstaltninger (40). Grækenland har ikke godtgjort, at støttemodtageren opfyldte ovennævnte krav eller indgav en støtteansøgning, inden projektet blev påbegyndt. |
| --- | --- |

(148)

For det andet skal regional støtte have en tilskyndelseseffekt, dvs. den skal skabe et egentligt incitament til at foretage investeringer, som ellers ikke ville blive foretaget i støtteberettigede områder. I denne ånd nævner retningslinjerne, at det skal fastsættes i støtteordningerne, at anmodningen om støtte skal indgives, inden gennemførelsen af projekterne påbegyndes (39). Denne betingelse gælder også for ad hoc-foranstaltninger (40). Grækenland har ikke godtgjort, at støttemodtageren opfyldte ovennævnte krav eller indgav en støtteansøgning, inden projektet blev påbegyndt.

| (149) | Med hensyn til støttens tilskyndelseseffekt bemærker Kommissionen endvidere, at Grækenland ikke gennemførte en offentlig og betingelsesløs udbudsprocedure vedrørende salget af Kassandra-minerne. Kommissionen finder, at en sådan offentlig og betingelsesløs udbudsprocedure ville have været en prøve på, om der var nogen investorer på markedet, som var villige til at investere i minerne. Eftersom en sådan udbudsprocedure ikke fandt sted, er det Kommissionens opfattelse, at Grækenland ikke undersøgte, om markedet var villig til at investere i Kassandra-minerne, og dermed ikke undersøgte, om der var behov for en støtte med tilskyndelseseffekt. |
| --- | --- |

(149)

Med hensyn til støttens tilskyndelseseffekt bemærker Kommissionen endvidere, at Grækenland ikke gennemførte en offentlig og betingelsesløs udbudsprocedure vedrørende salget af Kassandra-minerne. Kommissionen finder, at en sådan offentlig og betingelsesløs udbudsprocedure ville have været en prøve på, om der var nogen investorer på markedet, som var villige til at investere i minerne. Eftersom en sådan udbudsprocedure ikke fandt sted, er det Kommissionens opfattelse, at Grækenland ikke undersøgte, om markedet var villig til at investere i Kassandra-minerne, og dermed ikke undersøgte, om der var behov for en støtte med tilskyndelseseffekt.

| (150) | Kommissionen bemærker endvidere, at erhvervelsen af Kassandra-minerne udgjorde en investering i minesektoren. Sektoren er en kapitalintensiv industri, hvor der kræves betydelige investeringer i forretningens udvikling og drift. I det foreliggende tilfælde androg kapitalomkostningerne i forbindelse med mineudvikling og etablering i Skouries ifølge Behre Dolbear-rapporten 220 mio. EUR (jf. punkt 66). Kommissionen bemærker, at dette beløb er betydeligt højere end det pågældende støttebeløb, nemlig 15,34 mio. EUR (se de kombinerede beløb i punkt 111 og 124). Ovennævnte støttebeløb udgør navnlig kun 7 % af de investeringer, der kræves i en af minerne. Endvidere modtog Kommissionen ikke noget bevis for, at Ellikinos Xrysos var ude af stand til at foretage investeringen uden støtte. Snarere tværtimod, idet Grækenland og Ellikinos Xrysos var enige om, at sidstnævnte faktisk ville foretage kapitalinvesteringer med henblik på udviklingen af minerne (41). Kommissionen finder derfor, at den pågældende støtte ikke havde en tilskyndelseseffekt og ikke var nødvendig for investorer, som var villig til at erhverve Kassandra-minerne. |
| --- | --- |

(150)

Kommissionen bemærker endvidere, at erhvervelsen af Kassandra-minerne udgjorde en investering i minesektoren. Sektoren er en kapitalintensiv industri, hvor der kræves betydelige investeringer i forretningens udvikling og drift. I det foreliggende tilfælde androg kapitalomkostningerne i forbindelse med mineudvikling og etablering i Skouries ifølge Behre Dolbear-rapporten 220 mio. EUR (jf. punkt 66). Kommissionen bemærker, at dette beløb er betydeligt højere end det pågældende støttebeløb, nemlig 15,34 mio. EUR (se de kombinerede beløb i punkt 111 og 124). Ovennævnte støttebeløb udgør navnlig kun 7 % af de investeringer, der kræves i en af minerne. Endvidere modtog Kommissionen ikke noget bevis for, at Ellikinos Xrysos var ude af stand til at foretage investeringen uden støtte. Snarere tværtimod, idet Grækenland og Ellikinos Xrysos var enige om, at sidstnævnte faktisk ville foretage kapitalinvesteringer med henblik på udviklingen af minerne (41). Kommissionen finder derfor, at den pågældende støtte ikke havde en tilskyndelseseffekt og ikke var nødvendig for investorer, som var villig til at erhverve Kassandra-minerne.

| (151) | Endelig undlod Grækenland på nogen måde at godtgøre, at den pågældende støtte havde nogen tilskyndelseseffekt. |
| --- | --- |

(151)

Endelig undlod Grækenland på nogen måde at godtgøre, at den pågældende støtte havde nogen tilskyndelseseffekt.

| (152) | På grundlag af ovenstående finder Kommissionen, at salget af Kassandra-minerne ikke opfylder kriterierne i retningslinjerne for statsstøtte med regionalt sigte fra 1998 for, om støtten kan betragtes som forenelig med det indre marked som initialinvesteringsstøtte. |
| --- | --- |

(152)

På grundlag af ovenstående finder Kommissionen, at salget af Kassandra-minerne ikke opfylder kriterierne i retningslinjerne for statsstøtte med regionalt sigte fra 1998 for, om støtten kan betragtes som forenelig med det indre marked som initialinvesteringsstøtte.

| (153) | Det kunne også overvejes, om støtten kan anses for forenelig med det indre marked som driftsstøtte i henhold til retningslinjerne for statsstøtte med regionalt sigte fra 1998. Retningslinjerne definerer driftsstøtte som støtte, der ydes med henblik på at nedbringe en virksomheds løbende udgifter. I henhold til retningslinjerne kan driftsstøtte undtagelsesvist ydes i støtteberettigede regioner efter undtagelsen i artikel 107, stk. 3, litra a), i TEUF. |
| --- | --- |

(153)

Det kunne også overvejes, om støtten kan anses for forenelig med det indre marked som driftsstøtte i henhold til retningslinjerne for statsstøtte med regionalt sigte fra 1998. Retningslinjerne definerer driftsstøtte som støtte, der ydes med henblik på at nedbringe en virksomheds løbende udgifter. I henhold til retningslinjerne kan driftsstøtte undtagelsesvist ydes i støtteberettigede regioner efter undtagelsen i artikel 107, stk. 3, litra a), i TEUF.

| (154) | I henhold til retningslinjerne er driftsstøtte dog støtte, der ydes med henblik på at nedbringe en virksomheds »løbende udgifter« (punkt 4.15). Løbende udgifter er ikke kapitaludgifter og er sædvanligvis periodiske udgifter, som er nødvendige for en virksomheds drift. Den pågældende støtte finansierede ikke løbende udgifter i denne forstand, men en investering i fast kapital (erhvervelse af miner og grunde) og en fritagelse for den afgift, der skulle betales for ovennævnte investering (overdragelsesafgift). Den pågældende støtte finansierede derfor ikke løbende udgifter. Kommissionen finder derfor, at den pågældende støtte opfylder definitionen af driftsstøtte i retningslinjerne. |
| --- | --- |

(154)

I henhold til retningslinjerne er driftsstøtte dog støtte, der ydes med henblik på at nedbringe en virksomheds »løbende udgifter« (punkt 4.15). Løbende udgifter er ikke kapitaludgifter og er sædvanligvis periodiske udgifter, som er nødvendige for en virksomheds drift. Den pågældende støtte finansierede ikke løbende udgifter i denne forstand, men en investering i fast kapital (erhvervelse af miner og grunde) og en fritagelse for den afgift, der skulle betales for ovennævnte investering (overdragelsesafgift). Den pågældende støtte finansierede derfor ikke løbende udgifter. Kommissionen finder derfor, at den pågældende støtte opfylder definitionen af driftsstøtte i retningslinjerne.

| (155) | I henhold til retningslinjerne kan driftsstøtte endvidere ydes i støtteberettigede regioner, forudsat at dens omfang står i forhold til de ulemper, den skal opveje, og det er op til medlemsstaten at påvise disse ulemper og deres omfang. I det foreliggende tilfælde fremlagde Grækenland ingen form for opgørelse eller beregning af ulemperne i regionen eller af støttens omfang med henblik på at påvise, at denne står i forhold til ulemperne. |
| --- | --- |

(155)

I henhold til retningslinjerne kan driftsstøtte endvidere ydes i støtteberettigede regioner, forudsat at dens omfang står i forhold til de ulemper, den skal opveje, og det er op til medlemsstaten at påvise disse ulemper og deres omfang. I det foreliggende tilfælde fremlagde Grækenland ingen form for opgørelse eller beregning af ulemperne i regionen eller af støttens omfang med henblik på at påvise, at denne står i forhold til ulemperne.

| (156) | Endelig skal driftsstøtte ifølge retningslinjerne både være tidsmæssigt begrænset og degressiv. Kommissionen bemærker, at salget af minerne ikke var underlagt nogen form for tidsmæssig begrænsning eller degressiv nedsættelse. Både salgsprisen og afgiftsfritagelsen var, som bestemt i salgskontrakten, faktisk fastsat og godkendt uden henvisning til nogen form for tidsbegrænsning eller nedsættelse. |
| --- | --- |

(156)

Endelig skal driftsstøtte ifølge retningslinjerne både være tidsmæssigt begrænset og degressiv. Kommissionen bemærker, at salget af minerne ikke var underlagt nogen form for tidsmæssig begrænsning eller degressiv nedsættelse. Både salgsprisen og afgiftsfritagelsen var, som bestemt i salgskontrakten, faktisk fastsat og godkendt uden henvisning til nogen form for tidsbegrænsning eller nedsættelse.

| (157) | Kommissionen er derfor af den opfattelse, at støtten ikke kan betragtes som forenelig med det indre marked i henhold til retningslinjerne. |
| --- | --- |

(157)

Kommissionen er derfor af den opfattelse, at støtten ikke kan betragtes som forenelig med det indre marked i henhold til retningslinjerne.

| (158) | Kommissionen konkluderer, at støtten ikke kan betragtes som forenelig med det indre marked i henhold til retningslinjerne for statsstøtte med regionalt sigte fra 1998. |
| --- | --- |

(158)

Kommissionen konkluderer, at støtten ikke kan betragtes som forenelig med det indre marked i henhold til retningslinjerne for statsstøtte med regionalt sigte fra 1998.

| (159) | Med hensyn til støttens forenelighed i henhold til den generelle gruppefritagelsesforordning, hvorefter visse kategorier af støtte kan anses for forenelige med fællesmarkedet i medfør af artikel 107 og 108 i TEUF (42), finder Kommissionen, at Ellikinos Xrysos på grundlag af de finansielle tal, som de græske myndigheder har fremlagt, er en stor virksomhed, sådan som det er godtgjort i punkt 12 ovenfor. I henhold til artikel 1, stk. 5, i den generelle gruppefritagelsesforordning er ad hoc-støtte til store virksomheder ikke omfattet af forordningen. |
| --- | --- |

(159)

Med hensyn til støttens forenelighed i henhold til den generelle gruppefritagelsesforordning, hvorefter visse kategorier af støtte kan anses for forenelige med fællesmarkedet i medfør af artikel 107 og 108 i TEUF (42), finder Kommissionen, at Ellikinos Xrysos på grundlag af de finansielle tal, som de græske myndigheder har fremlagt, er en stor virksomhed, sådan som det er godtgjort i punkt 12 ovenfor. I henhold til artikel 1, stk. 5, i den generelle gruppefritagelsesforordning er ad hoc-støtte til store virksomheder ikke omfattet af forordningen.

| (160) | Det fremgår ligeledes af artikel 8, stk. 3, i den generelle gruppefritagelsesforordning, at såfremt støtte, der er omfattet af denne forordning, ydes til en stor virksomhed, skal medlemsstaten bekræfte, at støtten har en væsentlig tilskyndelsesvirkning på grundlag af et dokument, der analyserer rentabiliteten af det projekt eller den aktivitet, hvortil der ydes støtte, med og uden støtte. Kommissionen har ikke modtaget en sådan dokumentation. |
| --- | --- |

(160)

Det fremgår ligeledes af artikel 8, stk. 3, i den generelle gruppefritagelsesforordning, at såfremt støtte, der er omfattet af denne forordning, ydes til en stor virksomhed, skal medlemsstaten bekræfte, at støtten har en væsentlig tilskyndelsesvirkning på grundlag af et dokument, der analyserer rentabiliteten af det projekt eller den aktivitet, hvortil der ydes støtte, med og uden støtte. Kommissionen har ikke modtaget en sådan dokumentation.

| (161) | Endelig fremgår det af den generelle gruppefritagelsesforordning, at overtagelsen af anlægsaktiver, som er direkte knyttet til en virksomhed, der er blevet lukket eller ville være blevet lukket, hvis ikke en sådan overtagelse havde fundet sted, anses for en støtteberettiget omkostning, forudsat at transaktionen fandt sted på markedsvilkår. De græske myndigheder indrømmer, at transaktionen fandt sted uden en offentlig, betingelsesløs og gennemsigtig udbudsprocedure eller en uafhængig vurdering af markedsværdien af Kassandra-minernes aktiver. Kommissionen finder derfor ikke, at salget fandt sted på markedsvilkår. |
| --- | --- |

(161)

Endelig fremgår det af den generelle gruppefritagelsesforordning, at overtagelsen af anlægsaktiver, som er direkte knyttet til en virksomhed, der er blevet lukket eller ville være blevet lukket, hvis ikke en sådan overtagelse havde fundet sted, anses for en støtteberettiget omkostning, forudsat at transaktionen fandt sted på markedsvilkår. De græske myndigheder indrømmer, at transaktionen fandt sted uden en offentlig, betingelsesløs og gennemsigtig udbudsprocedure eller en uafhængig vurdering af markedsværdien af Kassandra-minernes aktiver. Kommissionen finder derfor ikke, at salget fandt sted på markedsvilkår.

| (162) | Konklusionen er, at den støtte, der blev ydet til Ellikinos Xrysos, ikke er forenelig med fællesmarkedet i henhold til den generelle gruppefritagelsesforordning. |
| --- | --- |

(162)

Konklusionen er, at den støtte, der blev ydet til Ellikinos Xrysos, ikke er forenelig med fællesmarkedet i henhold til den generelle gruppefritagelsesforordning.

| (163) | Det hedder i artikel 107, stk. 3, litra c), i TEUF, at »støtte til fremme af udviklingen af visse erhvervsgrene eller økonomiske regioner, når den ikke ændrer samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse« kan betragtes som forenelig med det indre marked. |
| --- | --- |

(163)

Det hedder i artikel 107, stk. 3, litra c), i TEUF, at »støtte til fremme af udviklingen af visse erhvervsgrene eller økonomiske regioner, når den ikke ændrer samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse« kan betragtes som forenelig med det indre marked.

| (164) | Kommissionen finder, at undtagelsen i artikel 107, stk. 3, litra c), ikke finder anvendelse i det foreliggende tilfælde, og at Ellikinos Xrysos ikke er berettiget til rednings- og/eller omstruktureringsstøtte. I henhold til punkt 7 i Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder, der var gældende på tidspunktet for salget i 2003 (43), tillades det »ikke, at der ydes rednings- eller omstruktureringsstøtte til en nyoprettet virksomhed, selv om virksomhedens finansielle stilling fra begyndelsen er vanskelig«. Det vil f.eks. være tilfældet, når den nye virksomhed er opstået ved likvidation af en tidligere virksomhed eller ved erhvervelse af dens aktiver. Ellikinos Xrysos er et selskab, der blev oprettet tre dage inden erhvervelsen af Kassandra-minerne. Endvidere er omstruktureringsstøtte betinget af eksistensen af en sund omstruktureringsplan, og Grækenland fremlagde ikke en sådan omstruktureringsplan. Konklusionen er, at den støtte, der blev ydet til Ellikinos Xrysos, ikke er forenelig med bestemmelserne om rednings- og/eller omstruktureringsstøtte. |
| --- | --- |

(164)

Kommissionen finder, at undtagelsen i artikel 107, stk. 3, litra c), ikke finder anvendelse i det foreliggende tilfælde, og at Ellikinos Xrysos ikke er berettiget til rednings- og/eller omstruktureringsstøtte. I henhold til punkt 7 i Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder, der var gældende på tidspunktet for salget i 2003 (43), tillades det »ikke, at der ydes rednings- eller omstruktureringsstøtte til en nyoprettet virksomhed, selv om virksomhedens finansielle stilling fra begyndelsen er vanskelig«. Det vil f.eks. være tilfældet, når den nye virksomhed er opstået ved likvidation af en tidligere virksomhed eller ved erhvervelse af dens aktiver. Ellikinos Xrysos er et selskab, der blev oprettet tre dage inden erhvervelsen af Kassandra-minerne. Endvidere er omstruktureringsstøtte betinget af eksistensen af en sund omstruktureringsplan, og Grækenland fremlagde ikke en sådan omstruktureringsplan. Konklusionen er, at den støtte, der blev ydet til Ellikinos Xrysos, ikke er forenelig med bestemmelserne om rednings- og/eller omstruktureringsstøtte.

| (165) | Endelig skulle Ellikinos Xrysos med hensyn til miljøstøtte opfylde de gældende miljøstandarder. Ellikinos Xrysos var navnlig forpligtet til at foretage investeringer med henblik på beskyttelse af miljøet og udføre sin minedrift i overensstemmelse med den græske lovgivning og EU-lovgivningen. Da disse krav var lovbestemte, var det ikke nødvendigt at yde støtte til Ellikinos Xrysos, for at det kunne opfylde lovgivningen. |
| --- | --- |

(165)

Endelig skulle Ellikinos Xrysos med hensyn til miljøstøtte opfylde de gældende miljøstandarder. Ellikinos Xrysos var navnlig forpligtet til at foretage investeringer med henblik på beskyttelse af miljøet og udføre sin minedrift i overensstemmelse med den græske lovgivning og EU-lovgivningen. Da disse krav var lovbestemte, var det ikke nødvendigt at yde støtte til Ellikinos Xrysos, for at det kunne opfylde lovgivningen.

| (166) | På baggrund af ovenstående konkluderer Kommissionen, at de pågældende støtteforanstaltninger er uforenelige med TEUF. |
| --- | --- |

(166)

På baggrund af ovenstående konkluderer Kommissionen, at de pågældende støtteforanstaltninger er uforenelige med TEUF.

| (167) | Kommissionen finder navnlig, at forskellen mellem markedsværdien af Kassandra-minernes aktiver og den pris, hvortil de blev solgt til Ellikinos Xrysos, udgør en støtte til fordel for Ellikinos Xrysos, som er uforenelig med det indre marked. Kommissionen finder også, at det afgiftsbeløb, som Ellikinos Xrysos skulle have betalt for erhvervelsen af minerne og grunden, udgør en støtte til fordel for Ellikinos Xrysos, som er uforenelig med det indre marked. |
| --- | --- |

(167)

Kommissionen finder navnlig, at forskellen mellem markedsværdien af Kassandra-minernes aktiver og den pris, hvortil de blev solgt til Ellikinos Xrysos, udgør en støtte til fordel for Ellikinos Xrysos, som er uforenelig med det indre marked. Kommissionen finder også, at det afgiftsbeløb, som Ellikinos Xrysos skulle have betalt for erhvervelsen af minerne og grunden, udgør en støtte til fordel for Ellikinos Xrysos, som er uforenelig med det indre marked.

V   KONKLUSION

| (168) | På baggrund af ovenstående konkluderer Kommissionen, at de foreliggende foranstaltninger udgør statsstøtte til fordel for Ellikinos Xrysos, jf. artikel 107, stk. 1, i TEUF. Kommissionen finder navnlig, at forskellen mellem markedsværdien af Kassandra-minernes aktiver og den pris, hvortil de blev solgt til Ellikinos Xrysos, udgør en støtte til fordel for Ellikinos Xrysos, og at det afgiftsbeløb, som Ellikinos Xrysos skulle have betalt for erhvervelsen af minerne og grunden, også udgør støtte til fordel for Ellikinos Xrysos. |
| --- | --- |

(168)

På baggrund af ovenstående konkluderer Kommissionen, at de foreliggende foranstaltninger udgør statsstøtte til fordel for Ellikinos Xrysos, jf. artikel 107, stk. 1, i TEUF. Kommissionen finder navnlig, at forskellen mellem markedsværdien af Kassandra-minernes aktiver og den pris, hvortil de blev solgt til Ellikinos Xrysos, udgør en støtte til fordel for Ellikinos Xrysos, og at det afgiftsbeløb, som Ellikinos Xrysos skulle have betalt for erhvervelsen af minerne og grunden, også udgør støtte til fordel for Ellikinos Xrysos.

| (169) | Kommissionen konkluderer endvidere, at de foreliggende støtteforanstaltninger er uforenelige med det indre marked. Kommissionen finder navnlig, at forskellen mellem markedsværdien af Kassandra-minernes aktiver og den pris, hvortil de blev solgt til Ellikinos Xrysos, udgør en støtte til fordel for Ellikinos Xrysos, som er uforenelig med det indre marked, og at det afgiftsbeløb, som Ellikinos Xrysos skulle have betalt for erhvervelsen af minerne og grunden, også udgør støtte til fordel for Ellikinos Xrysos, som er uforenelig med det indre marked. |
| --- | --- |

(169)

Kommissionen konkluderer endvidere, at de foreliggende støtteforanstaltninger er uforenelige med det indre marked. Kommissionen finder navnlig, at forskellen mellem markedsværdien af Kassandra-minernes aktiver og den pris, hvortil de blev solgt til Ellikinos Xrysos, udgør en støtte til fordel for Ellikinos Xrysos, som er uforenelig med det indre marked, og at det afgiftsbeløb, som Ellikinos Xrysos skulle have betalt for erhvervelsen af minerne og grunden, også udgør støtte til fordel for Ellikinos Xrysos, som er uforenelig med det indre marked.

| (170) | I overensstemmelse med TEUF og Domstolens faste retspraksis har Kommissionen kompetence til at beslutte, at den pågældende medlemsstat skal afskaffe eller ændre støtten, når den har konstateret, at den er uforenelig med det indre marked (44). Det er også Domstolens faste retspraksis, at formålet med en stats forpligtelse til at afskaffe en støtte, som af Kommissionen betragtes som uforenelig med det indre marked, er at genoprette den oprindelige situation (45). Domstolen har i den forbindelse slået fast, at dette mål er nået, når modtageren har tilbagebetalt de beløb, der blev ydet i form af ulovlig støtte, og dermed mister den fordel, vedkommende havde i forhold til sine konkurrenter på markedet, og situationen forud for betalingen er genoprettet (46). |
| --- | --- |

(170)

I overensstemmelse med TEUF og Domstolens faste retspraksis har Kommissionen kompetence til at beslutte, at den pågældende medlemsstat skal afskaffe eller ændre støtten, når den har konstateret, at den er uforenelig med det indre marked (44). Det er også Domstolens faste retspraksis, at formålet med en stats forpligtelse til at afskaffe en støtte, som af Kommissionen betragtes som uforenelig med det indre marked, er at genoprette den oprindelige situation (45). Domstolen har i den forbindelse slået fast, at dette mål er nået, når modtageren har tilbagebetalt de beløb, der blev ydet i form af ulovlig støtte, og dermed mister den fordel, vedkommende havde i forhold til sine konkurrenter på markedet, og situationen forud for betalingen er genoprettet (46).

| (171) | Ifølge ovennævnte retspraksis bestemmer artikel 14 i Rådets forordning (EF) nr. 659/99 (47), at »i negative beslutninger om ulovlig støtte bestemmer Kommissionen, at den pågældende medlemsstat skal træffe alle nødvendige foranstaltninger til at kræve støtten tilbagebetalt fra støttemodtageren«. |
| --- | --- |

(171)

Ifølge ovennævnte retspraksis bestemmer artikel 14 i Rådets forordning (EF) nr. 659/99 (47), at »i negative beslutninger om ulovlig støtte bestemmer Kommissionen, at den pågældende medlemsstat skal træffe alle nødvendige foranstaltninger til at kræve støtten tilbagebetalt fra støttemodtageren«.

| (172) | Da de foreliggende foranstaltninger anses for at være støtte, som er ulovlig og uforenelig med det indre marked, skal støttebeløbene tilbagesøges for at genoprette den situation, der eksisterede før støtten blev ydet. Starttidspunktet for tilbagesøgningen bør være det tidspunkt, hvor fordelen blev ydet til støttemodtageren, dvs. da støtten blev stillet til rådighed for modtageren, der skal betale renter, indtil beløbene er tilbagebetalt. |
| --- | --- |

(172)

Da de foreliggende foranstaltninger anses for at være støtte, som er ulovlig og uforenelig med det indre marked, skal støttebeløbene tilbagesøges for at genoprette den situation, der eksisterede før støtten blev ydet. Starttidspunktet for tilbagesøgningen bør være det tidspunkt, hvor fordelen blev ydet til støttemodtageren, dvs. da støtten blev stillet til rådighed for modtageren, der skal betale renter, indtil beløbene er tilbagebetalt.

| (173) | Det støtteelement, der er uforeneligt med det indre marked, er summen af a) forskellen mellem markedsværdien af Kassandra-minernes aktiver og den pris, hvortil de blev solgt til Ellikinos Xrysos (14 mio. EUR), og b) det afgiftsbeløb, som Ellikinos Xrysos skulle have betalt for erhvervelsen af aktiverne, dvs. minerne og grunden (1,34 mio. EUR). Dette beløber sig til i alt 15,34 mio. EUR. |
| --- | --- |

(173)

Det støtteelement, der er uforeneligt med det indre marked, er summen af a) forskellen mellem markedsværdien af Kassandra-minernes aktiver og den pris, hvortil de blev solgt til Ellikinos Xrysos (14 mio. EUR), og b) det afgiftsbeløb, som Ellikinos Xrysos skulle have betalt for erhvervelsen af aktiverne, dvs. minerne og grunden (1,34 mio. EUR). Dette beløber sig til i alt 15,34 mio. EUR.

| (174) | Med hensyn til tilbagesøgning bemærker Kommissionen endvidere, at artikel 4 i salgskontrakten fra 2003 indeholdt to annulleringsbestemmelser, ifølge hvilke Ellikinos Xrysos kunne annullere salget i tilfælde af: a) en forvaltningsakt eller retsakt udstedt af de græske myndigheder, som ændrer minedriftstilladelsernes status, eller b) en retsafgørelse (vedrørende minedriftstilladelsernes status) om indstilling af driften eller gennemførelsen af investeringsplanen. I begge tilfælde skulle Ellikinos Xrysos tilbagelevere aktiverne til den græske stat og ville få refunderet det samlede beløb på 11 mio. EUR, eventuelt med en supplerende betaling. |
| --- | --- |

(174)

Med hensyn til tilbagesøgning bemærker Kommissionen endvidere, at artikel 4 i salgskontrakten fra 2003 indeholdt to annulleringsbestemmelser, ifølge hvilke Ellikinos Xrysos kunne annullere salget i tilfælde af: a) en forvaltningsakt eller retsakt udstedt af de græske myndigheder, som ændrer minedriftstilladelsernes status, eller b) en retsafgørelse (vedrørende minedriftstilladelsernes status) om indstilling af driften eller gennemførelsen af investeringsplanen. I begge tilfælde skulle Ellikinos Xrysos tilbagelevere aktiverne til den græske stat og ville få refunderet det samlede beløb på 11 mio. EUR, eventuelt med en supplerende betaling.

| (175) | De græske myndigheder har oplyst, at disse to bestemmelser kunne blive aktiveret ved en afgørelse fra Kommissionen om tilbagesøgning af støtte, som er uforenelig med det indre marked. Om dette er tilfældet, er et spørgsmål om, hvordan kontrakten og den nationale lovgivning fortolkes. Hvis bestemmelserne aktiveres, skulle det dog ikke have nogen indvirkning på Grækenlands forpligtelse til at tilbagesøge det støttebeløb, der er anført i afgørelsen — |
| --- | --- |

(175)

De græske myndigheder har oplyst, at disse to bestemmelser kunne blive aktiveret ved en afgørelse fra Kommissionen om tilbagesøgning af støtte, som er uforenelig med det indre marked. Om dette er tilfældet, er et spørgsmål om, hvordan kontrakten og den nationale lovgivning fortolkes. Hvis bestemmelserne aktiveres, skulle det dog ikke have nogen indvirkning på Grækenlands forpligtelse til at tilbagesøge det støttebeløb, der er anført i afgørelsen —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Den statsstøtte på 15,34 mio. EUR, som Grækenland ulovligt ydede Ellikinos Xrysos SA i modstrid med artikel 108, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde ved et salg af aktiver og grund under deres værdi og en fritagelse for hertil knyttede afgifter med det formål at sikre beskæftigelsen og beskytte miljøet og skabe et incitament for potentielle købere af Kassandra-minerne, er uforenelig med det indre marked.

Artikel 2

1.   Grækenland skal tilbagesøge den i artikel 1 omhandlede støtte fra støttemodtageren.

2.   De beløb, der skal tilbagesøges, pålægges renter fra det tidspunkt, hvor de blev udbetalt til støttemodtageren, og indtil de er tilbagebetalt.

3.   Beløbet beregnes med renters rente i overensstemmelse med kapitel V i Rådets forordning (EF) nr. 794/2004 (48) og Rådets forordning (EF) nr. 271/2008 (49) om ændring af forordning (EF) nr. 794/2004.

4.   Grækenland indstiller alle udestående betalinger af den i artikel i omhandlede støtte med virkning fra datoen for vedtagelsen af denne afgørelse.

Artikel 3

1.   Tilbagesøgningen af den i artikel 1 omhandlede støtte iværksættes omgående og effektivt.

2.   Grækenland efterkommer denne afgørelse senest fire måneder efter meddelelsen deraf.

Artikel 4

1.   Inden to måneder efter meddelelsen af denne afgørelse forelægger Grækenland følgende oplysninger for Kommissionen:

| a) | det samlede beløb (hovedbeløbet og renter), der skal tilbagebetales af støttemodtageren |
| --- | --- |

a)

det samlede beløb (hovedbeløbet og renter), der skal tilbagebetales af støttemodtageren

| b) | en detaljeret beskrivelse af allerede trufne og planlagte foranstaltninger med henblik på at efterkomme denne afgørelse |
| --- | --- |

b)

en detaljeret beskrivelse af allerede trufne og planlagte foranstaltninger med henblik på at efterkomme denne afgørelse

| c) | dokumenter, der godtgør, at støttemodtageren har fået besked på at tilbagebetale støtten. |
| --- | --- |

c)

dokumenter, der godtgør, at støttemodtageren har fået besked på at tilbagebetale støtten.

2.   Grækenland holder løbende Kommissionen orienteret om de nationale foranstaltninger, der træffes for at efterkomme denne afgørelse, indtil den i artikel 2 omhandlede støtte er tilbagebetalt. Grækenland meddeler på Kommissionens anmodning straks oplysninger om de foranstaltninger, der allerede er truffet eller er planlagt for at efterkomme denne afgørelse. Grækenland skal også give detaljerede oplysninger om de støttebeløb og renter, som støttemodtageren allerede har tilbagebetalt.

Artikel 5

Denne afgørelse er rettet til Grækenland.

Udfærdiget i Bruxelles, den 23. februar 2011.

På Kommissionens vegne

Joaquín ALMUNIA

Næstformand

---

(1)  Med virkning fra den 1. december 2009 er EF-traktatens artikel 87 og 88 blevet til henholdsvis artikel 107 og 108 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF). De to bestemmelser er indholdsmæssigt identiske. I denne afgørelse skal henvisninger til artikel 107 og 108 i TEUF efter omstændighederne forstås som henvisninger til henholdsvis EF-traktatens artikel 87 og 88.

1

(2)  Kommissionens Beslutning C(2008) 7853 endelig af 10. december 2008 (EUT C 56 af 10.3.2009, s. 45).

2

(3)  Jf. fodnote 2.

3

(4)  Jf. de oplysninger, som organisationen har givet Kommissionen.

4

(5)  EUT L 124 af 20.5.2003, s. 36.

5

(6)  Offentliggjort på webstedet for Ellaktor SA, der er moderselskab for Aktor SA.

6

(7)  Tilpasset i overensstemmelse med det generelle græske indeks for industriproduktionspriser for perioden 1995-2003. Det pågældende salg vedrører industrielle (mine)aktiver, således at tilpasningen skal afspejle prisændringerne i industrisektoren. Kommissionen har i overensstemmelse hermed anvendt indekset for industriproduktionspriser.

7

(8)  Den græske lovtidende af 28. januar 2004.

8

(9)  Lov nr. 1521/1950, ratificeret ved lov nr. 1587/1950, den græske lovtidende, serie I, nr. 294.

9

(10)  Den græske minelov fra 1973, den græske lovtidende, serie I, nr. 277, af 5.10.1973.

10

(11)  Kommissionen anvendte i sin beslutning af 10. december 2008 om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure vekselkursen pr. 28. september 2004, den dato, hvor Behre Dolbear-rapporten blev offentliggjort, og omregnede den værdi på 500 mio. USD, der blev anslået i rapporten, til 408 mio. EUR. I forbindelse med denne afgørelse har Kommissionen besluttet at anvende den mere korrekte omregningskurs pr. 30. juni 2004, fordi det var den dato, for hvilken Behre Dolbear-rapporten og dens anslåede værdier gjaldt.

11

(12)  Behre Dolbear optræder også i forskellige vurderingsrapporter og undersøgelser vedrørende miner (på vegne af USA, Citibank, den indiske regering og selskaber som Anglo Asian Mining Plc, Chaarat Holdings Ltd og Central African Mining and Exploration Company Plc).

12

(13)  Fastsat ved Kommissionens forordning (EF) nr. 68/2001 om anvendelse af EF-traktatens artikel 87 og 88 på de minimis-støtte, der fandt anvendelse på tidspunktet for salget i 2003.

13

(14)  Jf. punkt 3.

14

(15)  Jf. punkt 3.

15

(16)  Beretning om konkurrencepolitikken, 1993, s. 256.

16

(17)  Nedskrivning foretaget efter satser, som er fastsat af skattemyndighederne.

17

(18)  Jf. sag T-415/05, Den Hellenske Republik mod Europa-Kommissionen, præmis 307-308.

18

Den Hellenske Republik mod Europa-Kommissionen

(19)  De perioder, der er lagt til grund for indtægtsmetodens cash flow-analyse for de tre miner, er: a) 2004–2035 for Olympias, b) 2004–2015 for Stratoni og c) 2004–2034 for Skouries.

19

(20)  Ved vurderingen efter indtægtsmetoden fastlægges en fair markedsværdi ved at lade de kumulative fordele, som et aktiv genererer, ude af betragtning og dermed omregne fordelene over tid til nutidsværdi. Ved vurderingen efter tilsvarende transaktioner fastlægges en fair markedsværdi på grundlag af nutidstransaktionsværdier for guldaktiver, hvor der kan fastlægges en fair markedsværdi. Endelig bygger markedskapitaliseringsmetoden på nutidsværdien på offentlige aktiemarkeder for guldselskaber i relation til disse selskabers påviste og sandsynlige reserver.

20

(21)  I drift, under udvikling eller på et stade, hvor der foretages en endelig gennemførlighedsundersøgelse.

21

(22)  Mineralreserver er ressourcer, hvis udvinding anses for at være økonomisk gennemførlig. Reserver er enten sandsynlige eller påvist.

22

(23)  Jf. afsnittet »Non-mineral assets and liabilities« på s. 42 i Behre Dolbear-rapporten.

23

(24)  Et koncentrat er den rest af værdifuldt metal, som det meste af stenaffaldet er fjernet fra. Restmetallet er et råmateriale til smeltning, dvs. ekstraktionsmetallurgi.

24

(25)  Se tillæg 11, »Stratoni concentrates cash flow«.

25

(26)  »Net smelter return« er det beløb, som smelteriet eller metalværket betaler mineoperatøren for mineralproduktet, og bygger sædvanligvis på en spotpris eller dagspris for mineralet med fradrag for de omkostninger, der er forbundet med den videre forarbejdning.

26

(27)  Til orientering bemærker Kommissionen, at resultatet af denne beregning pr. 30. juni 2004, som det fremgår af Behre Dolbear-rapporten, er 3,5 mio. USD eller dvs. 2,9 mio. EUR (omregningskursen på 1,2155 USD/EUR pr. 30. juni 2004 er anvendt).

27

(28)  Mængderne af mineralforekomster (som oplyst af støttemodtager): 3 000 tons bly og 2 000 tons zink. Metalpriser (kilder: www.kitco.com og www.lme.com): 684 USD pr. ton for bly, 5,6 USD pr. oz for sølv og 973 USD pr. ton for zink.

28

(29)  Jf. side 10, 16 og 20.

29

(30)  Kilde: Den Europæiske Sammenslutning af Mineindustrier, http://www.euromines.org

30

(31)  Kilde: European Mineral Statistics 2004–2008, British Geological Survey, http://www.bgs.ac.uk/.

31

(32)  Jf. f.eks. Ερμηνεία και νομολογία Αστικού Κώδικα [Fortolkning af og retspraksis vedrørende den borgerlige lovbog], Vasilios Vathrakokilis, højesteretsdommer, bind 2, 2003, s. 636.

32

Ερμηνεία και νομολογία Αστικού Κώδικα

(33)  Beregning baseret på afgiftssatsen på 7 % – 9 %: 15 000 EUR × 0.07 + 5 990 000 EUR × 0.09 = 1 050 EUR + 539 100 EUR = 540 150 EUR.

33

(34)  Jf. fodnote 13 ovenfor.

34

(35)  EFT C 74 af 10.3.1998, s. 9.

35

(36)  Punkt 4.4 i retningslinjerne.

36

(37)  Stratoni havde en gyldig minedriftstilladelse og en etableret mineinfrastruktur og var derfor driftsklar på salgstidspunktet (jf. punkt 77 a). Det ser derfor ikke ud til, at salget af Stratoni stod i forbindelse med oprettelsen af en ny virksomhed, udvidelse af en eksisterende virksomhed eller iværksættelse af en aktivitet, der indebærer en fundamental ændring af en eksisterende virksomheds produkt eller produktionsmetode.

37

(38)  Det må indrømmes, at Staten som ejer af minerne ikke ville have udnyttet dem økonomisk selv. Derfor kunne Ellikinos Xrysos' køb af minerne anses for tvingende nødvendigt for at forhindre, at disse aktiver forsvandt fra den pågældende støtteberettigede region.

38

(39)  Punkt 4.2 i retningslinjerne.

39

(40)  Jf. Sag T-162/06, Kronoply mod Kommissionen, Sml. 2009 II, s. 1, præmis 80 og 81. I denne dom fastslår Retten i Første Instans ikke, om den pågældende støtte har en tilskyndelseseffekt, men udtaler klart, at tilskyndelseseffekten er en betingelse for, at den regionale støtte er forenelig med det indre marked, og at punkt 4.2. i retningslinjerne for statsstøtte med regionalt sigte fra 1998 »vedrører en kronologisk omstændighed og således henviser til en undersøgelse ratione temporis, som er fuldt ud passende i forbindelse med bedømmelsen af tilskyndelseseffekten«. For en negativ beslutning baseret på manglende tilskyndelseseffekt af støtte til en stor virksomheds direkte udenlandske investering henvises også til Kommissionens beslutning af 14. oktober 1998 om Østrigs støtte til Liftgmbh (K(1998) 3212).

40

(41)  I henhold til artikel 3, stk. 2-5, i salgskontrakten fra 2003 skulle Ellikinos Xrysos udarbejde en investeringsplan inden 24 måneder fra offentliggørelsen af loven om stadfæstelse af salgskontrakten, forelægge den med henblik på de nødvendige administrative godkendelser og gennemføre den godkendte plan inden for den administrative frist.

41

(42)  EUT L 214 af 9.8.2008, s. 3.

42

(43)  EFT C 288 af 9.10.1999, s. 2.

43

(44)  Sag C-70/72, Kommissionen mod Tyskland Sml., s. 813, præmis 13.

44

(45)  Forenede sager C-278/92, C-279/92 og C-280/92, Spanien mod Kommissionen Sml. I, s. 4103, præmis 75.

45

(46)  Sag C-75/97, Belgien mod Kommissionen, Sml. I, s. 3671, præmis 64-65.

46

(47)  EFT L 83 af 27.3.1999, s. 1.

47

(48)  EUT L 140 af 30.4.2004, s. 1.

48

(49)  EUT L 82 af 25.3.2008, s. 1.

49

---

| 23.7.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 193/48 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 193/48

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE

af 13. juli 2011

om vedtagelse af retningslinjer for medlemsstaternes rapportering i medfør af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/40/EU

(meddelt under nummer K(2011) 4947)

(2011/453/EU)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/40/EU af 7. juli 2010 om rammerne for indførelse af intelligente transportsystemer på vejtransportområdet og for grænsefladerne til andre transportformer (1), særlig artikel 15, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved artikel 17, stk. 1, i direktiv 2010/40/EF pålægges medlemsstaterne senest den 27. august 2011 at forelægge Kommissionen en rapport om deres nationale aktiviteter og projekter i relation til prioritetsområderne. |
| --- | --- |

(1)

Ved artikel 17, stk. 1, i direktiv 2010/40/EF pålægges medlemsstaterne senest den 27. august 2011 at forelægge Kommissionen en rapport om deres nationale aktiviteter og projekter i relation til prioritetsområderne.

| (2) | Ved artikel 17, stk. 2, i direktiv 2010/40/EF pålægges medlemsstaterne senest den 27. august 2012 at forelægge Kommissionen oplysninger om nationale ITS-foranstaltninger for de efterfølgende fem år. |
| --- | --- |

(2)

Ved artikel 17, stk. 2, i direktiv 2010/40/EF pålægges medlemsstaterne senest den 27. august 2012 at forelægge Kommissionen oplysninger om nationale ITS-foranstaltninger for de efterfølgende fem år.

| (3) | Ved artikel 17, stk. 3, i direktiv 2010/40/EF pålægges medlemsstaterne efter den første rapport hvert tredje år at rapportere om de opnåede fremskridt med gennemførelsen af de foranstaltninger, der er henvist til i artikel 17, stk. 1. |
| --- | --- |

(3)

Ved artikel 17, stk. 3, i direktiv 2010/40/EF pålægges medlemsstaterne efter den første rapport hvert tredje år at rapportere om de opnåede fremskridt med gennemførelsen af de foranstaltninger, der er henvist til i artikel 17, stk. 1.

| (4) | Ifølge artikel 17, stk. 2, i direktiv 2010/40/EU skal der også vedtages retningslinjer for medlemsstaternes rapportering. |
| --- | --- |

(4)

Ifølge artikel 17, stk. 2, i direktiv 2010/40/EU skal der også vedtages retningslinjer for medlemsstaternes rapportering.

| (5) | Foranstaltningerne i denne beslutning er i overensstemmelse med udtalelse fra Det Europæiske ITS-udvalg, der er nedsat i medfør af artikel 15, stk. 1, i direktiv 2010/40/EF — |
| --- | --- |

(5)

Foranstaltningerne i denne beslutning er i overensstemmelse med udtalelse fra Det Europæiske ITS-udvalg, der er nedsat i medfør af artikel 15, stk. 1, i direktiv 2010/40/EF —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Retningslinjerne for medlemsstaternes rapportering, jf. bilaget, vedtages herved.

Artikel 2

Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 13. juli 2011.

På Kommissionens vegne

Siim KALLAS

Næstformand

---

(1)  EUT L 207 af 6.8.2010, s. 1.

1

---

BILAG

RETNINGSLINJER FOR MEDLEMSSTATERNES RAPPORTERING I MEDFØR AF DIREKIV 2010/40/EU

1.   Den første rapport

Den i artikel 17. stk. 1, i direktiv 2010/40/EU omhandlede rapport, i det følgende benævnt »den første rapport«, bør gøre status over de nationale aktiviteter og projekter i relation til prioritetsområderne, jf. artikel 2 og bilag I til direktiv 2010/40/EU.

Den første rapport bør indeholde en indledning, der giver et overblik over de nationale aktiviteter og projekter, og de relevante kontaktoplysninger for medlemsstaten, dvs. organisationens navn og type (ministerium/national myndighed/kontrahent/andet), navnet på en kontaktperson, e-mail-adresse, telefon osv.

Den første rapport bør også indeholde en beskrivelse af de nationale aktiviteter og projekter i relation til hvert prioriteret område — og hvis medlemsstaten skønner dette relevant en beskrivelse af de relevante initiativer, deres formål, tidsramme, milepæle, ressourcer, hovedinteressenter og status.

Disse bør om muligt kvantificeres for bedre at kunne måle fremskridt og lette en eventuel benchmarking fremover.

2.   Oplysninger om nationale ITS-foranstaltninger

Oplysningerne om de nationale ITS-foranstaltninger, der påtænkes for den efterfølgende femårige periode, jf. artikel 17, stk. 2, i direktiv 2010/40/EU, bør udmøntes i en generel rapport over de aktiviteter, som planlægges i de næste fem år i relation til indførelsen af ITS i medlemsstaten. Rapporten bør som minimum omfatte relevante oplysninger om følgende emner:

| a) | en beskrivelse af den nationale fremgangsmåde og/eller strategi for indførelsen af ITS og herunder hovedmålene |
| --- | --- |

a)

en beskrivelse af den nationale fremgangsmåde og/eller strategi for indførelsen af ITS og herunder hovedmålene

| b) | en beskrivelse af den tekniske og retlige ramme for udviklingen og indførelsen af ITS |
| --- | --- |

b)

en beskrivelse af den tekniske og retlige ramme for udviklingen og indførelsen af ITS

| c) | en beskrivelse af de aktiviteter, hvormed ITS indføres |
| --- | --- |

c)

en beskrivelse af de aktiviteter, hvormed ITS indføres

| d) | en beskrivelse af de nationale prioritetsområder, for hvilke der udføres aktiviteter og tilknyttede foranstaltninger, herunder angives, hvordan disse hænger sammen med prioritetsområderne som fastsat ved artikel 2 i direktiv 2010/40/EU |
| --- | --- |

d)

en beskrivelse af de nationale prioritetsområder, for hvilke der udføres aktiviteter og tilknyttede foranstaltninger, herunder angives, hvordan disse hænger sammen med prioritetsområderne som fastsat ved artikel 2 i direktiv 2010/40/EU

| e) | gennemførelsen af aktuelle og planlagte aktiviteter med en beskrivelse af:






  — | instrumenter |
| --- | --- | --- |

e)

gennemførelsen af aktuelle og planlagte aktiviteter med en beskrivelse af:

—

instrumenter

| — | ressourcer |
| --- | --- |

—

ressourcer

| — | høring og aktive interessenter |
| --- | --- |

—

høring og aktive interessenter

| — | milepæle |
| --- | --- |

—

milepæle

| — | overvågning. |
| --- | --- |

—

overvågning.

3.   Statusrapporter

De rapporter, der skal forelægges efter artikel 17, stk. 3, i direktiv 2010/40/EU, i det følgende benævnt »statusrapporter«, bør følge samme struktur som den første rapport og fremhæve de opnåede fremskridt siden den foregående rapport.

---

| 23.7.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 193/50 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 193/50

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE

af 22. juli 2011

om visse beskyttelsesforanstaltninger over for klassisk svinepest i Litauen

(meddelt under nummer K(2011) 5137)

(EØS-relevant tekst)

(2011/454/EU)

EUROPA–KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets direktiv 89/662/EØF af 11. december 1989 om veterinærkontrol i samhandelen i Fællesskabet med henblik på gennemførelse af det indre marked (1), særlig artikel 9, stk. 4,

under henvisning til Rådets direktiv 90/425/EØF af 26. juni 1990 om veterinærkontrol og zooteknisk kontrol i samhandelen med visse levende dyr og produkter inden for Fællesskabet med henblik på gennemførelse af det indre marked (2), særlig artikel 10, stk. 4, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Klassisk svinepest er en infektiøs virussygdom, der rammer populationer af tamsvin og vildtlevende svin og kan have alvorlige konsekvenser for svineproduktionens rentabilitet, og som forårsager forstyrrelser i samhandelen inden for EU og eksporten til tredjelande. |
| --- | --- |

(1)

Klassisk svinepest er en infektiøs virussygdom, der rammer populationer af tamsvin og vildtlevende svin og kan have alvorlige konsekvenser for svineproduktionens rentabilitet, og som forårsager forstyrrelser i samhandelen inden for EU og eksporten til tredjelande.

| (2) | Ved et udbrud af klassisk svinepest er der risiko for, at sygdomsagensen spredes til andre svinebedrifter og til vildtlevende svin. Sygdomsagensen kan således sprede sig fra en medlemsstat til en anden eller til tredjelande via handel med levende svin eller produkter fremstillet heraf. |
| --- | --- |

(2)

Ved et udbrud af klassisk svinepest er der risiko for, at sygdomsagensen spredes til andre svinebedrifter og til vildtlevende svin. Sygdomsagensen kan således sprede sig fra en medlemsstat til en anden eller til tredjelande via handel med levende svin eller produkter fremstillet heraf.

| (3) | Ved Rådets direktiv 2001/89/EF af 23. oktober 2001 om EF-foranstaltninger til bekæmpelse af klassisk svinepest (3) er der fastsat minimumsforanstaltninger, der skal anvendes i EU, til bekæmpelse af klassisk svinepest. I henhold til artikel 9 i direktiv 2001/89/EF skal der oprettes beskyttelses- og overvågningszoner i tilfælde af udbrud af sygdommen, hvor de i samme direktivs artikel 10 og 11 nævnte foranstaltninger skal anvendes. |
| --- | --- |

(3)

Ved Rådets direktiv 2001/89/EF af 23. oktober 2001 om EF-foranstaltninger til bekæmpelse af klassisk svinepest (3) er der fastsat minimumsforanstaltninger, der skal anvendes i EU, til bekæmpelse af klassisk svinepest. I henhold til artikel 9 i direktiv 2001/89/EF skal der oprettes beskyttelses- og overvågningszoner i tilfælde af udbrud af sygdommen, hvor de i samme direktivs artikel 10 og 11 nævnte foranstaltninger skal anvendes.

| (4) | Litauen har underrettet Kommissionen om den nuværende situation med hensyn til klassisk svinepest i landet og har i henhold til artikel 9 i direktiv 2001/89/EF oprettet beskyttelses- og overvågningszoner, hvori de i samme direktivs artikel 10 og 11 nævnte foranstaltninger skal anvendes. |
| --- | --- |

(4)

Litauen har underrettet Kommissionen om den nuværende situation med hensyn til klassisk svinepest i landet og har i henhold til artikel 9 i direktiv 2001/89/EF oprettet beskyttelses- og overvågningszoner, hvori de i samme direktivs artikel 10 og 11 nævnte foranstaltninger skal anvendes.

| (5) | For at hindre unødvendige forstyrrelser i samhandelen inden for EU og for at undgå, at tredjelande indfører uberettigede handelshindringer, bør der i samarbejde med den pågældende medlemsstat fastlægges en EU-liste over zonerne med restriktioner på grund af klassisk svinepest i Litauen, som er beskyttelses- og overvågningszoner (i det følgende benævnt »spærrezonerne«). |
| --- | --- |

(5)

For at hindre unødvendige forstyrrelser i samhandelen inden for EU og for at undgå, at tredjelande indfører uberettigede handelshindringer, bør der i samarbejde med den pågældende medlemsstat fastlægges en EU-liste over zonerne med restriktioner på grund af klassisk svinepest i Litauen, som er beskyttelses- og overvågningszoner (i det følgende benævnt »spærrezonerne«).

| (6) | Spærrezonerne i Litauen bør derfor opføres på listen i bilaget til denne afgørelse, ligesom regionaliseringens varighed bør fastsættes. |
| --- | --- |

(6)

Spærrezonerne i Litauen bør derfor opføres på listen i bilaget til denne afgørelse, ligesom regionaliseringens varighed bør fastsættes.

| (7) | Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed — |
| --- | --- |

(7)

Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Litauen påser, at de i henhold til artikel 9 i direktiv 2001/98/EF oprettede beskyttelses- og overvågningszoner som minimum omfatter de områder, der er angivet i bilaget til denne afgørelse.

Artikel 2

Denne afgørelse er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 22. juli 2011.

På Kommissionens vegne

John DALLI

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 395 af 30.12.1989, s. 13.

1

(2)  EFT L 224 af 18.8.1990, s. 29.

2

(3)  EFT L 316 af 1.12.2001, s. 5.

3

---

BILAG

| Zoner i Litauen | Spærrezoner, jf. artikel 1 | Anvendelsen ophører (dato) |
| --- | --- | --- |
| Beskyttelseszone | Jonava by og følgende 67 landsbyer i Jonava-distriktet i Kauno amt: Akliai, Barantiškiai (gård), Bazilionys, Beržynai (gård), Beržai, Blauzdžiai, Butkūnai, Didėnai, Dragočiai, Dukuvkos, Gabrilava, Gečiai, Gegutė, Gudžionys, Jadvygava, Jaugeliškiai, Juodžiai, Karaliūnai, Kupinai, Knipai, Konceptas, Konciapolis, Konstantinava (gård), Kripčiai, Kulšiškiai, Kvietkučiai, Liepiai, Linksmavietė, Liutkūnai, Lokėnėliai, Lukšiai, Madlinava, Mačioniai, Markutiškiai, Marvilė, Melnytėlė, Mikšiškiai, Mimaliai, Narauninkiškiai, Paberžė, Pagečiai, Palankesiai, Palokiai II, Pasodos, Paulinava, Petrašiūnai, Rudėnai, Prauliai, Ragožiai, Satkūnai, Skripteliai, Stašiūnai, Svalkeniai, Šilai, Širviai, Šmatai, Šukiai, Upelis, Užmiškiai, Vainiai, Vaivadiškiai, Varpėnai, Žeimeliai, Žeimiai (banegård), Žeimiai (landsby), Žieveliškiai, Žvėrynai. | 20. august 2011 |
| Overvågningszone | Jonava-distriktet i Kauno amt (undtagen områderne i beskyttelseszonen) og følgende 23 landsbyer i Kėdainiai-distriktet i Kauno amt: Akmeniai, Aukupėnai, Bajėniškis, Baldinkos, Beinaičiai, Jovaišai, Juciūnai, Liaudiškiai, Nartautai, Nociūnai, Mitėniškiai, Pakščiai, Pašėtės, Pėdžiai, Pručiai, Rimuoliai (gård), Stašaičiai, Slikiai, Slikiai (banegård), Šilainiai, Šėta, Užkapiai og Vainiūnai samt 5 landsbyer i Ukmergės-distriktet — Manteikiai, Marašuvkos, Tarakų, Paliesės, Reniūnų. | 20. august 2011 |

Zoner i Litauen

Spærrezoner, jf. artikel 1

Anvendelsen ophører (dato)

Beskyttelseszone

Jonava by og følgende 67 landsbyer i Jonava-distriktet i Kauno amt: Akliai, Barantiškiai (gård), Bazilionys, Beržynai (gård), Beržai, Blauzdžiai, Butkūnai, Didėnai, Dragočiai, Dukuvkos, Gabrilava, Gečiai, Gegutė, Gudžionys, Jadvygava, Jaugeliškiai, Juodžiai, Karaliūnai, Kupinai, Knipai, Konceptas, Konciapolis, Konstantinava (gård), Kripčiai, Kulšiškiai, Kvietkučiai, Liepiai, Linksmavietė, Liutkūnai, Lokėnėliai, Lukšiai, Madlinava, Mačioniai, Markutiškiai, Marvilė, Melnytėlė, Mikšiškiai, Mimaliai, Narauninkiškiai, Paberžė, Pagečiai, Palankesiai, Palokiai II, Pasodos, Paulinava, Petrašiūnai, Rudėnai, Prauliai, Ragožiai, Satkūnai, Skripteliai, Stašiūnai, Svalkeniai, Šilai, Širviai, Šmatai, Šukiai, Upelis, Užmiškiai, Vainiai, Vaivadiškiai, Varpėnai, Žeimeliai, Žeimiai (banegård), Žeimiai (landsby), Žieveliškiai, Žvėrynai.

20. august 2011

Overvågningszone

Jonava-distriktet i Kauno amt (undtagen områderne i beskyttelseszonen) og følgende 23 landsbyer i Kėdainiai-distriktet i Kauno amt: Akmeniai, Aukupėnai, Bajėniškis, Baldinkos, Beinaičiai, Jovaišai, Juciūnai, Liaudiškiai, Nartautai, Nociūnai, Mitėniškiai, Pakščiai, Pašėtės, Pėdžiai, Pručiai, Rimuoliai (gård), Stašaičiai, Slikiai, Slikiai (banegård), Šilainiai, Šėta, Užkapiai og Vainiūnai samt 5 landsbyer i Ukmergės-distriktet — Manteikiai, Marašuvkos, Tarakų, Paliesės, Reniūnų.

20. august 2011

---

RETSAKTER VEDTAGET AF ORGANER OPRETTET VED INTERNATIONALE AFTALER

| 23.7.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 193/52 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 193/52

---

AFGØRELSE Nr. 1/2011 TRUFFET AF LANDTRANSPORTUDVALGET FÆLLESSKABET/SCHWEIZ

den 10. juni 2011

om ydelse af en rabat på den differentierede afgift på tung lastvognstrafik gældende for køretøjer i emissionsnormkategori EURO II og III med godkendt partikelfilter

(2011/455/EU)

UDVALGET HAR —

under henvisning til aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om godstransport og personbefordring med jernbane og ad landevej, særlig artikel 51, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I henhold til artikel 40 har Schweiz siden den 1. januar 2001 opkrævet en ikke-diskriminerende afgift på køretøjer for de omkostninger, som de forårsager (differentieret afgift på tung lastvognstrafik). |
| --- | --- |

(1)

I henhold til artikel 40 har Schweiz siden den 1. januar 2001 opkrævet en ikke-diskriminerende afgift på køretøjer for de omkostninger, som de forårsager (differentieret afgift på tung lastvognstrafik).

| (2) | I henhold til artikel 44 har de kontraherende parter til hensigt at indføre miljøforanstaltninger med det formål at reducere bl.a. partikelemissioner fra tunge erhvervskøretøjer. |
| --- | --- |

(2)

I henhold til artikel 44 har de kontraherende parter til hensigt at indføre miljøforanstaltninger med det formål at reducere bl.a. partikelemissioner fra tunge erhvervskøretøjer.

| (3) | I overensstemmelse med artikel 7, stk. 5, har hver kontraherende part forpligtet sig til ikke at underkaste køretøjer, som er godkendt hos den anden kontraherende part, strengere bestemmelser end dem, der gælder på dens eget område — |
| --- | --- |

(3)

I overensstemmelse med artikel 7, stk. 5, har hver kontraherende part forpligtet sig til ikke at underkaste køretøjer, som er godkendt hos den anden kontraherende part, strengere bestemmelser end dem, der gælder på dens eget område —

BESTEMT FØLGENDE:

Artikel 1

Der indrømmes en rabat på 10 % i forhold til niveauet i deres afgiftskategori for køretøjer af emissionsnormkategori EURO II og EURO III, som er eftermonteret med et godkendt partikelfilter, og for hvilke bestemmelserne i artikel 2 og 3 er opfyldt.

Artikel 2

Rabatten i artikel 1 indrømmes kun til køretøjer, som på registreringsattesten er forsynet med en påtegning eller en anden tilsvarende attestation fra de nationale myndigheder, som bekræfter, at køretøjet er eftermonteret med et godkendt partikelfilter, som i overensstemmelse med lovgivningen i Schweiz eller i den medlemsstat, hvor køretøjet er indregistreret, gør det muligt at overholde mindst grænseværdien for partikelemissioner svarende til emissionsnormkategori EURO IV, nemlig en partikelmasse (PM) på 0,02 g/kWh.

Artikel 3

Uanset bestemmelserne i artikel 2 forelægger de kompetente myndigheder i den medlemsstat i EU, hvor køretøjet er indregistreret, senest den 30. september 2011 de schweiziske myndigheder et prøveeksemplar af påtegningen om partikelfiltret i registreringsattesten eller af en anden tilsvarende attestation og bekræfter, at dette prøveeksemplar garanterer, at grænseværdien for partikelemissioner i normkategori EURO IV er overholdt.

Artikel 4

De kompetente schweiziske myndigheder forbeholder sig ret til at kontrollere, om grænseværdien for partikelemissioner i artikel 2 overholdes for alle tunge erhvervskøretøjer med partikelfilter, som nyder godt af en afgiftsrabat.

Artikel 5

Denne afgørelse træder i kraft den 1. januar 2012.

Udfærdiget i Bruxelles, den 10. juni 2011.

Enrico GRILLO PASQUARELLI

Formand

Peter FÜGLISTALER

Leder af den schweiziske delegation

---