# Uradni list L 192/2011

| | ISSN 1725-5155
  doi:10.3000/17255155.L_2011.192.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 192 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5422. julij 2011 |

ISSN 1725-5155

doi:10.3000/17255155.L_2011.192.slv

Uradni list

Evropske unije

L 192

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5422. julij 2011

---

| Vsebina | | I   Zakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba (EU) št. 691/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. julija 2011 o evropskih okoljsko-ekonomskih računih (
  1
  ) | 1 |
| | * | Uredba (EU) št. 692/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. julija 2011 o evropski statistiki turizma in razveljavitvi Direktive Sveta 95/57/ES (
  1
  ) | 17 |
| | * | Uredba (EU) št. 693/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. julija 2011 o spremembah Uredbe Sveta (ES) št. 861/2006 o vzpostavitvi finančnih ukrepov Skupnosti za izvajanje skupne ribiške politike in na področju pomorskega prava | 33 |

Vsebina

I   Zakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Uredba (EU) št. 691/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. julija 2011 o evropskih okoljsko-ekonomskih računih (
  1
  )

1

1

*

Uredba (EU) št. 692/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. julija 2011 o evropski statistiki turizma in razveljavitvi Direktive Sveta 95/57/ES (
  1
  )

1

17

*

Uredba (EU) št. 693/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. julija 2011 o spremembah Uredbe Sveta (ES) št. 861/2006 o vzpostavitvi finančnih ukrepov Skupnosti za izvajanje skupne ribiške politike in na področju pomorskega prava

33

| | | II   Nezakonodajni akti |
| --- | --- | --- |
| | | MEDNARODNI SPORAZUMI |
| | | 2011/432/EU |
| | * | Sklep Sveta z dne 9. junija 2011 o odobritvi Haaške konvencije z dne 23. novembra 2007 o mednarodni izterjavi preživnine otrok in drugih oblik družinskih preživnin v imenu Evropske unije | 39 |
| Konvencija o mednarodni izterjavi preživnine otrok in drugih oblik družinskih preživnin | 51 |

II   Nezakonodajni akti

MEDNARODNI SPORAZUMI

2011/432/EU

*

Sklep Sveta z dne 9. junija 2011 o odobritvi Haaške konvencije z dne 23. novembra 2007 o mednarodni izterjavi preživnine otrok in drugih oblik družinskih preživnin v imenu Evropske unije

39

Konvencija o mednarodni izterjavi preživnine otrok in drugih oblik družinskih preživnin

51

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Zakonodajni akti

UREDBE

| 22.7.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 192/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 192/1

---

UREDBA (EU) št. 691/2011 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 6. julija 2011

o evropskih okoljsko-ekonomskih računih

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 338(1) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 3(3) Pogodbe o Evropski uniji med drugim določa, da si Unija prizadeva „za trajnostni razvoj Evrope, ki temelji na uravnoteženi gospodarski rasti in stabilnosti cen, za visoko konkurenčno socialno tržno gospodarstvo, usmerjeno v polno zaposlenost in socialni napredek, ter za visoko raven varstva in izboljšanje kakovosti okolja.“ |
| --- | --- |

(1)

Člen 3(3) Pogodbe o Evropski uniji med drugim določa, da si Unija prizadeva „za trajnostni razvoj Evrope, ki temelji na uravnoteženi gospodarski rasti in stabilnosti cen, za visoko konkurenčno socialno tržno gospodarstvo, usmerjeno v polno zaposlenost in socialni napredek, ter za visoko raven varstva in izboljšanje kakovosti okolja.“

| (2) | V Sklepu št. 1600/2002/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. julija 2002 o šestem okoljskem akcijskem programu Skupnosti (2) je bilo potrjeno, da so zanesljive informacije o stanju okolja ter ključnih trendih, vplivih in vzrokih za okoljske spremembe bistvene za oblikovanje učinkovite politike, njeno izvajanje in, splošneje, za prodornejšo vlogo državljanov. Treba bi bilo oblikovati instrumente za poglabljanje ozaveščenosti javnosti o vplivih gospodarskih dejavnosti na okolje. |
| --- | --- |

(2)

V Sklepu št. 1600/2002/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. julija 2002 o šestem okoljskem akcijskem programu Skupnosti (2) je bilo potrjeno, da so zanesljive informacije o stanju okolja ter ključnih trendih, vplivih in vzrokih za okoljske spremembe bistvene za oblikovanje učinkovite politike, njeno izvajanje in, splošneje, za prodornejšo vlogo državljanov. Treba bi bilo oblikovati instrumente za poglabljanje ozaveščenosti javnosti o vplivih gospodarskih dejavnosti na okolje.

| (3) | V prihodnosti bo za trajnostni razvoj v Uniji nujen znanstveno tehten pristop k merjenju pomanjkanja virov. |
| --- | --- |

(3)

V prihodnosti bo za trajnostni razvoj v Uniji nujen znanstveno tehten pristop k merjenju pomanjkanja virov.

| (4) | Sklep št. 1578/2007/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2007 o statističnem programu Skupnosti 2008–2012 (3) jasno poudarja potrebo po visokokakovostnih statističnih podatkih in računih na področju okolja. Poleg tega je v glavnih pobudah za obdobje 2008–2012 navedeno, da bi bilo po potrebi treba razviti pravne podlage za zbiranje okoljskih podatkov na ključnih področjih, ki jih veljavni pravni akti ne zajemajo. |
| --- | --- |

(4)

Sklep št. 1578/2007/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2007 o statističnem programu Skupnosti 2008–2012 (3) jasno poudarja potrebo po visokokakovostnih statističnih podatkih in računih na področju okolja. Poleg tega je v glavnih pobudah za obdobje 2008–2012 navedeno, da bi bilo po potrebi treba razviti pravne podlage za zbiranje okoljskih podatkov na ključnih področjih, ki jih veljavni pravni akti ne zajemajo.

| (5) | V Sporočilu Komisije z dne 20. avgusta 2009 z naslovom „BDP in več: Merjenje napredka v svetu, ki se spreminja“ je bila prepoznana potreba po dopolnitvi že obstoječih kazalnikov s podatki, ki bi vključevali tudi okoljske in družbene vidike, da se omogoči bolj skladno in celovito oblikovanje politik. S tega vidika okoljsko-ekonomski računi ponujajo sredstva za spremljanje pritiskov gospodarstva na okolje in preučevanje možnosti, kako bi jih bilo mogoče zmanjšati. Okoljsko-ekonomski računi prikazujejo, kako drug na drugega vplivajo gospodarski, gospodinjski in okoljski dejavniki, in zato povedo več kot zgolj nacionalni računi. So pomemben vir podatkov v oporo okoljskim odločitvam in bi jih Komisija morala upoštevati pri pripravi ocene vpliva. Z vidika načel trajnostnega razvoja in v skladu s prizadevanji za z viri gospodarno in čisto gospodarstvo iz strategije Evropa 2020 in različnih pomembnih pobud je razvoj podatkovnega okvira, ki bi poleg gospodarskih dosledno vključeval tudi okoljska vprašanja, še toliko pomembnejša naloga. |
| --- | --- |

(5)

V Sporočilu Komisije z dne 20. avgusta 2009 z naslovom „BDP in več: Merjenje napredka v svetu, ki se spreminja“ je bila prepoznana potreba po dopolnitvi že obstoječih kazalnikov s podatki, ki bi vključevali tudi okoljske in družbene vidike, da se omogoči bolj skladno in celovito oblikovanje politik. S tega vidika okoljsko-ekonomski računi ponujajo sredstva za spremljanje pritiskov gospodarstva na okolje in preučevanje možnosti, kako bi jih bilo mogoče zmanjšati. Okoljsko-ekonomski računi prikazujejo, kako drug na drugega vplivajo gospodarski, gospodinjski in okoljski dejavniki, in zato povedo več kot zgolj nacionalni računi. So pomemben vir podatkov v oporo okoljskim odločitvam in bi jih Komisija morala upoštevati pri pripravi ocene vpliva. Z vidika načel trajnostnega razvoja in v skladu s prizadevanji za z viri gospodarno in čisto gospodarstvo iz strategije Evropa 2020 in različnih pomembnih pobud je razvoj podatkovnega okvira, ki bi poleg gospodarskih dosledno vključeval tudi okoljska vprašanja, še toliko pomembnejša naloga.

| (6) | Evropski sistem računov (ESR), vzpostavljen z Uredbo Sveta (ES) št. 2223/96 z dne 25. junija 1996 o Evropskem sistemu nacionalnih in regionalnih računov v Skupnosti (4) (v nadaljnjem besedilu: ESR 95), ki je skladen s sistemom nacionalnih računov (SNR), ki ga je februarja 1993 sprejela Statistična komisija Združenih narodov, je glavno orodje tako za gospodarsko statistiko Unije kot tudi za mnoge ekonomske kazalnike (vključno z BDP). Okvir ESR je mogoče uporabiti tudi za analizo in oceno različnih vidikov gospodarstva (na primer njegove strukture, posebnih delov, razvoja v daljšem razdobju), vendar je za nekatere posebne potrebe po podatkih, na primer za analizo medsebojnega vpliva okolja in gospodarstva, najboljša rešitev oblikovanje ločenih satelitskih računov. |
| --- | --- |

(6)

Evropski sistem računov (ESR), vzpostavljen z Uredbo Sveta (ES) št. 2223/96 z dne 25. junija 1996 o Evropskem sistemu nacionalnih in regionalnih računov v Skupnosti (4) (v nadaljnjem besedilu: ESR 95), ki je skladen s sistemom nacionalnih računov (SNR), ki ga je februarja 1993 sprejela Statistična komisija Združenih narodov, je glavno orodje tako za gospodarsko statistiko Unije kot tudi za mnoge ekonomske kazalnike (vključno z BDP). Okvir ESR je mogoče uporabiti tudi za analizo in oceno različnih vidikov gospodarstva (na primer njegove strukture, posebnih delov, razvoja v daljšem razdobju), vendar je za nekatere posebne potrebe po podatkih, na primer za analizo medsebojnega vpliva okolja in gospodarstva, najboljša rešitev oblikovanje ločenih satelitskih računov.

| (7) | Evropski svet je junija 2006 sprejel sklepe, v katerih je Unijo in njene države članice pozval k razširitvi nacionalnih računov na ključne vidike trajnostnega razvoja. Nacionalne račune bi bilo zato treba dopolniti z enotnimi okoljsko-ekonomskimi računi, ki bodo zagotavljali popolnoma skladne podatke. |
| --- | --- |

(7)

Evropski svet je junija 2006 sprejel sklepe, v katerih je Unijo in njene države članice pozval k razširitvi nacionalnih računov na ključne vidike trajnostnega razvoja. Nacionalne račune bi bilo zato treba dopolniti z enotnimi okoljsko-ekonomskimi računi, ki bodo zagotavljali popolnoma skladne podatke.

| (8) | Zelo pomembno je, da se bodo evropski okoljsko-ekonomski računi, takoj ko bo sistem v celoti operativen, tvorno in natančno uporabljali v vseh državah članicah in pri sprejemanju vseh tozadevnih odločitev Unije kot ključna podlaga za ocene vpliva, akcijske načrte, zakonodajne predloge in druge pomembne rezultate ustreznih politik. |
| --- | --- |

(8)

Zelo pomembno je, da se bodo evropski okoljsko-ekonomski računi, takoj ko bo sistem v celoti operativen, tvorno in natančno uporabljali v vseh državah članicah in pri sprejemanju vseh tozadevnih odločitev Unije kot ključna podlaga za ocene vpliva, akcijske načrte, zakonodajne predloge in druge pomembne rezultate ustreznih politik.

| (9) | Hitreje dostopne podatke bi bilo mogoče dobiti tudi s kratkoročnim napovedovanjem, pri katerem se uporabljajo statistične metode, podobne tistim, ki se uporabljajo pri predvidevanjih za pripravo zanesljivih ocen. |
| --- | --- |

(9)

Hitreje dostopne podatke bi bilo mogoče dobiti tudi s kratkoročnim napovedovanjem, pri katerem se uporabljajo statistične metode, podobne tistim, ki se uporabljajo pri predvidevanjih za pripravo zanesljivih ocen.

| (10) | Satelitski računi omogočajo prožno razširitev analitičnih zmogljivosti nacionalnega računovodstva na izbrana družbeno občutljiva področja, kot so pritiski na okolje zaradi človekove dejavnosti, ne da bi s tem čezmerno obremenjevali ali motili osrednji sistem. Javnosti bi bilo treba redno omogočati dostop do satelitskih računov v razumljivi obliki. |
| --- | --- |

(10)

Satelitski računi omogočajo prožno razširitev analitičnih zmogljivosti nacionalnega računovodstva na izbrana družbeno občutljiva področja, kot so pritiski na okolje zaradi človekove dejavnosti, ne da bi s tem čezmerno obremenjevali ali motili osrednji sistem. Javnosti bi bilo treba redno omogočati dostop do satelitskih računov v razumljivi obliki.

| (11) | Sistem za integrirano okoljsko in ekonomsko računovodstvo (SEEA – System of integrated Environmental Economic Accounts), ki so ga skupaj razvili Združeni narodi, Evropska komisija, Mednarodni denarni sklad, Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj in Svetovna banka, je satelitski sistem sistema SNR. Znotraj skupnega okvira združuje ekonomske in okoljske informacije, cilj pri tem pa je merjenje prispevka okolja h gospodarstvu in vpliva gospodarstva na okolje. Oblikovalcem politike zagotavlja kazalnike in opisne statistične podatke za spremljanje teh medsebojnih vplivov ter zbirko podatkov za strateško načrtovanje in analizo politike kot podlago za določanje bolj trajnostnih razvojnih poti. |
| --- | --- |

(11)

Sistem za integrirano okoljsko in ekonomsko računovodstvo (SEEA – System of integrated Environmental Economic Accounts), ki so ga skupaj razvili Združeni narodi, Evropska komisija, Mednarodni denarni sklad, Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj in Svetovna banka, je satelitski sistem sistema SNR. Znotraj skupnega okvira združuje ekonomske in okoljske informacije, cilj pri tem pa je merjenje prispevka okolja h gospodarstvu in vpliva gospodarstva na okolje. Oblikovalcem politike zagotavlja kazalnike in opisne statistične podatke za spremljanje teh medsebojnih vplivov ter zbirko podatkov za strateško načrtovanje in analizo politike kot podlago za določanje bolj trajnostnih razvojnih poti.

| (12) | Kolikor je to mogoče, sistem SEEA združuje in vključuje različne kategorije okoljsko-ekonomskih računov. Na splošno vse te kategorije širijo obstoječe koncepte stroškov, akumulacije kapitala in zaloge kapitala iz sistema SNR bodisi tako, da jih dopolnjujejo z dodatnimi podatki v fizičnem smislu, namen pri tem pa je zajetje okoljskih stroškov in uporabe naravnih virov v proizvodnji, bodisi tako, da jih spreminjajo z vključitvijo teh učinkov, izraženih v denarju. V okviru te splošne usmeritve se različne obstoječe kategorije precej razlikujejo tako po metodologiji kot tudi po obravnavanih okoljskih vprašanjih. |
| --- | --- |

(12)

Kolikor je to mogoče, sistem SEEA združuje in vključuje različne kategorije okoljsko-ekonomskih računov. Na splošno vse te kategorije širijo obstoječe koncepte stroškov, akumulacije kapitala in zaloge kapitala iz sistema SNR bodisi tako, da jih dopolnjujejo z dodatnimi podatki v fizičnem smislu, namen pri tem pa je zajetje okoljskih stroškov in uporabe naravnih virov v proizvodnji, bodisi tako, da jih spreminjajo z vključitvijo teh učinkov, izraženih v denarju. V okviru te splošne usmeritve se različne obstoječe kategorije precej razlikujejo tako po metodologiji kot tudi po obravnavanih okoljskih vprašanjih.

| (13) | Komisija je svojo prvo strategijo v zvezi z „ekološkim računovodstvom“ predstavila leta 1994. Od takrat so Komisija (Eurostat) in države članice razvile in preskusile računovodske metode do te mere, da nekatere države članice zdaj redno zagotavljajo prve sklope okoljsko-ekonomskih računov. Najpogostejši so računi o fizičnem pretoku emisij v zrak (vključno s toplogrednimi plini) in o porabi materiala ter denarni računi o izdatkih in davkih v zvezi z varstvom okolja. |
| --- | --- |

(13)

Komisija je svojo prvo strategijo v zvezi z „ekološkim računovodstvom“ predstavila leta 1994. Od takrat so Komisija (Eurostat) in države članice razvile in preskusile računovodske metode do te mere, da nekatere države članice zdaj redno zagotavljajo prve sklope okoljsko-ekonomskih računov. Najpogostejši so računi o fizičnem pretoku emisij v zrak (vključno s toplogrednimi plini) in o porabi materiala ter denarni računi o izdatkih in davkih v zvezi z varstvom okolja.

| (14) | Eden od ciljev za obdobje, na katerega se nanaša Statistični program Skupnosti 2008–2012, je sprejetje pobud za nadomestitev dogovorov z zakonodajo Unije na določenih področjih, kjer se redno pripravlja evropska statistika in ki so dovolj razvita. |
| --- | --- |

(14)

Eden od ciljev za obdobje, na katerega se nanaša Statistični program Skupnosti 2008–2012, je sprejetje pobud za nadomestitev dogovorov z zakonodajo Unije na določenih področjih, kjer se redno pripravlja evropska statistika in ki so dovolj razvita.

| (15) | Uredba (ES) št. 223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2009 o evropski statistiki (5) zagotavlja referenčni okvir za evropske okoljsko-ekonomske račune. Zahteva zlasti skladnost evropske statistike z načeli strokovne neodvisnosti, nepristranskosti, objektivnosti, zanesljivosti in zaupnosti statističnih podatkov ter stroškovne učinkovitosti. |
| --- | --- |

(15)

Uredba (ES) št. 223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2009 o evropski statistiki (5) zagotavlja referenčni okvir za evropske okoljsko-ekonomske račune. Zahteva zlasti skladnost evropske statistike z načeli strokovne neodvisnosti, nepristranskosti, objektivnosti, zanesljivosti in zaupnosti statističnih podatkov ter stroškovne učinkovitosti.

| (16) | Ker se oblikujejo različni sklopi okoljsko-ekonomskih računov in ker ti niso razviti v enaki meri, bi bilo treba sprejeti modularno strukturo, ki bo omogočala ustrezno prožnost in med drugim dopuščala tudi uvajanje dodatnih modulov. |
| --- | --- |

(16)

Ker se oblikujejo različni sklopi okoljsko-ekonomskih računov in ker ti niso razviti v enaki meri, bi bilo treba sprejeti modularno strukturo, ki bo omogočala ustrezno prožnost in med drugim dopuščala tudi uvajanje dodatnih modulov.

| (17) | Oblikovati bi bilo treba program pilotnih študij za izboljšanje poročanja in kakovosti podatkov, izboljšanje metodologij in pripravo na nadaljnji razvoj. |
| --- | --- |

(17)

Oblikovati bi bilo treba program pilotnih študij za izboljšanje poročanja in kakovosti podatkov, izboljšanje metodologij in pripravo na nadaljnji razvoj.

| (18) | Preden se postavijo dodatne zahteve glede poročanja, bi bilo treba opraviti oceno izvedljivosti. |
| --- | --- |

(18)

Preden se postavijo dodatne zahteve glede poročanja, bi bilo treba opraviti oceno izvedljivosti.

| (19) | Komisija bi morala imeti pooblastila, na podlagi katerih bi državam članicam v času prehodnih obdobij lahko odobrila odstopanja, če bi te morale temeljiteje prilagoditi svoje nacionalne statistične sisteme. |
| --- | --- |

(19)

Komisija bi morala imeti pooblastila, na podlagi katerih bi državam članicam v času prehodnih obdobij lahko odobrila odstopanja, če bi te morale temeljiteje prilagoditi svoje nacionalne statistične sisteme.

| (20) | Unija bi morala spodbujati uvajanje okoljsko-ekonomskih računov v tretjih državah, zlasti tistih, ki si delijo okoljske vire (pretežno vodo) z državami članicami. |
| --- | --- |

(20)

Unija bi morala spodbujati uvajanje okoljsko-ekonomskih računov v tretjih državah, zlasti tistih, ki si delijo okoljske vire (pretežno vodo) z državami članicami.

| (21) | Ker cilja te uredbe, in sicer vzpostavitve skupnega okvira za zbiranje, pripravljanje, pošiljanje in ocenjevanje evropskih okoljsko-ekonomskih računov, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker se ta cilj lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja. |
| --- | --- |

(21)

Ker cilja te uredbe, in sicer vzpostavitve skupnega okvira za zbiranje, pripravljanje, pošiljanje in ocenjevanje evropskih okoljsko-ekonomskih računov, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker se ta cilj lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja.

| (22) | V skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejem aktov za namene prilagajanja modulov okoljskemu, gospodarskemu in tehničnemu razvoju ter za zagotavljanje metodoloških smernic. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način. |
| --- | --- |

(22)

V skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejem aktov za namene prilagajanja modulov okoljskemu, gospodarskemu in tehničnemu razvoju ter za zagotavljanje metodoloških smernic. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način.

| (23) | Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (6). |
| --- | --- |

(23)

Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (6).

| (24) | Opravljena so bila posvetovanja z Odborom za evropski statistični sistem – |
| --- | --- |

(24)

Opravljena so bila posvetovanja z Odborom za evropski statistični sistem –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Vsebina

Ta uredba vzpostavlja skupni okvir za zbiranje, pripravljanje, pošiljanje in ocenjevanje evropskih okoljsko-ekonomskih računov z namenom oblikovanja okoljsko-ekonomskih računov kot satelitskih računov ESR 95 z zagotavljanjem metodologije, skupnih standardov, opredelitev pojmov, razvrstitev in računovodskih pravil, ki jih je treba uporabljati pri pripravi okoljsko-ekonomskih računov.

Člen 2

Opredelitev pojmov

Za namene te uredbe se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| 1. | „emisija v zrak“ pomeni fizični tok plinastih ali trdnih snovi iz nacionalnega gospodarstva (procesov proizvodnje ali porabe) v ozračje (del okoljskega sistema); |
| --- | --- |

1.

„emisija v zrak“ pomeni fizični tok plinastih ali trdnih snovi iz nacionalnega gospodarstva (procesov proizvodnje ali porabe) v ozračje (del okoljskega sistema);

| 2. | „davek v zvezi z varstvom okolja“ pomeni davek, katerega davčna osnova je fizična enota (ali približek fizične enote) nečesa, kar ima dokazan poseben negativni vpliv na okolje, in ki je v ESR-95 opredeljen kot davek; |
| --- | --- |

2.

„davek v zvezi z varstvom okolja“ pomeni davek, katerega davčna osnova je fizična enota (ali približek fizične enote) nečesa, kar ima dokazan poseben negativni vpliv na okolje, in ki je v ESR-95 opredeljen kot davek;

| 3. | „računi snovnih tokov v celotnem gospodarstvu“ (EW-MFA – economy-wide material flow accounts) pomenijo dosledne zbirke snovnih vložkov v nacionalna gospodarstva, spremembe zalog snovi v gospodarstvu in snovne učinke za druga gospodarstva ali okolje. |
| --- | --- |

3.

„računi snovnih tokov v celotnem gospodarstvu“ (EW-MFA – economy-wide material flow accounts) pomenijo dosledne zbirke snovnih vložkov v nacionalna gospodarstva, spremembe zalog snovi v gospodarstvu in snovne učinke za druga gospodarstva ali okolje.

Člen 3

Moduli

1.   Okoljsko-ekonomski računi, ki jih je treba pripraviti na podlagi skupnega okvira iz člena 1, se razvrstijo v naslednje module:

| (a) | modul za račune emisij v zrak, kakor je določeno v Prilogi I; |
| --- | --- |

(a)

modul za račune emisij v zrak, kakor je določeno v Prilogi I;

| (b) | modul za davke v zvezi z varstvom okolja po gospodarski dejavnosti, kakor je določeno v Prilogi II; |
| --- | --- |

(b)

modul za davke v zvezi z varstvom okolja po gospodarski dejavnosti, kakor je določeno v Prilogi II;

| (c) | modul za račune snovnih tokov v celotnem gospodarstvu, kakor je določeno v Prilogi III. |
| --- | --- |

(c)

modul za račune snovnih tokov v celotnem gospodarstvu, kakor je določeno v Prilogi III.

2.   Vsaka priloga vsebuje naslednje informacije:

| (a) | cilje, katerih uresničevanje terja pripravo računov; |
| --- | --- |

(a)

cilje, katerih uresničevanje terja pripravo računov;

| (b) | obseg računov; |
| --- | --- |

(b)

obseg računov;

| (c) | seznam značilnosti, za katere je treba pripravljati in pošiljati podatke; |
| --- | --- |

(c)

seznam značilnosti, za katere je treba pripravljati in pošiljati podatke;

| (d) | prvo referenčno leto, pogostnost in roke za pošiljanje podatkov za pripravo računov; |
| --- | --- |

(d)

prvo referenčno leto, pogostnost in roke za pošiljanje podatkov za pripravo računov;

| (e) | poročevalne preglednice; |
| --- | --- |

(e)

poročevalne preglednice;

| (f) | najdaljše trajanje prehodnih obdobij iz člena 8, za katera Komisija lahko odobri odstopanja. |
| --- | --- |

(f)

najdaljše trajanje prehodnih obdobij iz člena 8, za katera Komisija lahko odobri odstopanja.

3.   Komisija je pooblaščena, da v skladu s členom 9 sprejema delegirane akte, kadar je potrebno upoštevati okoljski, gospodarski in tehnični razvoj, za:

| (a) | zagotavljanje metodoloških smernic in |
| --- | --- |

(a)

zagotavljanje metodoloških smernic in

| (b) | posodabljanje prilog iz odstavka 1 glede informacij iz odstavka 2(c) do (e). |
| --- | --- |

(b)

posodabljanje prilog iz odstavka 1 glede informacij iz odstavka 2(c) do (e).

Komisija pri izvajanju pooblastil na podlagi tega odstavka zagotovi, da delegirani akti, ki jih sprejme, državam članicam in poročevalskim enotam ne povzročajo znatnejših dodatnih upravnih bremen.

Člen 4

Pilotne študije

1.   Komisija pripravi program pilotnih študij, ki jih države članice prostovoljno izvajajo v namene razvoja poročanja in izboljšanja kakovosti podatkov, vzpostavljanja dolgoročne serije in razvoja metodologije. V ta program se vključijo tudi pilotne študije, s katerimi se preskusi izvedljivost uvajanja novih modulov okoljsko-ekonomskih računov. Komisija pri pripravi programa zagotovi, da delegirani akti državam članicam in poročevalskim enotam ne povzročajo nobenih dodatnih upravnih ali finančnih bremen.

2.   Komisija oceni in objavi izsledke pilotnih študij, pri čemer upošteva koristi razpoložljivosti podatkov glede na stroške zbiranja podatkov in upravno obremenitev s poročanjem. Ti izsledki se upoštevajo pri predlogih za uvedbo novih modulov okoljsko-ekonomskih računov, ki jih Komisija lahko vključi v poročilo iz člena 10.

Člen 5

Zbiranje podatkov

1.   Države članice v skladu s prilogami k tej uredbi zbirajo podatke, potrebne za opazovanje značilnosti iz člena 3(2)(c).

2.   Države članice ob upoštevanju načela upravne poenostavitve zbirajo potrebne podatke s kombinacijo spodaj naštetih različnih virov:

| (a) | raziskav; |
| --- | --- |

(a)

raziskav;

| (b) | postopkov statističnega ocenjevanja v primerih, pri katerih nekatere značilnosti niso bile opazovane pri vseh enotah; |
| --- | --- |

(b)

postopkov statističnega ocenjevanja v primerih, pri katerih nekatere značilnosti niso bile opazovane pri vseh enotah;

| (c) | administrativnih virov. |
| --- | --- |

(c)

administrativnih virov.

3.   Države članice obvestijo Komisijo in zagotovijo podrobne podatke o uporabljenih metodah in virih.

Člen 6

Pošiljanje podatkov Komisiji (Eurostatu)

1.   Države članice pošljejo Komisiji (Eurostatu) podatke, določene v prilogah, vključno z zaupnimi podatki, v rokih, določenih v prilogah.

2.   Podatki se pošiljajo v ustrezni tehnični obliki, ki jo določi Komisija z izvedbenimi akti. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 11(2).

Člen 7

Ocena kakovosti

1.   Za namene te uredbe se za podatke, ki jih je treba poslati, uporabljajo merila kakovosti iz člena 12(1) Uredbe (ES) št. 223/2009.

2.   Države članice Komisiji (Eurostatu) predložijo poročilo o kakovosti poslanih podatkov.

3.   Pri uporabi meril kakovosti iz odstavka 1 pri podatkih, ki jih zajema ta uredba, Komisija sprejme izvedbene akte z namenom opredelitve načinov, strukture in časovnih presledkov poročil o kakovosti. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 11(2).

4.   Komisija (Eurostat) oceni kakovost poslanih podatkov in lahko v roku enega meseca od prejema podatkov od zadevnih držav članic zahteva, da predložijo dodatne informacije o podatkih oziroma revidiran sklop podatkov.

Člen 8

Odstopanja

1.   Komisija lahko sprejme izvedbene akte s katerimi državam članicam v prehodnih obdobjih iz prilog odobri odstopanja, če so v nacionalnih statističnih sistemih potrebne večje prilagoditve. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 11(2).

2.   Za namene pridobitve odstopanja iz odstavka 1 zadevna država članica Komisiji predloži ustrezno utemeljeno prošnjo do 12. novembra 2011.

Člen 9

Izvajanje pooblastila

1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2.   Pooblastilo iz člena 3(3) se prenese na Komisijo za obdobje 5 let od 11. avgusta 2011. Komisija pripravi poročilo o prenesenem pooblastilu najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljša za enako obdobje, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.

3.   Pooblastilo iz člena 3(3) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. Z odločitvijo o preklicu preneha veljati prenos pooblastila, naveden v tej odločitvi. Odločitev začne učinkovati dan po njeni objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je v njej določen. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4.   Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

5.   Delegirani akt, sprejet v skladu s členom 3(3), začne veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu, ali če sta pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestila Komisijo, da ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

Člen 10

Poročanje in pregled

Komisija do 31. decembra 2013 in nato vsaka tri leta Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o izvajanju te uredbe. V tem poročilu se oceni zlasti kakovost poslanih podatkov, metode zbiranja podatkov, upravno breme za države članice in poročevalske enote ter uporabnost in učinkovitost teh statistik.

Poročilo po potrebi in ob upoštevanju izsledkov iz člena 4(2) spremljajo predlogi:

| — | za uvedbo novih modulov okoljsko-ekonomskih računov, kot so računi izdatkov in prihodkov, povezanih z varstvom okolja (EPER – Environmental Protection Expenditure and Revenues)/računi izdatkov za varstvo okolja (EPEA – Environmental Protection Expenditure Accounts), sektor okoljskega blaga in storitev (EGSS – Environmental Goods and Services Sector), energetski računi, z okoljem povezani transferji (subvencije), računi izkoriščanja naravnih virov in izdatkov za upravljanje (RUMEA – Resource Use and Management Expenditure Accounts), vodni računi (kvantitativni in kvalitativni), odpadkovni računi, gozdarski računi, računi ekosistemskih storitev, računi snovnih zalog v celotnem gospodarstvu (EW-MSA – Economy-Wide Material Stock Accounts) in meritve neuporabljenih izkopanih zemeljskih snovi (vključno s prstjo), |
| --- | --- |

—

za uvedbo novih modulov okoljsko-ekonomskih računov, kot so računi izdatkov in prihodkov, povezanih z varstvom okolja (EPER – Environmental Protection Expenditure and Revenues)/računi izdatkov za varstvo okolja (EPEA – Environmental Protection Expenditure Accounts), sektor okoljskega blaga in storitev (EGSS – Environmental Goods and Services Sector), energetski računi, z okoljem povezani transferji (subvencije), računi izkoriščanja naravnih virov in izdatkov za upravljanje (RUMEA – Resource Use and Management Expenditure Accounts), vodni računi (kvantitativni in kvalitativni), odpadkovni računi, gozdarski računi, računi ekosistemskih storitev, računi snovnih zalog v celotnem gospodarstvu (EW-MSA – Economy-Wide Material Stock Accounts) in meritve neuporabljenih izkopanih zemeljskih snovi (vključno s prstjo),

| — | namenjeni nadaljnjemu izboljšanju kakovosti podatkov in metod njihovega zbiranja ter s tem izboljšanju pokritosti in primerljivosti podatkov in zmanjšanju upravnih bremen za podjetja in upravne strukture. |
| --- | --- |

—

namenjeni nadaljnjemu izboljšanju kakovosti podatkov in metod njihovega zbiranja ter s tem izboljšanju pokritosti in primerljivosti podatkov in zmanjšanju upravnih bremen za podjetja in upravne strukture.

Člen 11

Odbor

1.   Komisiji pomaga Odbor za evropski statistični sistem, ustanovljen z Uredbo (ES) št. 223/2009. Ta odbor nastopa kot odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabi člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.

Člen 12

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Strasbourgu, 6. julija 2011

Za Evropski parlament

Predsednik

J. BUZEK

Za Svet

Predsednik

M. DOWGIELEWICZ

---

(1)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 7. junija 2011 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 21. junija 2011.

1

(2)  UL L 242, 10.9.2002, str. 1.

2

(3)  UL L 344, 28.12.2007, str. 15.

3

(4)  UL L 310, 30.11.1996, str. 1.

4

(5)  UL L 87, 31.3.2009, str. 164.

5

(6)  UL L 55, 28.2.2011, str. 13.

6

---

PRILOGA I

MODUL ZA RAČUNE EMISIJ V ZRAK

Oddelek 1

CILJI

V računih emisij v zrak so evidentirani in predstavljeni podatki o emisijah v zrak na način, ki je skladen s sistemom nacionalnih računov. V njih so evidentirane emisije v zrak iz nacionalnih gospodarstev; te emisije so razčlenjene po gospodarskih dejavnostih, ki izpuščajo emisije v zrak, kakor je opisano v ESR 95. Gospodarske dejavnosti zajemajo proizvodnjo in porabo.

V tej prilogi so opredeljeni podatki, ki jih morajo države članice zbirati, pripravljati, pošiljati in ocenjevati za račune emisij v zrak. Ti podatki bodo pripravljeni na način, ki povezuje emisije z gospodarskimi dejavnostmi proizvodnje in porabe gospodarskih panog in gospodinjstev. Podatki o neposrednih emisijah, ki se poročajo na podlagi te uredbe, bodo združeni z ekonomskimi preglednicami input-output, preglednicami ponudbe in porabe ter podatki o porabi gospodinjstev, ki se Komisiji (Eurostatu) že poročajo v sklopu poročanja na podlagi ESR 95.

Oddelek 2

OBSEG

Računi emisij v zrak imajo iste sistemske meje kot ESR 95 in prav tako temeljijo na načelu rezidenčnosti.

Pojem rezidenčnost v skladu z ESR 95 temelji na naslednjem načelu: enota je rezidenčna enota države, če je njen gospodarski interes osredotočen na gospodarsko ozemlje te države – tj. kadar na tem ozemlju daljše obdobje (eno leto ali več) opravlja gospodarske dejavnosti.

V računih emisij v zrak so evidentirane emisije, ki izhajajo iz dejavnosti vseh rezidenčnih enot, ne glede na to, kje te emisije geografsko dejansko nastanejo.

V računih emisij v zrak so evidentirani tokovi ostankov plinastih snovi in trdnih delcev, ki izvirajo iz nacionalnega gospodarstva in se sproščajo v ozračje. Za namene te uredbe se pojem „ozračje“ nanaša na del okoljskega sistema. Sistemska meja se nanaša na mejo med nacionalnim gospodarstvom (kot delom gospodarskega sistema) in ozračjem (kot delom okoljskega sistema). Izpuščene snovi so po prečkanju te sistemske meje zunaj človekovega nadzora, postanejo del naravnih snovnih ciklov in lahko sprožijo več vrst okoljskih učinkov.

Oddelek 3

SEZNAM ZNAČILNOSTI

Države članice pripravijo statistične podatke o emisijah naslednjih onesnaževal zraka:

| Ime emisije v zrak | Simbol emisije v zrak | Merska enota |
| --- | --- | --- |
| Ogljikov dioksid brez emisij iz biomase | CO2 | 1 000 ton (Gg) |
| Ogljikov dioksid iz biomase | CO2 iz biomase | 1 000 ton (Gg) |
| Dušikov oksid | N2O | tone (Mg) |
| Metan | CH4 | tone (Mg) |
| Perfluorirani ogljikovodiki | PFC | tone (Mg) ekvivalenta CO2 |
| Fluorirani ogljikovodiki | HFC | tone (Mg) ekvivalenta CO2 |
| Žveplov heksafluorid | SF6 | tone (Mg) ekvivalenta CO2 |
| Dušikovi oksidi | NOX | tone (Mg) ekvivalenta NO2 |
| Nemetanske hlapne organske spojine | NMVOC | tone (Mg) |
| Ogljikov monoksid | CO | tone (Mg) |
| Delci < 10 μm | PM10 | tone (Mg) |
| Delci < 2,5 μm | PM2,5 | tone (Mg) |
| Žveplov dioksid | SO2 | tone (Mg) |
| Amoniak | NH3 | tone (Mg) |

Ime emisije v zrak

Simbol emisije v zrak

Merska enota

Ogljikov dioksid brez emisij iz biomase

CO2

1 000 ton (Gg)

Ogljikov dioksid iz biomase

CO2 iz biomase

1 000 ton (Gg)

Dušikov oksid

N2O

tone (Mg)

Metan

CH4

tone (Mg)

Perfluorirani ogljikovodiki

PFC

tone (Mg) ekvivalenta CO2

Fluorirani ogljikovodiki

HFC

tone (Mg) ekvivalenta CO2

Žveplov heksafluorid

SF6

tone (Mg) ekvivalenta CO2

Dušikovi oksidi

NOX

tone (Mg) ekvivalenta NO2

Nemetanske hlapne organske spojine

NMVOC

tone (Mg)

Ogljikov monoksid

CO

tone (Mg)

Delci < 10 μm

PM10

tone (Mg)

Delci < 2,5 μm

PM2,5

tone (Mg)

Žveplov dioksid

SO2

tone (Mg)

Amoniak

NH3

tone (Mg)

Vsi podatki se poročajo zaokroženi na eno decimalno mesto.

Oddelek 4

PRVO REFERENČNO LETO, POGOSTNOST IN ROKI ZA POŠILJANJE PODATKOV

| 1. | Statistični podatki se pripravljajo in pošiljajo na letni ravni. |
| --- | --- |

1.

Statistični podatki se pripravljajo in pošiljajo na letni ravni.

| 2. | Statistični podatki se pošljejo v 21 mesecih po koncu referenčnega leta. |
| --- | --- |

2.

Statistični podatki se pošljejo v 21 mesecih po koncu referenčnega leta.

| 3. | Da bi zadovoljili potrebe uporabnikov po popolnih in pravočasno posredovanih podatkovnih nizih, Komisija (Eurostat) – takoj ko je na voljo dovolj podatkov posameznih držav – pripravi ocene skupnih vrednosti na ravni EU-27 za glavne agregate tega modula. Kadar je le mogoče, Komisija (Eurostat) pripravi in objavi ocene za podatke, ki jih države članice niso posredovale v rokih, določenih v točki 2. |
| --- | --- |

3.

Da bi zadovoljili potrebe uporabnikov po popolnih in pravočasno posredovanih podatkovnih nizih, Komisija (Eurostat) – takoj ko je na voljo dovolj podatkov posameznih držav – pripravi ocene skupnih vrednosti na ravni EU-27 za glavne agregate tega modula. Kadar je le mogoče, Komisija (Eurostat) pripravi in objavi ocene za podatke, ki jih države članice niso posredovale v rokih, določenih v točki 2.

| 4. | Prvo referenčno leto je leto začetka veljavnosti te uredbe. |
| --- | --- |

4.

Prvo referenčno leto je leto začetka veljavnosti te uredbe.

| 5. | Države članice pri prvem pošiljanju podatkov vključijo letne podatke od leta 2008 do prvega referenčnega leta. |
| --- | --- |

5.

Države članice pri prvem pošiljanju podatkov vključijo letne podatke od leta 2008 do prvega referenčnega leta.

| 6. | Države članice pri vsakem naslednjem pošiljanju podatkov Komisiji predložijo letne podatke za leta n–4, n–3, n–2, n–1 in n, pri čemer je n referenčno leto. |
| --- | --- |

6.

Države članice pri vsakem naslednjem pošiljanju podatkov Komisiji predložijo letne podatke za leta n–4, n–3, n–2, n–1 in n, pri čemer je n referenčno leto.

Oddelek 5

POROČEVALNE PREGLEDNICE

| 1. | Za vse značilnosti iz oddelka 3 se pripravijo podatki na podlagi hierarhične razvrstitve gospodarskih dejavnosti NACE Rev. 2 (raven agregiranja A*64), ki je popolnoma skladna z ESR-95. Poleg tega se pripravijo podatki za:






  — | emisije v zrak iz gospodinjstev, |
| --- | --- | --- |

1.

Za vse značilnosti iz oddelka 3 se pripravijo podatki na podlagi hierarhične razvrstitve gospodarskih dejavnosti NACE Rev. 2 (raven agregiranja A*64), ki je popolnoma skladna z ESR-95. Poleg tega se pripravijo podatki za:

—

emisije v zrak iz gospodinjstev,

| — | premostitvene postavke, s katerimi so mišljene poročevalne postavke, ki jasno odpravljajo razlike med računi emisij v zrak, ki se sporočajo na podlagi te uredbe, in podatki, ki se poročajo v uradnih nacionalnih popisih emisij v zrak. |
| --- | --- |

—

premostitvene postavke, s katerimi so mišljene poročevalne postavke, ki jasno odpravljajo razlike med računi emisij v zrak, ki se sporočajo na podlagi te uredbe, in podatki, ki se poročajo v uradnih nacionalnih popisih emisij v zrak.

| 2. | Hierarhična razvrstitev iz odstavka 1:
  Emisije v zrak po gospodarskih panogah — NACE Rev. 2 (A*64)
  Emisije v zrak iz gospodinjstev






  — | Promet |
| --- | --- | --- |

2.

Hierarhična razvrstitev iz odstavka 1:

Emisije v zrak po gospodarskih panogah — NACE Rev. 2 (A*64)

Emisije v zrak iz gospodinjstev

—

Promet

| — | Ogrevanje/hlajenje |
| --- | --- |

—

Ogrevanje/hlajenje

| — | Drugo |
| --- | --- |

—

Drugo

Premostitvene postavke

Računi skupnih emisij v zrak (industrija + gospodinjstva)

| | Minus nacionalni rezidenti v tujini







  – | Nacionalna ribiška plovila, ki delujejo v tujini |
| --- | --- | --- |

Minus nacionalni rezidenti v tujini

–

Nacionalna ribiška plovila, ki delujejo v tujini

| – | Kopenski promet |
| --- | --- |

–

Kopenski promet

| – | Vodni promet |
| --- | --- |

–

Vodni promet

| – | Zračni promet |
| --- | --- |

–

Zračni promet

| | Plus nerezidenti na ozemlju







  - | Kopenski promet |
| --- | --- | --- |

Plus nerezidenti na ozemlju

+

Kopenski promet

| + | Vodni promet |
| --- | --- |

+

Vodni promet

| + | Zračni promet |
| --- | --- |

+

Zračni promet

| | (+ ali –) Druge prilagoditve in statistične razlike |
| --- | --- |

(+ ali –) Druge prilagoditve in statistične razlike

| | = Skupne emisije onesnaževala X, kot se poročajo v skladu z UNFCCC (1)/CLRTAP (2) |
| --- | --- |

= Skupne emisije onesnaževala X, kot se poročajo v skladu z UNFCCC (1)/CLRTAP (2)

Oddelek 6

NAJDALJŠE TRAJANJE PREHODNIH OBDOBIJ

Za izvajanje določb te priloge najdaljše prehodno obdobje traja dve leti od roka za prvo pošiljanje podatkov.

---

(1)  Okvirna konvencija Združenih narodov o spremembi podnebja.

(2)  Konvencija o onesnaževanju zraka na velike razdalje preko meja.

---

PRILOGA II

MODUL ZA DAVKE V ZVEZI Z VARSTVOM OKOLJA PO GOSPODARSKI DEJAVNOSTI

Oddelek 1

CILJI

V statistiki o davkih v zvezi z varstvom okolja so podatki evidentirani in predstavljeni z vidika davčnih zavezancev na način, ki je popolnoma skladen s podatki, ki se poročajo na podlagi ESR 95. V njej so evidentirani davčni prihodki nacionalnih gospodarstev v zvezi z varstvom okolja po gospodarskih dejavnostih. Gospodarske dejavnosti zajemajo proizvodnjo in porabo.

V tej prilogi so opredeljeni podatki, ki jih morajo države članice zbirati, pripravljati, pošiljati in ocenjevati za davčne prihodke v zvezi z varstvom okolja po gospodarski dejavnosti.

Davčni statistični podatki v zvezi z varstvom okolja lahko neposredno temeljijo na davčnih statističnih podatkih in vladnih finančnih statističnih podatkih, vendar ima uporaba davčnih podatkov, ki se poročajo na podlagi ESR-95, če je ta mogoča, nekatere prednosti.

Davčni statistični podatki v zvezi z varstvom okolja temeljijo na zneskih, evidentiranih v ocenah ali izjavah ali časovno prilagojenih denarnih prejemkih, da se zagotavlja skladnost z ESR-95 in izboljša mednarodna primerljivost.

ESR-95 vsebuje tudi informacije o tem, katere gospodarske panoge in sektorji plačujejo davke. Informacije o davkih, ki se poročajo na podlagi ESR-95, so v računih po institucionalnih sektorjih ter v preglednicah ponudbe in porabe.

Oddelek 2

OBSEG

Davki v zvezi z varstvom okolja imajo iste sistemske meje kot ESR 95 in so sestavljeni iz obveznih nevračljivih plačil v gotovini ali v naravi, ki jih pobira država ali institucije Unije.

Davki v zvezi z varstvom okolja spadajo v naslednje kategorije ESR 95:

| — | davki na proizvodnjo in uvoz (D.2), |
| --- | --- |

—

davki na proizvodnjo in uvoz (D.2),

| — | tekoči davki na dohodek, premoženje itd. (D.5), |
| --- | --- |

—

tekoči davki na dohodek, premoženje itd. (D.5),

| — | davki na kapital (D.91). |
| --- | --- |

—

davki na kapital (D.91).

Oddelek 3

SEZNAM ZNAČILNOSTI

Države članice pripravijo statistične podatke o davkih v zvezi z varstvom okolja v skladu z naslednjimi značilnostmi:

| — | davki na energijo, |
| --- | --- |

—

davki na energijo,

| — | prometni davki, |
| --- | --- |

—

prometni davki,

| — | davki na onesnaževanje, |
| --- | --- |

—

davki na onesnaževanje,

| — | davki na vire. |
| --- | --- |

—

davki na vire.

Vsi podatki se poročajo v milijonih nacionalne valute.

Oddelek 4

PRVO REFERENČNO LETO, POGOSTNOST IN ROKI ZA POŠILJANJE PODATKOV

| 1. | Statistični podatki se pripravljajo in pošiljajo na letni ravni. |
| --- | --- |

1.

Statistični podatki se pripravljajo in pošiljajo na letni ravni.

| 2. | Statistični podatki se pošljejo v 21 mesecih po koncu referenčnega leta. |
| --- | --- |

2.

Statistični podatki se pošljejo v 21 mesecih po koncu referenčnega leta.

| 3. | Da bi zadovoljili potrebe uporabnikov po popolnih in pravočasno posredovanih podatkovnih nizih, Komisija (Eurostat) – takoj ko je na voljo dovolj podatkov posameznih držav – pripravi ocene skupnih vrednosti na ravni EU-27 za glavne agregate tega modula. Kadar je le mogoče, Komisija (Eurostat) pripravi in objavi ocene za podatke, ki jih države članice niso posredovale v rokih, določenih v točki 2. |
| --- | --- |

3.

Da bi zadovoljili potrebe uporabnikov po popolnih in pravočasno posredovanih podatkovnih nizih, Komisija (Eurostat) – takoj ko je na voljo dovolj podatkov posameznih držav – pripravi ocene skupnih vrednosti na ravni EU-27 za glavne agregate tega modula. Kadar je le mogoče, Komisija (Eurostat) pripravi in objavi ocene za podatke, ki jih države članice niso posredovale v rokih, določenih v točki 2.

| 4. | Prvo referenčno leto je leto začetka veljavnosti te uredbe. |
| --- | --- |

4.

Prvo referenčno leto je leto začetka veljavnosti te uredbe.

| 5. | Države članice pri prvem pošiljanju podatkov vključijo letne podatke od leta 2008 do prvega referenčnega leta. |
| --- | --- |

5.

Države članice pri prvem pošiljanju podatkov vključijo letne podatke od leta 2008 do prvega referenčnega leta.

| 6. | Države članice pri vsakem naslednjem pošiljanju podatkov Komisiji predložijo letne podatke za leta n–4, n–3, n–2, n–1 in n, pri čemer je n referenčno leto. |
| --- | --- |

6.

Države članice pri vsakem naslednjem pošiljanju podatkov Komisiji predložijo letne podatke za leta n–4, n–3, n–2, n–1 in n, pri čemer je n referenčno leto.

Oddelek 5

POROČEVALNE PREGLEDNICE

Za vsako od značilnosti iz oddelka 3 se podatki sporočijo z vidika davčnih zavezancev.

V zvezi s proizvajalci se podatki poročajo razčlenjeni na podlagi hierarhične razvrstitve gospodarskih dejavnosti NACE Rev. 2 (raven agregiranja A*64, kakor je določeno v ESR 95).

V zvezi s porabniki se podatki poročajo za:

| — | gospodinjstva, |
| --- | --- |

—

gospodinjstva,

| — | nerezidente. |
| --- | --- |

—

nerezidente.

Če davka ni mogoče pripisati nobeni od zgornjih skupin dejavnosti, se podatki sporočijo kot nerazporejeni.

Oddelek 6

NAJDALJŠE TRAJANJE PREHODNIH OBDOBIJ

Za izvajanje določb te priloge najdaljše prehodno obdobje traja dve leti od roka za prvo pošiljanje podatkov.

---

PRILOGA III

MODUL ZA RAČUNE SNOVNIH TOKOV V CELOTNEM GOSPODARSTVU (EW-MFA)

Oddelek 1

CILJI

Modul za račune snovnih tokov v celotnem gospodarstvu zajema vse trdne, plinaste in tekoče snovi, razen zračnih in vodnih tokov, merjene v masnih enotah na leto. EW-MFA imajo tako kot sistem nacionalnih računov dva glavna namena. Podrobni snovni tokovi zagotavljajo bogato empirično zbirko podatkov za številne analitične študije. Prav tako se uporabljajo za pripravo različnih kazalnikov snovnih tokov v celotnem gospodarstvu za nacionalna gospodarstva.

V tej prilogi so opredeljeni podatki, ki jih morajo države članice zbirati, pripravljati, pošiljati in ocenjevati v zvezi z EW-MFA.

Oddelek 2

OBSEG

Razlikovanje med zalogami in tokovi je temeljno načelo sistema snovnih tokov. Na splošno je tok spremenljivka, ki meri količino v nekem časovnem obdobju, medtem ko je zaloga spremenljivka, ki meri količino v določenem trenutku. EW-MFA temeljijo na načelu tokov. Merijo tokove vhodnih in izhodnih snovi ter sprememb zalog v gospodarstvu v masnih enotah na leto.

EW-MFA so skladni z načeli sistema nacionalnih računov, kot je rezidenčno načelo. Nanašajo se na snovne tokove, povezane z dejavnostmi vseh rezidenčnih enot nacionalnega gospodarstva, ne glede na njihov geografski položaj.

V EW-MFA sta pomembni dve vrsti snovnih tokov, ki prečkajo sistemske meje:

| 1. | snovni tokovi med nacionalnim gospodarstvom in njegovim naravnim okoljem. Ti so sestavljeni iz pridobivanja snovi (tj. surovin, surovih ali neobdelanih) iz naravnega okolja in izpuščanja snovi (pogosto imenovanih ostanki) v naravno okolje; |
| --- | --- |

1.

snovni tokovi med nacionalnim gospodarstvom in njegovim naravnim okoljem. Ti so sestavljeni iz pridobivanja snovi (tj. surovin, surovih ali neobdelanih) iz naravnega okolja in izpuščanja snovi (pogosto imenovanih ostanki) v naravno okolje;

| 2. | snovni tokovi med nacionalnim gospodarstvom in preostalim svetovnim gospodarstvom. To zajema uvoz in izvoz. |
| --- | --- |

2.

snovni tokovi med nacionalnim gospodarstvom in preostalim svetovnim gospodarstvom. To zajema uvoz in izvoz.

Vsi tokovi, ki prečkajo te sistemske meje, so vključeni v EW-MFA, kot tudi dopolnjevanje umetnih zalog. Vsi drugi snovni tokovi v gospodarstvu niso predstavljeni v računih snovnih tokov v celotnem gospodarstvu. To pomeni, da se v EW-MFA obravnava celotno nacionalno gospodarstvo in da npr. medpanožne dostave proizvodov niso obravnavane. Prav tako niso obravnavani naravni tokovi v naravnem okolju.

Oddelek 3

SEZNAM ZNAČILNOSTI

Države članice po potrebi pripravljajo statistične podatke o značilnostih iz oddelka 5 za EW-MFA.

| 1. | Izkoriščanje domačih virov zajema letno količino trdnih, tekočih in plinastih snovi (razen zraka in vode), ki se pridobivajo iz naravnega okolja in se uporabljajo kot vložki v gospodarstvo. |
| --- | --- |

1.

Izkoriščanje domačih virov zajema letno količino trdnih, tekočih in plinastih snovi (razen zraka in vode), ki se pridobivajo iz naravnega okolja in se uporabljajo kot vložki v gospodarstvo.

| 2. | Fizični uvoz in fizični izvoz zajemata vse uvoženo ali izvoženo blago v masnih enotah. Blago, s katerim se trguje, zajema blago na vseh stopnjah obdelave, od polizdelkov do končnih izdelkov. |
| --- | --- |

2.

Fizični uvoz in fizični izvoz zajemata vse uvoženo ali izvoženo blago v masnih enotah. Blago, s katerim se trguje, zajema blago na vseh stopnjah obdelave, od polizdelkov do končnih izdelkov.

Oddelek 4

PRVO REFERENČNO LETO, POGOSTNOST IN ROKI ZA POŠILJANJE PODATKOV

| 1. | Statistični podatki se pripravljajo in pošiljajo na letni ravni. |
| --- | --- |

1.

Statistični podatki se pripravljajo in pošiljajo na letni ravni.

| 2. | Statistični podatki se pošljejo v 24 mesecih po koncu referenčnega leta. |
| --- | --- |

2.

Statistični podatki se pošljejo v 24 mesecih po koncu referenčnega leta.

| 3. | Da bi zadovoljili potrebe uporabnikov po popolnih in pravočasno posredovanih podatkovnih nizih, Komisija (Eurostat) – takoj ko je na voljo dovolj podatkov posameznih držav – pripravi ocene skupnih vrednosti na ravni EU-27 za glavne agregate tega modula. Kadar je le mogoče, Komisija (Eurostat) pripravi in objavi ocene za podatke, ki jih države članice niso posredovale v rokih, določenih v točki 2. |
| --- | --- |

3.

Da bi zadovoljili potrebe uporabnikov po popolnih in pravočasno posredovanih podatkovnih nizih, Komisija (Eurostat) – takoj ko je na voljo dovolj podatkov posameznih držav – pripravi ocene skupnih vrednosti na ravni EU-27 za glavne agregate tega modula. Kadar je le mogoče, Komisija (Eurostat) pripravi in objavi ocene za podatke, ki jih države članice niso posredovale v rokih, določenih v točki 2.

| 4. | Prvo referenčno leto je leto začetka veljavnosti te uredbe. |
| --- | --- |

4.

Prvo referenčno leto je leto začetka veljavnosti te uredbe.

| 5. | Države članice pri prvem pošiljanju podatkov vključijo letne podatke od leta 2008 do prvega referenčnega leta. |
| --- | --- |

5.

Države članice pri prvem pošiljanju podatkov vključijo letne podatke od leta 2008 do prvega referenčnega leta.

| 6. | Države članice pri vsakem naslednjem pošiljanju podatkov Komisiji predložijo letne podatke za leta n–4, n–3, n–2, n–1 in n, pri čemer je n referenčno leto. |
| --- | --- |

6.

Države članice pri vsakem naslednjem pošiljanju podatkov Komisiji predložijo letne podatke za leta n–4, n–3, n–2, n–1 in n, pri čemer je n referenčno leto.

Oddelek 5

POROČEVALNE PREGLEDNICE

Podatki, izraženi v masnih enotah, se pripravijo za značilnosti, navedene v naslednjih preglednicah.

Preglednica A – Domači viri

1.   Biomasa

1.1   Pridelki (razen krmnih pridelkov)

1.1.1   Žita

1.1.2   Korenovke, gomoljnice

1.1.3   Rastline za pridelavo sladkorja

1.1.4   Stročnice

1.1.5   Oreščki

1.1.6   Oljnice

1.1.7   Vrtnine

1.1.8   Sadje

1.1.9   Predivnice

1.1.10   Drugi pridelki d. n.

1.2   Ostanki pridelkov (uporabljeni), krmni pridelki in pašena biomasa

1.2.1   Ostanki posevkov (uporabljeni)

1.2.1.1   Slama

1.2.1.2   Drugi ostanki pridelkov (listi sladkorne pese in krmne pese, drugo)

1.2.2   Krmni pridelki in pašena biomasa

1.2.2.1   Krmni pridelki (vključno s pridelkom biomase iz travinja)

1.2.2.2   Pašena biomasa

1.3   Les (dodatno prostovoljno poročanje o čistem prirastu lesne zaloge)

1.3.1   Les (industrijska hlodovina)

1.3.2   Lesno gorivo in drugi izkoriščani les

1.4   Ulov prostoživečih rib, vodnih rastlin/živali, lov in nabiranje

1.4.1   Ulov prostoživečih rib

1.4.2   Vse druge vodne živali in rastline

1.4.3   Lov in nabiranje

2.   Kovinske rude (surove rude)

2.1   Železo

2.2   Barvne kovine

2.2.1   Baker (dodatno prostovoljno poročanje o vsebnosti kovin)

2.2.2   Nikelj (dodatno prostovoljno poročanje o vsebnosti kovin)

2.2.3   Svinec (dodatno prostovoljno poročanje o vsebnosti kovin)

2.2.4   Cink (dodatno prostovoljno poročanje o vsebnosti kovin)

2.2.5   Kositer (dodatno prostovoljno poročanje o vsebnosti kovin)

2.2.6   Zlato, srebro, platina in druge plemenite kovine

2.2.7   Boksit in druge aluminijeve rude

2.2.8   Uran in torij

2.2.9   Druge kovine d. n.

3.   Nekovinski minerali

3.1   Marmor, granit, peščenjak, porfir, bazalt, drugi okrasni ali gradbeni kamen (razen skrilavca)

3.2   Kreda in dolomit

3.3   Skrilavec

3.4   Minerali za kemijsko proizvodnjo in gnojila

3.5   Sol

3.6   Apnenec in sadra

3.7   Gline in kaolin

3.8   Pesek in gramoz

3.9   Druge kovine d. n.

3.10   Izkopani zemeljski materiali (vključno z zemljo), samo če so uporabljeni (prostovoljno poročanje)

4.   Fosilne energetske surovine/nosilci

4.1   Premog in druge trdne energetske surovine/nosilci

4.1.1   Lignit (rjavi premog)

4.1.2   Črni premog

4.1.3   Oljni skrilavec in katranski pesek

4.1.4   Šota

4.2   Tekoče in plinaste energetske surovine/nosilci

4.2.1   Surova nafta in utekočinjeni zemeljski plin (UZP)

4.2.2   Zemeljski plin

Preglednice B (Uvoz — celotna trgovina), C (Uvoz — trgovina zunaj EU), D (Izvoz — celotna trgovina), E (Izvoz — trgovina zunaj EU)

1.   Biomasa in proizvodi iz biomase

1.1   Pridelki, surovi in predelani

1.1.1   Žita, surova in predelana

1.1.2   Korenovke, gomoljnice, surove in predelane

1.1.3   Rastline za pridelavo sladkorja, surove in predelane

1.1.4   Stročnice, surove in predelane

1.1.5   Oreščki, surovi in predelani

1.1.6   Oljnice, surove in predelane

1.1.7   Vrtnine, surove in predelane

1.1.8   Sadje, surovo in predelano

1.1.9   Predivnice, surove in predelane

1.1.10   Drugi pridelki d. n., surovi in predelani

1.2   Ostanki pridelkov in krmni pridelki

1.2.1   Ostanki pridelkov (uporabljeni), surovi in predelani

1.2.1.1   Slama

1.2.1.2   Drugi ostanki pridelkov

1.2.2   Krmni pridelki

1.2.2.1   Krmni pridelki

1.3   Les in izdelki iz lesa

1.3.1   Les, surovi in predelani

1.3.2   Lesno gorivo in drugi izkoriščani les, surovi in predelani

1.4   Ulov rib in drugih vodnih živali in rastlin, surovih in predelanih

1.4.1   Ulov rib

1.4.2   Vse druge vodne živali in rastline

1.5   Žive živali, razen tistih iz točke 1.4, in živalski proizvodi

1.5.1   Žive živali, razen tistih iz točke 1.4

1.5.2   Meso in mesni pripravki

1.5.3   Mlečni izdelki, ptičja jajca in med

1.5.4   Drugi živalski proizvodi (živalska vlakna, koža, krzno, usnje itd.)

1.6   Proizvodi predvsem iz biomase

2.   Kovinske rude in koncentrati, surove in predelane

2.1   Železove rude in koncentrati, železo in jeklo, surovi in predelani

2.2   Rude barvnih kovin in koncentrati, surovi in predelani

2.2.1   Baker

2.2.2   Nikelj

2.2.3   Svinec

2.2.4   Cink

2.2.5   Kositer

2.2.6   Zlato, srebro, platina in druge plemenite kovine

2.2.7   Boksit in druge aluminijeve rude

2.2.8   Uran in torij

2.2.9   Druge kovine d. n.

2.3   Proizvodi predvsem iz kovin

3.   Nekovinski minerali, surovi in predelani

3.1   Marmor, granit, peščenjak, porfir, bazalt in drugi okrasni ali gradbeni kamen (razen skrilavca)

3.2   Kreda in dolomit

3.3   Skrilavec

3.4   Minerali za kemijsko proizvodnjo in gnojila

3.5   Sol

3.6   Apnenec in sadra

3.7   Gline in kaolin

3.8   Pesek in gramoz

3.9   Druge kovine d. n.

3.10   Izkopani zemeljski materiali (vključno z zemljo), samo če so uporabljeni (prostovoljno poročanje)

3.11   Proizvodi predvsem iz nekovinskih materialov

4.   Fosilne energetske surovine/nosilci, surovi in predelani

4.1   Premog in drugi trdni energenti, surovi in predelani

4.1.1   Lignit (rjavi premog)

4.1.2   Črni premog

4.1.3   Oljni skrilavec in katranski pesek

4.1.4   Šota

4.2   Tekoči in plinasti energenti, surovi in predelani

4.2.1   Surova nafta in utekočinjeni zemeljski plin (UZP)

4.2.2   Zemeljski plin

4.3   Proizvodi predvsem iz fosilnih energentov

5.   Drugi proizvodi

6.   Uvoženi (preglednici B in C)/izvoženi (preglednici D in E) odpadki za končno obdelavo in odstranjevanje

V preglednicah B in D se vključijo naslednje prilagoditve rezidenčnemu načelu:

Gorivo, ki so ga rezidenčne enote natočile v tujini (dodatek uvozni preglednici B), in gorivo, ki so ga nerezidenčne enote natočile na nacionalnem ozemlju (dodatek izvozni preglednici D)

| 1 | Gorivo za kopenski promet |
| --- | --- |

1

Gorivo za kopenski promet

| 2 | Gorivo za vodni promet |
| --- | --- |

2

Gorivo za vodni promet

| 3 | Gorivo za zračni promet |
| --- | --- |

3

Gorivo za zračni promet

Oddelek 6

NAJDALJŠE TRAJANJE PREHODNIH OBDOBIJ

Za izvajanje določb te priloge najdaljše prehodno obdobje traja dve leti od roka za prvo pošiljanje podatkov.

---

| 22.7.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 192/17 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 192/17

---

UREDBA (EU) št. 692/2011 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 6. julija 2011

o evropski statistiki turizma in razveljavitvi Direktive Sveta 95/57/ES

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 338(1) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po predložitvi osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Evropski svet je v svojih sklepih predsedstva z dne 14. decembra 2007 poudaril ključno vlogo, ki jo ima turizem pri zagotavljanju rasti in ustvarjanju novih delovnih mest v Uniji, ter pozval Komisijo, države članice, gospodarstvo in druge interesne skupine, naj združijo napore pri pravočasnem izvajanju programa za trajnostni in konkurenčni evropski turizem. |
| --- | --- |

(1)

Evropski svet je v svojih sklepih predsedstva z dne 14. decembra 2007 poudaril ključno vlogo, ki jo ima turizem pri zagotavljanju rasti in ustvarjanju novih delovnih mest v Uniji, ter pozval Komisijo, države članice, gospodarstvo in druge interesne skupine, naj združijo napore pri pravočasnem izvajanju programa za trajnostni in konkurenčni evropski turizem.

| (2) | Turistično gospodarstvo Unije ima pomembno mesto v gospodarstvu držav članic, saj pomeni turistična dejavnost velik potencialni vir novih delovnih mest. Za oceno njegove konkurenčnosti je treba dobro poznati obseg turizma, njegove značilnosti, značilnosti turista in turistično porabo ter koristi za gospodarstva držav članic. |
| --- | --- |

(2)

Turistično gospodarstvo Unije ima pomembno mesto v gospodarstvu držav članic, saj pomeni turistična dejavnost velik potencialni vir novih delovnih mest. Za oceno njegove konkurenčnosti je treba dobro poznati obseg turizma, njegove značilnosti, značilnosti turista in turistično porabo ter koristi za gospodarstva držav članic.

| (3) | Mesečni podatki so potrebni za izmero sezonskih vplivov povpraševanja po nastanitvenih gostinskih zmogljivostih in s tem pomaga državnim organom in gospodarskim subjektom razviti primernejše strategije in politike za izboljšanje sezonske razpršenosti počitnic in turističnih aktivnosti. |
| --- | --- |

(3)

Mesečni podatki so potrebni za izmero sezonskih vplivov povpraševanja po nastanitvenih gostinskih zmogljivostih in s tem pomaga državnim organom in gospodarskim subjektom razviti primernejše strategije in politike za izboljšanje sezonske razpršenosti počitnic in turističnih aktivnosti.

| (4) | Večina evropskih podjetij, ki delujejo v turizmu, so mala in srednje velika podjetja (MSP), katerih strateški pomen v evropskem turizmu ni omejen le na njihovo tržno vrednost in precejšen potencial, ki ga imajo za ustvarjanje novih delovnih mest. Prispevajo tudi k stabilnosti in blaginji lokalnih skupnosti, varovanju gostoljubnosti in lokalne identitete, ki sta zaščitni znak turizma v evropskih regijah. Glede na velikost MSP je treba preučiti potencialno administrativno obremenitev in uvesti sistem pragov poročanja, tako da bodo zadovoljene potrebe uporabnikov, hkrati pa zmanjšane obremenitve poročevalskih enot, pristojnih za zagotavljanje statističnih podatkov, zlasti MSP. |
| --- | --- |

(4)

Večina evropskih podjetij, ki delujejo v turizmu, so mala in srednje velika podjetja (MSP), katerih strateški pomen v evropskem turizmu ni omejen le na njihovo tržno vrednost in precejšen potencial, ki ga imajo za ustvarjanje novih delovnih mest. Prispevajo tudi k stabilnosti in blaginji lokalnih skupnosti, varovanju gostoljubnosti in lokalne identitete, ki sta zaščitni znak turizma v evropskih regijah. Glede na velikost MSP je treba preučiti potencialno administrativno obremenitev in uvesti sistem pragov poročanja, tako da bodo zadovoljene potrebe uporabnikov, hkrati pa zmanjšane obremenitve poročevalskih enot, pristojnih za zagotavljanje statističnih podatkov, zlasti MSP.

| (5) | Zaradi spreminjajoče se narave turističnega obnašanja po začetku veljavnosti Direktive Sveta 95/57/ES z dne 23. novembra 1995 o zbiranju statističnih podatkov na področju turizma (2) z vse večjim pomenom krajših turističnih potovanj in enodnevnih obiskov, ki v mnogih regijah ali državah pomembno prispevajo k turističnim prilivom, ob vse večjem pomenu nastanitvenih zmogljivosti, ki niso najete, ali nastanitvenih zmogljivosti v manjših obratih ter zaradi vse večjega vpliva svetovnega spleta na ravnanje turistov ob rezervacijah storitev in na turistično gospodarstvo, bi bilo treba pripravo statistike turizma temu ustrezno prilagoditi. |
| --- | --- |

(5)

Zaradi spreminjajoče se narave turističnega obnašanja po začetku veljavnosti Direktive Sveta 95/57/ES z dne 23. novembra 1995 o zbiranju statističnih podatkov na področju turizma (2) z vse večjim pomenom krajših turističnih potovanj in enodnevnih obiskov, ki v mnogih regijah ali državah pomembno prispevajo k turističnim prilivom, ob vse večjem pomenu nastanitvenih zmogljivosti, ki niso najete, ali nastanitvenih zmogljivosti v manjših obratih ter zaradi vse večjega vpliva svetovnega spleta na ravnanje turistov ob rezervacijah storitev in na turistično gospodarstvo, bi bilo treba pripravo statistike turizma temu ustrezno prilagoditi.

| (6) | Za zagotovitev ocene makroekonomskega pomena turizma v gospodarstvu držav članic na podlagi mednarodno sprejetega okvira satelitskih računov za turizem, ki prikazuje vpliv turizma na gospodarstvo in delovna mesta, je potrebno izboljšati razpoložljivost, popolnost in celovitost osnovnih statističnih podatkov s področja turizma, ki pomenijo vhodne podatke pri sestavljanju takih računov in so, če tako oceni Komisija, priprava na zakonodajni predlog o prenosu usklajenih tabel za satelitske račune za turizem. To zahteva posodobitev pravnih zahtev iz Direktive 95/57/ES. |
| --- | --- |

(6)

Za zagotovitev ocene makroekonomskega pomena turizma v gospodarstvu držav članic na podlagi mednarodno sprejetega okvira satelitskih računov za turizem, ki prikazuje vpliv turizma na gospodarstvo in delovna mesta, je potrebno izboljšati razpoložljivost, popolnost in celovitost osnovnih statističnih podatkov s področja turizma, ki pomenijo vhodne podatke pri sestavljanju takih računov in so, če tako oceni Komisija, priprava na zakonodajni predlog o prenosu usklajenih tabel za satelitske račune za turizem. To zahteva posodobitev pravnih zahtev iz Direktive 95/57/ES.

| (7) | Za preučitev glavnih gospodarskih in socialnih vprašanj v turizmu, zlasti novih vprašanj, ki zahtevajo posebno raziskovalno delo, Komisija potrebuje mikro-podatke. Turizem v Uniji ima pretežno med-evropsko razsežnost, kar pomeni, da mikro-podatki, ki izhajajo iz usklajene evropske statistike povpraševanja po iz države usmerjenem turizmu, že predstavljajo vir podatkov o v državo usmerjenem turističnem povpraševanju za ciljno državo članico in ne da bi bila naložena dodatna obremenitev, se izognemo podvojenemu opazovanju turističnih tokov. |
| --- | --- |

(7)

Za preučitev glavnih gospodarskih in socialnih vprašanj v turizmu, zlasti novih vprašanj, ki zahtevajo posebno raziskovalno delo, Komisija potrebuje mikro-podatke. Turizem v Uniji ima pretežno med-evropsko razsežnost, kar pomeni, da mikro-podatki, ki izhajajo iz usklajene evropske statistike povpraševanja po iz države usmerjenem turizmu, že predstavljajo vir podatkov o v državo usmerjenem turističnem povpraševanju za ciljno državo članico in ne da bi bila naložena dodatna obremenitev, se izognemo podvojenemu opazovanju turističnih tokov.

| (8) | Socialni turizem kar največ ljudem omogoča udeležbo v turizmu in lahko prispeva tudi k zmanjševanju sezonskih nihanj, krepitvi predstave evropskega državljanstva ter spodbujanju regionalnega razvoja, hkrati pa pospešuje razvoj specifičnih lokalnih gospodarstev. Komisija za oceno udeležbe različnih socio-demografskih skupin v turizmu ter spremljanje programov Unije na področju socialnega turizma potrebuje redne podatke o udeležbi v turizmu ter o turističnem vedenju teh skupin. |
| --- | --- |

(8)

Socialni turizem kar največ ljudem omogoča udeležbo v turizmu in lahko prispeva tudi k zmanjševanju sezonskih nihanj, krepitvi predstave evropskega državljanstva ter spodbujanju regionalnega razvoja, hkrati pa pospešuje razvoj specifičnih lokalnih gospodarstev. Komisija za oceno udeležbe različnih socio-demografskih skupin v turizmu ter spremljanje programov Unije na področju socialnega turizma potrebuje redne podatke o udeležbi v turizmu ter o turističnem vedenju teh skupin.

| (9) | Uveljavljen okvir na ravni Unije lahko prispeva k zagotovitvi zanesljivih, podrobnih in primerljivih podatkov, kar bo omogočilo pravilno spremljanje strukture in razvoja turistične ponudbe in povpraševanja. Na ravni Unije je bistvena zadostna primerljivost metodologije, definicij ter nabora statističnih podatkov in metapodatkov. |
| --- | --- |

(9)

Uveljavljen okvir na ravni Unije lahko prispeva k zagotovitvi zanesljivih, podrobnih in primerljivih podatkov, kar bo omogočilo pravilno spremljanje strukture in razvoja turistične ponudbe in povpraševanja. Na ravni Unije je bistvena zadostna primerljivost metodologije, definicij ter nabora statističnih podatkov in metapodatkov.

| (10) | Uredba (ES) št. 223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2009 o evropski statistiki (3), ki je referenčni okvir za to uredbo, določa, da zbiranje statističnih podatkov poteka ob upoštevanju visokih standardov nepristranskosti, preglednosti, zanesljivosti, objektivnosti, znanstvene neodvisnosti, stroškovne učinkovitosti in statistične zaupnosti. |
| --- | --- |

(10)

Uredba (ES) št. 223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2009 o evropski statistiki (3), ki je referenčni okvir za to uredbo, določa, da zbiranje statističnih podatkov poteka ob upoštevanju visokih standardov nepristranskosti, preglednosti, zanesljivosti, objektivnosti, znanstvene neodvisnosti, stroškovne učinkovitosti in statistične zaupnosti.

| (11) | Statistični organi na nacionalni ravni in na ravni Unije bi morali pri pripravi in razširjanju evropske statistike v okviru te uredbe upoštevati načela iz Evropskega statističnega kodeksa ravnanja, ki ga je Odbor za statistični program sprejel 24. februarja 2005 in je priložen k Priporočilu Komisije z dne 25. maja 2005 o neodvisnosti, integriteti in odgovornosti nacionalnih statističnih organov in statističnih organov Skupnosti. |
| --- | --- |

(11)

Statistični organi na nacionalni ravni in na ravni Unije bi morali pri pripravi in razširjanju evropske statistike v okviru te uredbe upoštevati načela iz Evropskega statističnega kodeksa ravnanja, ki ga je Odbor za statistični program sprejel 24. februarja 2005 in je priložen k Priporočilu Komisije z dne 25. maja 2005 o neodvisnosti, integriteti in odgovornosti nacionalnih statističnih organov in statističnih organov Skupnosti.

| (12) | Da bi se upošteval gospodarski, socialni in tehnični razvoj, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte v zvezi s posodobitvijo rokov za pošiljanje podatkov in prilog, razen za neobvezne podatke in omejitve obsega opazovanja, kot je opredeljeno v prilogah. Prav tako bi Komisija morala biti pooblaščena za prilagoditve definicij spremembam v mednarodnih definicijah. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način. |
| --- | --- |

(12)

Da bi se upošteval gospodarski, socialni in tehnični razvoj, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte v zvezi s posodobitvijo rokov za pošiljanje podatkov in prilog, razen za neobvezne podatke in omejitve obsega opazovanja, kot je opredeljeno v prilogah. Prav tako bi Komisija morala biti pooblaščena za prilagoditve definicij spremembam v mednarodnih definicijah. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način.

| (13) | Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (4). |
| --- | --- |

(13)

Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (4).

| (14) | Ker cilja te uredbe, in sicer vzpostavitve skupnega okvira za sistematičen razvoj, pripravo in razširjanje evropske statistike turizma, države članice zaradi pomanjkanja skupnih statističnih značilnosti in zahtev za kakovost ter pomanjkanja metodološke preglednosti ne morejo zadovoljivo doseči, zaradi skupnega statističnega okvira pa jih je lažje doseči na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja. |
| --- | --- |

(14)

Ker cilja te uredbe, in sicer vzpostavitve skupnega okvira za sistematičen razvoj, pripravo in razširjanje evropske statistike turizma, države članice zaradi pomanjkanja skupnih statističnih značilnosti in zahtev za kakovost ter pomanjkanja metodološke preglednosti ne morejo zadovoljivo doseči, zaradi skupnega statističnega okvira pa jih je lažje doseči na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja.

| (15) | Zaradi sprememb v turističnem gospodarstvu in vrsti podatkov, ki jih zahtevajo Komisija in drugi uporabniki evropske statistike turizma, določbe Direktive 95/57/ES niso več ustrezne. Zaradi posodobitve zakonodaje na tem področju je treba Direktivo 95/57/ES razveljaviti. |
| --- | --- |

(15)

Zaradi sprememb v turističnem gospodarstvu in vrsti podatkov, ki jih zahtevajo Komisija in drugi uporabniki evropske statistike turizma, določbe Direktive 95/57/ES niso več ustrezne. Zaradi posodobitve zakonodaje na tem področju je treba Direktivo 95/57/ES razveljaviti.

| (16) | Uredba je primeren način za zagotovitev uporabe skupnih standardov in priprave primerljive statistike. |
| --- | --- |

(16)

Uredba je primeren način za zagotovitev uporabe skupnih standardov in priprave primerljive statistike.

| (17) | Ukrepi, ki jih določa ta uredba, so skladni z mnenjem Odbora za evropski statistični sistem – |
| --- | --- |

(17)

Ukrepi, ki jih določa ta uredba, so skladni z mnenjem Odbora za evropski statistični sistem –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Vsebina

Ta uredba določa skupni okvir za sistematičen razvoj, pripravo in razširjanje evropske statistike turizma.

V ta namen države članice zbirajo, urejajo, obdelujejo in pošiljajo usklajene statistične podatke o turistični ponudbi in povpraševanju.

Člen 2

Opredelitev pojmov

1.   Za namene te uredbe je:

| (a) | „referenčno obdobje“ obdobje, na katero se nanašajo podatki; |
| --- | --- |

(a)

„referenčno obdobje“ obdobje, na katero se nanašajo podatki;

| (b) | „referenčno leto“ referenčno koledarsko leto; |
| --- | --- |

(b)

„referenčno leto“ referenčno koledarsko leto;

| (c) | „NACE Rev. 2“ skupna statistična klasifikacija gospodarskih dejavnosti v Uniji, kakor je bila uvedena z Uredbo (ES) št. 1893/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (5); |
| --- | --- |

(c)

„NACE Rev. 2“ skupna statistična klasifikacija gospodarskih dejavnosti v Uniji, kakor je bila uvedena z Uredbo (ES) št. 1893/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (5);

| (d) | „NUTS“ skupna klasifikacija statističnih teritorialnih enot za pripravo regionalnih statističnih podatkov v Uniji, uvedena z Uredbo (ES) št. 1059/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (6); |
| --- | --- |

(d)

„NUTS“ skupna klasifikacija statističnih teritorialnih enot za pripravo regionalnih statističnih podatkov v Uniji, uvedena z Uredbo (ES) št. 1059/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (6);

| (e) | „običajno okolje“ geografsko območje, ki ni nujno sklenjeno in znotraj katerega posameznik živi svoje običajno življenje ter je določeno na podlagi naslednjih meril: prehajanje upravnih meja ali oddaljenost od kraja običajnega prebivališča, trajanje obiska, pogostost obiska, namen obiska; |
| --- | --- |

(e)

„običajno okolje“ geografsko območje, ki ni nujno sklenjeno in znotraj katerega posameznik živi svoje običajno življenje ter je določeno na podlagi naslednjih meril: prehajanje upravnih meja ali oddaljenost od kraja običajnega prebivališča, trajanje obiska, pogostost obiska, namen obiska;

| (f) | „turizem“ dejavnost obiskovalcev, ki potujejo na glavni cilj potovanja izven njihovega običajnega okolja, za manj kot eno leto, iz katerega koli glavnega razloga, tudi poslovno, zaradi preživljanja prostega časa ali zaradi drugih osebnih razlogov, razen zaradi zaposlitve pri subjektu rezidentu obiskanega kraja; |
| --- | --- |

(f)

„turizem“ dejavnost obiskovalcev, ki potujejo na glavni cilj potovanja izven njihovega običajnega okolja, za manj kot eno leto, iz katerega koli glavnega razloga, tudi poslovno, zaradi preživljanja prostega časa ali zaradi drugih osebnih razlogov, razen zaradi zaposlitve pri subjektu rezidentu obiskanega kraja;

| (g) | „domači turizem“ obisk obiskovalcev znotraj države članice, ki so rezidenti te države članice; |
| --- | --- |

(g)

„domači turizem“ obisk obiskovalcev znotraj države članice, ki so rezidenti te države članice;

| (h) | „v državo usmerjeni turizem“ obisk obiskovalcev držav članic, ki niso rezidenti te države članice; |
| --- | --- |

(h)

„v državo usmerjeni turizem“ obisk obiskovalcev držav članic, ki niso rezidenti te države članice;

| (i) | „iz države usmerjeni turizem“ obisk rezidentov države članice, izven te države članice; |
| --- | --- |

(i)

„iz države usmerjeni turizem“ obisk rezidentov države članice, izven te države članice;

| (j) | „nacionalni turizem“ domači in iz države usmerjeni turizem; |
| --- | --- |

(j)

„nacionalni turizem“ domači in iz države usmerjeni turizem;

| (k) | „notranji turizem“ domači in v državo usmerjeni turizem; |
| --- | --- |

(k)

„notranji turizem“ domači in v državo usmerjeni turizem;

| (l) | „nastanitveni gostinski obrat“ lokalna enota enovrstne dejavnosti, kot je opredeljena v Prilogi k Uredbi Sveta (EGS) št. 696/93 z dne 15. marca 1993 o statističnih enotah za opazovanje in analizo gospodarstva v Skupnosti (7), ki zagotavlja kot plačano storitev – čeprav se cena lahko delno ali v celoti subvencionira – storitve nastanitve za krajši čas, kot so opisane v skupinah 55.1 (Dejavnost hotelov in podobnih nastanitvenih obratov), 55.2 (Dejavnost počitniških domov in podobnih nastanitvenih obratov za kratkotrajno bivanje) in 55.3 (Dejavnost avtokampov, taborov) NACE Rev. 2; |
| --- | --- |

(l)

„nastanitveni gostinski obrat“ lokalna enota enovrstne dejavnosti, kot je opredeljena v Prilogi k Uredbi Sveta (EGS) št. 696/93 z dne 15. marca 1993 o statističnih enotah za opazovanje in analizo gospodarstva v Skupnosti (7), ki zagotavlja kot plačano storitev – čeprav se cena lahko delno ali v celoti subvencionira – storitve nastanitve za krajši čas, kot so opisane v skupinah 55.1 (Dejavnost hotelov in podobnih nastanitvenih obratov), 55.2 (Dejavnost počitniških domov in podobnih nastanitvenih obratov za kratkotrajno bivanje) in 55.3 (Dejavnost avtokampov, taborov) NACE Rev. 2;

| (m) | „nastanitvena zmogljivost, ki ni najeta“ med drugim nastanitvena zmogljivost, ki jo brezplačno zagotovi sorodnik ali prijatelj in nastanitvena zmogljivost v lastnih počitniških bivališčih, vključno s časovnim zakupom; |
| --- | --- |

(m)

„nastanitvena zmogljivost, ki ni najeta“ med drugim nastanitvena zmogljivost, ki jo brezplačno zagotovi sorodnik ali prijatelj in nastanitvena zmogljivost v lastnih počitniških bivališčih, vključno s časovnim zakupom;

| (n) | „enodnevni obisk“ obisk brez prenočitve, ki ga opravi rezident izven običajnega okolja in se začne v kraju običajnega prebivališča. |
| --- | --- |

(n)

„enodnevni obisk“ obisk brez prenočitve, ki ga opravi rezident izven običajnega okolja in se začne v kraju običajnega prebivališča.

2.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 11 v zvezi s spremembami definicij iz odstavka 1 tega člena za namene prilagoditve teh definicij spremembam mednarodnih definicij.

Člen 3

Zajete vsebine in značilnosti zahtevanih podatkov

1.   Za namene te uredbe se podatki, ki jih pošljejo države članice v skladu s členom 9, nanašajo na:

| (a) | notranji turizem, v smislu zmogljivosti in zasedenosti nastanitvenih gostinskih obratov, za spremenljivke, periodičnost in razčlenitve iz oddelkov 1, 2 in 3 Priloge I; |
| --- | --- |

(a)

notranji turizem, v smislu zmogljivosti in zasedenosti nastanitvenih gostinskih obratov, za spremenljivke, periodičnost in razčlenitve iz oddelkov 1, 2 in 3 Priloge I;

| (b) | notranji turizem, v smislu prenočitev turistov v nastanitvenih zmogljivostih, ki niso najete, za spremenljivke, periodičnost in razčlenitev iz oddelka 4 Priloge I; |
| --- | --- |

(b)

notranji turizem, v smislu prenočitev turistov v nastanitvenih zmogljivostih, ki niso najete, za spremenljivke, periodičnost in razčlenitev iz oddelka 4 Priloge I;

| (c) | nacionalni turizem, v smislu turističnega povpraševanja, ki se nanaša na udeležbo v turizmu in značilnosti turističnih potovanj in obiskovalcev, za spremenljivke, periodičnost in razčlenitve iz oddelkov 1 in 2 Priloge II; |
| --- | --- |

(c)

nacionalni turizem, v smislu turističnega povpraševanja, ki se nanaša na udeležbo v turizmu in značilnosti turističnih potovanj in obiskovalcev, za spremenljivke, periodičnost in razčlenitve iz oddelkov 1 in 2 Priloge II;

| (d) | nacionalni turizem, v smislu turističnega povpraševanja, ki se nanaša na značilnosti enodnevnih obiskov, za spremenljivke, periodičnost in razčlenitve iz oddelka 3 Priloge II. |
| --- | --- |

(d)

nacionalni turizem, v smislu turističnega povpraševanja, ki se nanaša na značilnosti enodnevnih obiskov, za spremenljivke, periodičnost in razčlenitve iz oddelka 3 Priloge II.

2.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje, kadar je to potrebno, delegiranih aktov v skladu s členom 11 v zvezi s prilagoditvijo prilog, razen glede neobveznih podatkov in pri omejitvah obsega opazovanja, kot je opredeljeno v prilogah, da bi se upošteval gospodarski, socialni ali tehnološki razvoj. Komisija pri izvajanju pooblastil v skladu s to določbo zagotovi, da se z nobenim sprejetim delegiranim aktom državam članicam in poročevalcem ne naloži znatnih dodatnih administrativnih bremen.

Člen 4

Obseg opazovanja

V obsegu opazovanja za zahteve iz:

| (a) | člena 3(1)(a) so zajeti vsi nastanitveni gostinski obrati iz člena 2(1)(l), če ni drugače določeno v Prilogi I; |
| --- | --- |

(a)

člena 3(1)(a) so zajeti vsi nastanitveni gostinski obrati iz člena 2(1)(l), če ni drugače določeno v Prilogi I;

| (b) | člena 3(1)(b) so zajete vse turistične prenočitve rezidentov in nerezidentov v nastanitvenih zmogljivostih, ki niso najete; |
| --- | --- |

(b)

člena 3(1)(b) so zajete vse turistične prenočitve rezidentov in nerezidentov v nastanitvenih zmogljivostih, ki niso najete;

| (c) | člena 3(1)(c) v zvezi s podatki o udeležbi v turizmu so zajeti vsi posamezniki, ki prebivajo na ozemlju določene države članice, če ni drugače določeno v oddelku 1 Priloge II; |
| --- | --- |

(c)

člena 3(1)(c) v zvezi s podatki o udeležbi v turizmu so zajeti vsi posamezniki, ki prebivajo na ozemlju določene države članice, če ni drugače določeno v oddelku 1 Priloge II;

| (d) | člena 3(1)(c) v zvezi s podatki o značilnostih turističnih potovanj in obiskovalcev se zajamejo vsa turistična potovanja rezidentov z najmanj eno prenočitvijo zunaj običajnega okolja, ki so se končala v referenčnem obdobju, če ni drugače določeno v oddelku 2 Priloge II; |
| --- | --- |

(d)

člena 3(1)(c) v zvezi s podatki o značilnostih turističnih potovanj in obiskovalcev se zajamejo vsa turistična potovanja rezidentov z najmanj eno prenočitvijo zunaj običajnega okolja, ki so se končala v referenčnem obdobju, če ni drugače določeno v oddelku 2 Priloge II;

| (e) | člena 3(1)(d) v zvezi s podatki o značilnostih enodnevnih obiskov so zajeti vsi enodnevni obiski, kakor so opredeljeni v členu 2(1)(n), če ni drugače določeno v oddelku 3 Priloge II. |
| --- | --- |

(e)

člena 3(1)(d) v zvezi s podatki o značilnostih enodnevnih obiskov so zajeti vsi enodnevni obiski, kakor so opredeljeni v členu 2(1)(n), če ni drugače določeno v oddelku 3 Priloge II.

Člen 5

Pilotne študije

1.   Komisija pripravi program za pilotne študije, ki jih lahko države članice izvedejo prostovoljno, njihov namen pa je razvoj, izvedba in posredovanje usklajenih tabel za satelitske račune za turizem ter ocena prednosti glede na stroške pridobivanja.

2.   Komisija pripravi tudi program za pilotne študije, ki jih lahko države članice izvedejo prostovoljno, namen katerih je razvoj sistema za zbiranje podatkov o vplivu turizma na okolje.

Člen 6

Merila kakovosti in poročila o kakovosti

1.   Države članice zagotovijo kakovost poslanih podatkov.

2.   Za namen te uredbe se uporabljajo merila kakovosti iz člena 12(1) Uredbe (ES) št. 223/2009.

3.   Države članice vsako leto predložijo Komisiji (Eurostatu) poročilo o kakovosti podatkov, ki se nanašajo na referenčna obdobja v referenčnem letu, in o kakršnih koli opravljenih metodoloških spremembah. Poročilo se predloži v roku devet mesecev po koncu referenčnega leta.

4.   Pri uporabi meril za ocenjevanje kakovosti iz odstavka 2 za podatke, za katere velja ta uredba, Komisija opredeli podrobnosti in strukturo poročil o kakovosti v obliki izvedbenih aktov. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 12(2).

Člen 7

Ocenjevalno poročilo

Komisija do 12. avgusta 2016 in nato vsakih pet let Evropskemu parlamentu in Svetu predloži ocenjevalno poročilo o statističnih podatkih, ki so bili zbrani v skladu s to uredbo, zlasti o njihovi ustreznosti in obremenitvi za podjetja.

Člen 8

Viri podatkov

V zvezi s podlago, na kateri se zbirajo podatki, države članice sprejmejo vse ukrepe, za katere menijo, da so primerni za ohranjanje kakovosti rezultatov. Države članice lahko pridobijo potrebne statistične podatke z uporabo kombinacij naslednjih različnih virov:

| (a) | raziskav, pri čemer se poročevalske enote zaprosi, da zagotovijo pravočasne, natančne in popolne podatke; |
| --- | --- |

(a)

raziskav, pri čemer se poročevalske enote zaprosi, da zagotovijo pravočasne, natančne in popolne podatke;

| (b) | drugih primernih virov, vključno z administrativnimi podatki, če so primerni v smislu pravočasnosti in ustreznosti; |
| --- | --- |

(b)

drugih primernih virov, vključno z administrativnimi podatki, če so primerni v smislu pravočasnosti in ustreznosti;

| (c) | ustreznih postopkov statističnega ocenjevanja. |
| --- | --- |

(c)

ustreznih postopkov statističnega ocenjevanja.

Člen 9

Pošiljanje podatkov

1.   Države članice pošljejo podatke, vključno z zaupnimi podatki, Komisiji (Eurostatu) v skladu s členom 21 Uredbe (ES) št. 223/2009.

2.   Države članice pošljejo podatke iz Priloge I in oddelkov 1 in 3 Priloge II v obliki agregatnih tabel v skladu s standardom izmenjave, ki ga določi Komisija (Eurostat). Podatki se pošljejo ali se naložijo v elektronski obliki v enotno vstopno točko za podatke pri Komisiji (Eurostat). Komisija v obliki izvedbenih aktov sprejme praktično ureditev posredovanja podatkov. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 12(2).

3.   Države članice pošljejo podatke iz oddelka 2 Priloge II v obliki datotek z mikropodatki, pri čemer vsako opazovano potovanje predstavlja individualen zapis v poslanem nizu podatkov, ki se v celoti preverijo, uredijo in se jim po potrebi vstavijo ocenjene vrednosti, v skladu s standardom za izmenjavo, ki ga določi Komisija (Eurostat). Podatki se pošljejo ali se naložijo v elektronski obliki v enotno vstopno točko za podatke pri Komisiji (Eurostat). Komisija v obliki izvedbenih aktov sprejme praktično ureditev posredovanja podatkov. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 12(2).

4.   Države članice pošljejo:

| (a) | letne podatke iz oddelkov 1 in 2 Priloge I v šestih mesecih po koncu referenčnega obdobja, če ni v Prilogi I drugače določeno; |
| --- | --- |

(a)

letne podatke iz oddelkov 1 in 2 Priloge I v šestih mesecih po koncu referenčnega obdobja, če ni v Prilogi I drugače določeno;

| (b) | mesečne podatke iz oddelka 2 Priloge I v treh mesecih po koncu referenčnega obdobja; |
| --- | --- |

(b)

mesečne podatke iz oddelka 2 Priloge I v treh mesecih po koncu referenčnega obdobja;

| (c) | hitre ključne kazalce, ki se nanašajo na prenočitve rezidentov in nerezidentov v nastanitvenih gostinskih obratih iz oddelka 2 Priloge I v osmih tednih po koncu referenčnega obdobja; |
| --- | --- |

(c)

hitre ključne kazalce, ki se nanašajo na prenočitve rezidentov in nerezidentov v nastanitvenih gostinskih obratih iz oddelka 2 Priloge I v osmih tednih po koncu referenčnega obdobja;

| (d) | podatke iz oddelka 4 Priloge I v devetih mesecih po koncu referenčnega obdobja, če se zadevna država članica odloči za njihovo pošiljanje; |
| --- | --- |

(d)

podatke iz oddelka 4 Priloge I v devetih mesecih po koncu referenčnega obdobja, če se zadevna država članica odloči za njihovo pošiljanje;

| (e) | podatke iz Priloge II v šestih mesecih po koncu referenčnega obdobja. |
| --- | --- |

(e)

podatke iz Priloge II v šestih mesecih po koncu referenčnega obdobja.

5.   Na Komisijo se prenese pooblastilo, da zaradi upoštevanja gospodarskega, socialnega ali tehnološkega razvoja, kadar je to potrebno, z delegiranimi akti v skladu s členom 11 sprejme spremembe rokov za pošiljanje iz odstavka 4 tega člena. Pri takih spremembah se upoštevajo obstoječe prakse zbiranja podatkov v državah članicah.

6.   Za vse podatke, ki jih zahteva ta uredba, se prvo referenčno obdobje začne 1. januarja 2012, če ni drugače določeno.

Člen 10

Metodološki priročnik

Komisija (Eurostat) v tesnem sodelovanju z državami članicami pripravi in redno posodablja metodološki priročnik, ki vsebuje navodila za pripravo statističnih podatkov v skladu s to uredbo, vključno z definicijami, ki se nanašajo na značilnosti zahtevanih podatkov, in enotnimi standardi, namenjenimi za zagotovitev kakovosti podatkov.

Člen 11

Izvajanje pooblastila

1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2.   Pooblastilo iz člena 2(2), člena 3(2) in člena 9(5) se prenese na Komisijo za obdobje petih let od 11. avgusta 2011. Komisija pripravi poročilo o prenesenem pooblastilu najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljša za enaka obdobja, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.

3.   Pooblastilo iz člena 2(2), člena 3(2) in člena 9(5) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. Z odločitvijo o preklicu preneha veljati prenos pooblastila, naveden v tej odločitvi. Odločitev začne učinkovati dan po njeni objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je v njej določen. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4.   Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

5.   Delegirani akt, sprejet v skladu s členom 2(2), členom 3(2) in členom 9(5), začne veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu, ali če sta pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestila Komisijo, da ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

Člen 12

Odbor

1.   Komisiji pri delu pomaga Odbor za evropski statistični program, vzpostavljen z Uredbo (ES) št. 223/2009. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.

Člen 13

Razveljavitev

Direktiva 95/57/ES se razveljavi.

Države članice predložijo rezultate v skladu z Direktivo 95/57/ES za vsa referenčna obdobja za leto 2011.

Člen 14

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Strasbourgu, 6. julija 2011

Za Evropski parlament

Predsednik

J. BUZEK

Za Svet

Predsednik

M. DOWGIELEWICZ

---

(1)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 6. aprila 2011 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 21. junija 2011.

1

(2)  UL L 291, 6.12.1995, str. 32.

2

(3)  UL L 87, 31.3.2009, str. 164.

3

(4)  UL L 55, 28.2.2011, str. 13.

4

(5)  UL L 393, 30.12.2006, str. 1.

5

(6)  UL L 154, 21.6.2003, str. 1.

6

(7)  UL L 76, 30.3.1993, str. 1.

7

---

PRILOGA I

NOTRANJI TURIZEM

Oddelek 1

ZMOGLJIVOST NASTANITVENIH GOSTINSKIH OBRATOV

A.   Spremenljivke in razčlenitve za pošiljanje

1.   Na regionalni ravni NUTS 2 in na nacionalni ravni za pošiljanje letnih podatkov

| Vrsta nastanitve | Spremenljivke | Razčlenitve |
| --- | --- | --- |
| NACE 55.1 | Število obratov
  Število ležišč
  Število sob | Vrsta kraja (a) in (b) |
| NACE 55.2 | Število obratov
  Število ležišč | Vrsta kraja (a) in (b) |
| NACE 55.3 | Število obratov
  Število ležišč | Vrsta kraja (a) in (b) |

Vrsta nastanitve

Spremenljivke

Razčlenitve

NACE 55.1

Število obratov

Število ležišč

Število sob

Vrsta kraja (a) in (b)

NACE 55.2

Število obratov

Število ležišč

Vrsta kraja (a) in (b)

NACE 55.3

Število obratov

Število ležišč

Vrsta kraja (a) in (b)

2.   [neobvezno] Na nacionalni ravni za pošiljanje letnih podatkov

| Vrsta nastanitve | Spremenljivke | Razčlenitve |
| --- | --- | --- |
| NACE 55.1 | Število obratov
  Število ležišč
  Število sob | Velikostni razred |

Vrsta nastanitve

Spremenljivke

Razčlenitve

NACE 55.1

Število obratov

Število ležišč

Število sob

Velikostni razred

3.   Na nacionalni ravni za pošiljanje triletnih podatkov

| Vrsta nastanitve | Spremenljivke | Razčlenitve |
| --- | --- | --- |
| NACE 55.1 | Število obratov z vsaj eno sobo, dostopno za osebe z omejeno mobilnostjo, tudi za uporabnike invalidskih vozičkov | |

Vrsta nastanitve

Spremenljivke

Razčlenitve

NACE 55.1

Število obratov z vsaj eno sobo, dostopno za osebe z omejeno mobilnostjo, tudi za uporabnike invalidskih vozičkov

B.   Omejitev obsega opazovanja

| 1. | Za „hotele in podobne obrate“ ter za „dejavnost počitniških domov in podobnih nastanitvenih obratov za kratkotrajno bivanje“ obseg opazovanja vključuje najmanj vse nastanitvene gostinske obrate z deset ali več ležišči. |
| --- | --- |

1.

Za „hotele in podobne obrate“ ter za „dejavnost počitniških domov in podobnih nastanitvenih obratov za kratkotrajno bivanje“ obseg opazovanja vključuje najmanj vse nastanitvene gostinske obrate z deset ali več ležišči.

| 2. | Za „avtokampe in tabore“ obseg opazovanja vključuje najmanj vse nastanitvene gostinske obrate z deset ali več prostori za kampiranje. |
| --- | --- |

2.

Za „avtokampe in tabore“ obseg opazovanja vključuje najmanj vse nastanitvene gostinske obrate z deset ali več prostori za kampiranje.

| 3. | Države članice, ki imajo manj kot 1 % skupnega letnega števila prenočitev v nastanitvenih gostinskih obratih v Evropski uniji, lahko dodatno zmanjšajo obseg opazovanja, tako da vanj vključijo vsaj vse nastanitvene gostinske obrate z najmanj 20 ležišči (vsaj 20 prostorov za kampiranje). |
| --- | --- |

3.

Države članice, ki imajo manj kot 1 % skupnega letnega števila prenočitev v nastanitvenih gostinskih obratih v Evropski uniji, lahko dodatno zmanjšajo obseg opazovanja, tako da vanj vključijo vsaj vse nastanitvene gostinske obrate z najmanj 20 ležišči (vsaj 20 prostorov za kampiranje).

C.   Periodičnost

Prvo referenčno leto za triletno spremenljivko iz točke A(3) je 2015.

Oddelek 2

ZASEDENOST NASTANITVENIH GOSTINSKIH OBRATOV (DOMAČI IN V DRŽAVO USMERJENI TURIZEM)

A.   Spremenljivke in razčlenitve, ki se pošljejo za letne podatke

1.   Na regionalni ravni NUTS 2 in na nacionalni ravni

| Vrsta nastanitve | Spremenljivke | Razčlenitve |
| --- | --- | --- |
| Skupaj (vse vrste nastanitvenih gostinskih obratov) | Število prenočitev rezidentov v nastanitvenih gostinskih obratih
  Število prenočitev nerezidentov v nastanitvenih gostinskih obratih | Vrsta kraja (a) in (b) |
| NACE 55.1 | Število prenočitev rezidentov v nastanitvenih gostinskih obratih
  Število prenočitev nerezidentov v nastanitvenih gostinskih obratih | |
| Prihodi rezidentov v nastanitvene gostinske obrate
  Prihodi nerezidentov v nastanitvene gostinske obrate | |
| Neto stopnje zasedenosti ležišč
  Neto stopnje zasedenosti sob | |
| NACE 55.2 | Število prenočitev rezidentov v nastanitvenih gostinskih obratih
  Število prenočitev nerezidentov v nastanitvenih gostinskih obratih | |
| Prihodi rezidentov v nastanitvene gostinske obrate
  Prihodi nerezidentov v nastanitvene gostinske obrate | |
| NACE 55.3 | Število prenočitev rezidentov v nastanitvenih gostinskih obratih
  Število prenočitev nerezidentov v nastanitvenih gostinskih obratih | |
| Prihodi rezidentov v nastanitvene gostinske obrate
  Prihodi nerezidentov v nastanitvene gostinske obrate | |

Vrsta nastanitve

Spremenljivke

Razčlenitve

Skupaj (vse vrste nastanitvenih gostinskih obratov)

Število prenočitev rezidentov v nastanitvenih gostinskih obratih

Število prenočitev nerezidentov v nastanitvenih gostinskih obratih

Vrsta kraja (a) in (b)

NACE 55.1

Število prenočitev rezidentov v nastanitvenih gostinskih obratih

Število prenočitev nerezidentov v nastanitvenih gostinskih obratih

Prihodi rezidentov v nastanitvene gostinske obrate

Prihodi nerezidentov v nastanitvene gostinske obrate

Neto stopnje zasedenosti ležišč

Neto stopnje zasedenosti sob

NACE 55.2

Število prenočitev rezidentov v nastanitvenih gostinskih obratih

Število prenočitev nerezidentov v nastanitvenih gostinskih obratih

Prihodi rezidentov v nastanitvene gostinske obrate

Prihodi nerezidentov v nastanitvene gostinske obrate

NACE 55.3

Število prenočitev rezidentov v nastanitvenih gostinskih obratih

Število prenočitev nerezidentov v nastanitvenih gostinskih obratih

Prihodi rezidentov v nastanitvene gostinske obrate

Prihodi nerezidentov v nastanitvene gostinske obrate

2.   Na nacionalni ravni

| Vrsta nastanitve | Spremenljivke | Razčlenitve |
| --- | --- | --- |
| NACE 55.1 | Število prenočitev rezidentov v nastanitvenih gostinskih obratih
  Število prenočitev nerezidentov v nastanitvenih gostinskih obratih | Vrsta kraja (a) in (b)
  Država ali geografsko območje prebivališča gosta
  [neobvezno] Velikostni razredi |
| Prihodi rezidentov v nastanitvene gostinske obrate
  Prihodi nerezidentov v nastanitvene gostinske obrate | Država ali geografsko območje prebivališča gosta |
| Neto stopnje zasedenosti ležišč
  Neto stopnje zasedenosti sob | [neobvezno] Velikostni razredi |
| NACE 55.2 | Število prenočitev rezidentov v nastanitvenih gostinskih obratih
  Število prenočitev nerezidentov v nastanitvenih gostinskih obratih | Vrsta kraja (a) in (b)
  Država ali geografsko območje prebivališča gosta |
| Prihodi rezidentov v nastanitvene gostinske obrate
  Prihodi nerezidentov v nastanitvene gostinske obrate | Država ali geografsko območje prebivališča gosta |
| NACE 55.3 | Število prenočitev rezidentov v nastanitvenih gostinskih obratih
  Število prenočitev nerezidentov v nastanitvenih gostinskih obratih | Vrsta kraja (a) in (b)
  Država ali geografsko območje prebivališča gosta |
| Prihodi rezidentov v nastanitvene gostinske obrate
  Prihodi nerezidentov v nastanitvene gostinske obrate | Država ali geografsko območje prebivališča gosta |

Vrsta nastanitve

Spremenljivke

Razčlenitve

NACE 55.1

Število prenočitev rezidentov v nastanitvenih gostinskih obratih

Število prenočitev nerezidentov v nastanitvenih gostinskih obratih

Vrsta kraja (a) in (b)

Država ali geografsko območje prebivališča gosta

[neobvezno] Velikostni razredi

Prihodi rezidentov v nastanitvene gostinske obrate

Prihodi nerezidentov v nastanitvene gostinske obrate

Država ali geografsko območje prebivališča gosta

Neto stopnje zasedenosti ležišč

Neto stopnje zasedenosti sob

[neobvezno] Velikostni razredi

NACE 55.2

Število prenočitev rezidentov v nastanitvenih gostinskih obratih

Število prenočitev nerezidentov v nastanitvenih gostinskih obratih

Vrsta kraja (a) in (b)

Država ali geografsko območje prebivališča gosta

Prihodi rezidentov v nastanitvene gostinske obrate

Prihodi nerezidentov v nastanitvene gostinske obrate

Država ali geografsko območje prebivališča gosta

NACE 55.3

Število prenočitev rezidentov v nastanitvenih gostinskih obratih

Število prenočitev nerezidentov v nastanitvenih gostinskih obratih

Vrsta kraja (a) in (b)

Država ali geografsko območje prebivališča gosta

Prihodi rezidentov v nastanitvene gostinske obrate

Prihodi nerezidentov v nastanitvene gostinske obrate

Država ali geografsko območje prebivališča gosta

B.   Spremenljivke in razčlenitve, ki se pošljejo za mesečne podatke na nacionalni ravni

| Vrsta nastanitve | Spremenljivke | Razčlenitve |
| --- | --- | --- |
| NACE 55.1 | Število prenočitev rezidentov v nastanitvenih gostinskih obratih
  Število prenočitev nerezidentov v nastanitvenih gostinskih obratih | |
| Prihodi rezidentov v nastanitvene gostinske obrate
  Prihodi nerezidentov v nastanitvene gostinske obrate | |
| Neto stopnje zasedenosti ležišč
  Neto stopnje zasedenosti sob | |
| NACE 55.2 | Število prenočitev rezidentov v nastanitvenih gostinskih obratih
  Število prenočitev nerezidentov v nastanitvenih gostinskih obratih | |
| Prihodi rezidentov v nastanitvene gostinske obrate
  Prihodi nerezidentov v nastanitvene gostinske obrate | |
| NACE 55.3 | Število prenočitev rezidentov v nastanitvenih gostinskih obratih
  Število prenočitev nerezidentov v nastanitvenih gostinskih obratih | |
| Prihodi rezidentov v nastanitvene gostinske obrate
  Prihodi nerezidentov v nastanitvene gostinske obrate | |

Vrsta nastanitve

Spremenljivke

Razčlenitve

NACE 55.1

Število prenočitev rezidentov v nastanitvenih gostinskih obratih

Število prenočitev nerezidentov v nastanitvenih gostinskih obratih

Prihodi rezidentov v nastanitvene gostinske obrate

Prihodi nerezidentov v nastanitvene gostinske obrate

Neto stopnje zasedenosti ležišč

Neto stopnje zasedenosti sob

NACE 55.2

Število prenočitev rezidentov v nastanitvenih gostinskih obratih

Število prenočitev nerezidentov v nastanitvenih gostinskih obratih

Prihodi rezidentov v nastanitvene gostinske obrate

Prihodi nerezidentov v nastanitvene gostinske obrate

NACE 55.3

Število prenočitev rezidentov v nastanitvenih gostinskih obratih

Število prenočitev nerezidentov v nastanitvenih gostinskih obratih

Prihodi rezidentov v nastanitvene gostinske obrate

Prihodi nerezidentov v nastanitvene gostinske obrate

C.   Omejitev obsega opazovanja

| 1. | Za „hotele in podobne obrate“ ter za „dejavnost počitniških domov in druge nastanitvene obrate za kratkotrajno bivanje“ obseg opazovanja vključuje najmanj vse nastanitvene gostinske obrate z deset ali več ležišči. |
| --- | --- |

1.

Za „hotele in podobne obrate“ ter za „dejavnost počitniških domov in druge nastanitvene obrate za kratkotrajno bivanje“ obseg opazovanja vključuje najmanj vse nastanitvene gostinske obrate z deset ali več ležišči.

| 2. | Za „avtokampe in tabore“ obseg opazovanja vključuje najmanj vse nastanitvene gostinske obrate z 10 ali več prostori za kampiranje. |
| --- | --- |

2.

Za „avtokampe in tabore“ obseg opazovanja vključuje najmanj vse nastanitvene gostinske obrate z 10 ali več prostori za kampiranje.

| 3. | Države članice, ki imajo manj kot 1 % skupnega letnega števila prenočitev v nastanitvenih gostinskih obratih v Evropski uniji, lahko dodatno zmanjšajo obseg opazovanja, tako da vanj vključijo vsaj vse nastanitvene gostinske obrate z najmanj 20 ležišči (vsaj 20 prostorov za kampiranje). |
| --- | --- |

3.

Države članice, ki imajo manj kot 1 % skupnega letnega števila prenočitev v nastanitvenih gostinskih obratih v Evropski uniji, lahko dodatno zmanjšajo obseg opazovanja, tako da vanj vključijo vsaj vse nastanitvene gostinske obrate z najmanj 20 ležišči (vsaj 20 prostorov za kampiranje).

| 4. | Če se uporabi omejitev obsega v skladu s točko 1, 2 ali 3, se vsako leto pošlje ocena skupnega števila prenočitev rezidentov in nerezidentov v referenčnem letu v nastanitvenih gostinskih obratih, ki niso bili zajeti v obseg opazovanja. |
| --- | --- |

4.

Če se uporabi omejitev obsega v skladu s točko 1, 2 ali 3, se vsako leto pošlje ocena skupnega števila prenočitev rezidentov in nerezidentov v referenčnem letu v nastanitvenih gostinskih obratih, ki niso bili zajeti v obseg opazovanja.

| 5. | Za prvo referenčno leto, za katero se zahtevajo podatki po tej uredbi, se ocena v skladu z opisom iz točke 4 pošlje v dvanajstih mesecih po koncu referenčnega obdobja. |
| --- | --- |

5.

Za prvo referenčno leto, za katero se zahtevajo podatki po tej uredbi, se ocena v skladu z opisom iz točke 4 pošlje v dvanajstih mesecih po koncu referenčnega obdobja.

| 6. | Države članice lahko še naprej zmanjšujejo obseg opazovanja za neto stopnjo zasedenosti sob v hotelih in podobnih nastanitvenih obratih, tako da bodo vključeni vsaj vsi nastanitveni gostinski obrati z najmanj 25 sobami. |
| --- | --- |

6.

Države članice lahko še naprej zmanjšujejo obseg opazovanja za neto stopnjo zasedenosti sob v hotelih in podobnih nastanitvenih obratih, tako da bodo vključeni vsaj vsi nastanitveni gostinski obrati z najmanj 25 sobami.

D.   Hitri ključni kazalci

Hitri ključni kazalci iz člena 9(4)(c) te uredbe so spremenljivke, ki se nanašajo na število prenočitev iz točke B tega oddelka.

Oddelek 3

KLASIFIKACIJA, KI SE UPORABI ZA ODDELKA 1 IN 2

A.   Vrsta nastanitve

Tri kategorije, ki se uporabijo za vrsto nastanitve in se nanašajo na skupine 55.1, 55.2 in 55.3 klasifikacije NACE, so:

| — | dejavnost hotelov in podobnih nastanitvenih obratov, |
| --- | --- |

—

dejavnost hotelov in podobnih nastanitvenih obratov,

| — | dejavnost počitniških domov in podobnih nastanitvenih obratov za kratkotrajno bivanje, |
| --- | --- |

—

dejavnost počitniških domov in podobnih nastanitvenih obratov za kratkotrajno bivanje,

| — | dejavnost kampov, avtokampov in taborov. |
| --- | --- |

—

dejavnost kampov, avtokampov in taborov.

B.   Vrsta kraja (a)

Tri kategorije, ki se uporabljajo za vrsto kraja (a) in se nanašajo na stopnjo urbanizacije občine (ali enakovredne lokalne administrativne enote), kjer se nahajajo nastanitveni gostinski obrati, so:

| — | gosto naseljeno območje, |
| --- | --- |

—

gosto naseljeno območje,

| — | vmesno območje, |
| --- | --- |

—

vmesno območje,

| — | redko naseljeno območje. |
| --- | --- |

—

redko naseljeno območje.

C.   Vrsta kraja (b)

Dve kategoriji, ki se uporabljata za vrsto kraja (b) in se nanašata na lokacijo občine (ali enakovredne lokalne upravne enote) blizu morja, kjer se nahajajo nastanitveni gostinski obrati, sta:

| — | obalna, |
| --- | --- |

—

obalna,

| — | ne-obalna. |
| --- | --- |

—

ne-obalna.

D.   Velikostni razred

Tri kategorije, ki se uporabljajo za velikostni razred in se nanašajo na število sob v nastanitvenem gostinskem obratu, so:

| — | mali obrati: manj kot 25 sob, |
| --- | --- |

—

mali obrati: manj kot 25 sob,

| — | srednji obrati: od 25 do 99 sob, |
| --- | --- |

—

srednji obrati: od 25 do 99 sob,

| — | veliki obrati: 100 ali več sob; ločeno in neobvezno se poroča: „od 100 do 249 sob“ ter „250 sob ali več“. |
| --- | --- |

—

veliki obrati: 100 ali več sob; ločeno in neobvezno se poroča: „od 100 do 249 sob“ ter „250 sob ali več“.

E.   Države in geografska območja

Kategorije, ki se uporabljajo za državo ali geografsko območje prebivališča gostov v nastanitvenih gostinskih obratih, so:

| — | Evropska unija (Unija); ločeno se poroča za: vsako državo članico, |
| --- | --- |

—

Evropska unija (Unija); ločeno se poroča za: vsako državo članico,

| — | Evropsko združenje za prosto trgovino (Efta); ločeno se poroča za: Islandijo, Norveško, Švico (vključno z Lihtenštajnom), |
| --- | --- |

—

Evropsko združenje za prosto trgovino (Efta); ločeno se poroča za: Islandijo, Norveško, Švico (vključno z Lihtenštajnom),

| — | druge evropske države (poleg Unije ali Efte; brez Rusije, Turčije, Ukrajine), |
| --- | --- |

—

druge evropske države (poleg Unije ali Efte; brez Rusije, Turčije, Ukrajine),

| — | Rusija, |
| --- | --- |

—

Rusija,

| — | Turčija, |
| --- | --- |

—

Turčija,

| — | Ukrajina, |
| --- | --- |

—

Ukrajina,

| — | Afrika; ločeno se poroča za: Južno Afriko, |
| --- | --- |

—

Afrika; ločeno se poroča za: Južno Afriko,

| — | Severna Amerika; ločeno se poroča za: Združene države Amerike, Kanado, |
| --- | --- |

—

Severna Amerika; ločeno se poroča za: Združene države Amerike, Kanado,

| — | Južna in Srednja Amerika; ločeno se poroča za: Brazilijo, |
| --- | --- |

—

Južna in Srednja Amerika; ločeno se poroča za: Brazilijo,

| — | Azija; ločeno se poroča za: Ljudsko republiko Kitajsko, Japonsko, Republiko Korejo, |
| --- | --- |

—

Azija; ločeno se poroča za: Ljudsko republiko Kitajsko, Japonsko, Republiko Korejo,

| — | Avstralija, Oceanija in druga ozemlja; ločeno se poroča za: Avstralijo. |
| --- | --- |

—

Avstralija, Oceanija in druga ozemlja; ločeno se poroča za: Avstralijo.

Oddelek 4

NOTRANJI TURIZEM V NASTANITVENIH ZMOGLJIVOSTIH, KI NISO NAJETE

A.   Spremenljivke, ki se pošljejo za letne podatke

[neobvezno] Število prenočitev v nastanitvenih zmogljivostih, ki niso najete, v referenčnem letu.

B.   Razčlenitev

[neobvezno] Spremenljivka iz točke A se razčleni po državah prebivališča obiskovalcev, če se nanaša na rezidente Unije, obiskovalci s prebivališčem zunaj Unije pa so razvrščeni v eni sami dodatni kategoriji.

---

PRILOGA II

NACIONALNI TURIZEM

Oddelek 1

UDELEŽBA V TURIZMU Z ZASEBNIM RAZLOGOM

A.   Spremenljivke in razčlenitve, ki se pošljejo za letne podatke

| Spremenljivke | Razčlenitve glede na trajanje in destinacijo turističnih potovanj z zasebnim razlogom | Socio-demografske razčlenitve |
| --- | --- | --- |
| 1. | Število rezidentov v starosti 15 let ali več, ki so bili v referenčnem letu udeleženi v turizmu iz zasebnih razlogov |

Spremenljivke

Razčlenitve glede na trajanje in destinacijo turističnih potovanj z zasebnim razlogom

Socio-demografske razčlenitve

1.

Število rezidentov v starosti 15 let ali več, ki so bili v referenčnem letu udeleženi v turizmu iz zasebnih razlogov

| 2. | Število rezidentov v starosti 15 let ali več, ki v referenčnem letu niso bili udeleženi v turizmu iz zasebnih razlogov |
| --- | --- |

2.

Število rezidentov v starosti 15 let ali več, ki v referenčnem letu niso bili udeleženi v turizmu iz zasebnih razlogov

| (a) | Potovanje (tj. najmanj 1 potovanje z najmanj 1 prenočitvijo) |
| --- | --- |

(a)

Potovanje (tj. najmanj 1 potovanje z najmanj 1 prenočitvijo)

| (b) | Samo domača potovanja (tj. najmanj 1 domače potovanje z najmanj 1 prenočitvijo, vendar nobeno iz države usmerjeno potovanje) |
| --- | --- |

(b)

Samo domača potovanja (tj. najmanj 1 domače potovanje z najmanj 1 prenočitvijo, vendar nobeno iz države usmerjeno potovanje)

| (c) | Samo iz države usmerjena potovanja (tj. najmanj 1 iz države usmerjeno potovanje z najmanj 1 prenočitvijo, vendar nobeno domače potovanje) |
| --- | --- |

(c)

Samo iz države usmerjena potovanja (tj. najmanj 1 iz države usmerjeno potovanje z najmanj 1 prenočitvijo, vendar nobeno domače potovanje)

| (d) | Domača potovanja in iz države usmerjena potovanja (tj. najmanj 1 domače potovanje z najmanj 1 prenočitvijo in najmanj 1 iz države usmerjeno potovanje z najmanj 1 prenočitvijo) |
| --- | --- |

(d)

Domača potovanja in iz države usmerjena potovanja (tj. najmanj 1 domače potovanje z najmanj 1 prenočitvijo in najmanj 1 iz države usmerjeno potovanje z najmanj 1 prenočitvijo)

| (e) | Krajša potovanja (tj. najmanj 1 potovanje z 1 do 3 prenočitvami) |
| --- | --- |

(e)

Krajša potovanja (tj. najmanj 1 potovanje z 1 do 3 prenočitvami)

| (f) | Daljša potovanja (tj. najmanj 1 potovanje s 4 ali več prenočitvami) |
| --- | --- |

(f)

Daljša potovanja (tj. najmanj 1 potovanje s 4 ali več prenočitvami)

| (g) | Daljša potovanja, samo domača potovanja (tj. najmanj 1 domače potovanje s 4 ali več prenočitvami, vendar nobeno iz države usmerjeno potovanje s 4 ali več prenočitvami) |
| --- | --- |

(g)

Daljša potovanja, samo domača potovanja (tj. najmanj 1 domače potovanje s 4 ali več prenočitvami, vendar nobeno iz države usmerjeno potovanje s 4 ali več prenočitvami)

| (h) | Daljša potovanja, samo iz države usmerjena potovanja (tj. najmanj 1 iz države usmerjeno potovanje s 4 ali več prenočitvami, vendar nobeno domače potovanje s 4 ali več prenočitvami) |
| --- | --- |

(h)

Daljša potovanja, samo iz države usmerjena potovanja (tj. najmanj 1 iz države usmerjeno potovanje s 4 ali več prenočitvami, vendar nobeno domače potovanje s 4 ali več prenočitvami)

| (i) | Daljša potovanja, domača in iz države usmerjena potovanja (tj. najmanj 1 domače potovanje s 4 ali več prenočitvami, in najmanj 1 iz države usmerjeno potovanje s 4 ali več prenočitvami) |
| --- | --- |

(i)

Daljša potovanja, domača in iz države usmerjena potovanja (tj. najmanj 1 domače potovanje s 4 ali več prenočitvami, in najmanj 1 iz države usmerjeno potovanje s 4 ali več prenočitvami)

| 1. | Spol |
| --- | --- |

1.

Spol

| 2. | Starostna skupina |
| --- | --- |

2.

Starostna skupina

| 3. | [neobvezno] Stopnja izobrazbe |
| --- | --- |

3.

[neobvezno] Stopnja izobrazbe

| 4. | [neobvezno] Zaposlitveni status |
| --- | --- |

4.

[neobvezno] Zaposlitveni status

| 5. | [neobvezno] Dohodek gospodinjstva |
| --- | --- |

5.

[neobvezno] Dohodek gospodinjstva

Razčlenitve glede na trajanje in destinacijo turističnih potovanj z zasebnim razlogom se združujejo s socio-demografskimi razčlenitvami.

B.   Spremenljivke in razčlenitve, ki se pošljejo za triletne podatke

| Spremenljivke | Razčlenitve po glavnih razlogih za neudeležbo v turizmu z zasebnim razlogom v referenčnem letu (z možnostjo več odgovorov) | Socio-demografske razčlenitve |
| --- | --- | --- |
| 1. | Število rezidentov v starosti 15 let ali več, ki v referenčnem letu niso bili udeleženi v turizmu z zasebnim razlogom (torej v referenčnem letu niso bili na nobenem potovanju iz zasebnih razlogov z vsaj 1 prenočitvijo) |

Spremenljivke

Razčlenitve po glavnih razlogih za neudeležbo v turizmu z zasebnim razlogom v referenčnem letu (z možnostjo več odgovorov)

Socio-demografske razčlenitve

1.

Število rezidentov v starosti 15 let ali več, ki v referenčnem letu niso bili udeleženi v turizmu z zasebnim razlogom (torej v referenčnem letu niso bili na nobenem potovanju iz zasebnih razlogov z vsaj 1 prenočitvijo)

| (a) | Finančni razlogi (pomanjkanje denarja za počitniška potovanja, ne morem si privoščiti počitnic) |
| --- | --- |

(a)

Finančni razlogi (pomanjkanje denarja za počitniška potovanja, ne morem si privoščiti počitnic)

| (b) | Pomanjkanje prostega časa zaradi družinskih obveznosti |
| --- | --- |

(b)

Pomanjkanje prostega časa zaradi družinskih obveznosti

| (c) | Pomanjkanje prostega časa zaradi delovnih ali študijskih obveznosti |
| --- | --- |

(c)

Pomanjkanje prostega časa zaradi delovnih ali študijskih obveznosti

| (d) | Zdravstveni razlogi ali omejena mobilnost |
| --- | --- |

(d)

Zdravstveni razlogi ali omejena mobilnost

| (e) | Raje doma, brez motivacije za potovanje |
| --- | --- |

(e)

Raje doma, brez motivacije za potovanje

| (f) | Varnost |
| --- | --- |

(f)

Varnost

| (g) | Drugi razlogi |
| --- | --- |

(g)

Drugi razlogi

| 1. | Spol |
| --- | --- |

1.

Spol

| 2. | Starostna skupina |
| --- | --- |

2.

Starostna skupina

| 3. | [neobvezno] Stopnja izobrazbe |
| --- | --- |

3.

[neobvezno] Stopnja izobrazbe

| 4. | [neobvezno] Zaposlitveni status |
| --- | --- |

4.

[neobvezno] Zaposlitveni status

| 5. | [neobvezno] Dohodek gospodinjstva |
| --- | --- |

5.

[neobvezno] Dohodek gospodinjstva

Razčlenitve po glavnih razlogih za neudeležbo v turizmu z zasebnim razlogom med referenčnim letom se združijo s socio-demografskimi razčlenitvami.

Prvo referenčno leto za triletne spremenljivke je 2013.

C.   Klasifikacije, ki se uporabijo za socio-demografske razčlenitve

1.   Spol: moški, ženski.

2.   Starostna skupina: mlajši od 15 [neobvezno], 15–24, 25–34, 35–44, 45–54, 55–64, 65 ali starejši, z vmesnima seštevkoma za 25–44 in 45–64.

3.   Stopnja izobrazbe: nižja (ISCED 0, 1 ali 2), srednja (ISCED 3 ali 4), višja (ISCED 5 ali 6).

4.   Zaposlitveni status: zaposlen (zaposlen ali samozaposlen), brezposeln, študent (ali dijak), drugi, ki niso na trgu dela.

5.   Dohodek gospodinjstva: v kvartilih.

Oddelek 2

TURISTIČNA POTOVANJA IN OBISKOVALCI, KI SO BILI NA POTOVANJIH

A.   Spremenljivke, ki se pošljejo

| | Spremenljivke | Kategorije, ki se pošljejo | Periodičnost |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Mesec odhoda | | Letna |
| 2. | Trajanje potovanja v številu prenočitev | | Letna |
| 3. | [Samo za iz države usmerjena potovanja] Trajanje potovanja: število prenočitev na domačem ozemlju | | Triletna |
| 4. | Država, ki je glavni cilj potovanja | Po seznamu držav iz metodološkega priročnika iz člena 10 te uredbe | Letna |
| 5. | Glavni namen potovanja | (a) | Zasebni: prosti čas, rekreacija in počitnice |

Spremenljivke

Kategorije, ki se pošljejo

Periodičnost

1.

Mesec odhoda

Letna

2.

Trajanje potovanja v številu prenočitev

Letna

3.

[Samo za iz države usmerjena potovanja] Trajanje potovanja: število prenočitev na domačem ozemlju

Triletna

4.

Država, ki je glavni cilj potovanja

Po seznamu držav iz metodološkega priročnika iz člena 10 te uredbe

Letna

5.

Glavni namen potovanja

(a)

Zasebni: prosti čas, rekreacija in počitnice

| (b) | Zasebni: obisk sorodnikov in prijateljev |
| --- | --- |

(b)

Zasebni: obisk sorodnikov in prijateljev

| (c) | Zasebni: drugo (npr. versko romanje, zdravljenje) |
| --- | --- |

(c)

Zasebni: drugo (npr. versko romanje, zdravljenje)

| (d) | Strokovni/poslovni |
| --- | --- |

(d)

Strokovni/poslovni

Letna

6.

[Samo za potovanja z zasebnim razlogom] Vrsta destinacije, z več možnimi odgovori

| (a) | Mesto |
| --- | --- |

(a)

Mesto

| (b) | Morska obala |
| --- | --- |

(b)

Morska obala

| (c) | Podeželje (vključno ob jezeru, reki itd.) |
| --- | --- |

(c)

Podeželje (vključno ob jezeru, reki itd.)

| (d) | Ladja za križarjenje |
| --- | --- |

(d)

Ladja za križarjenje

| (e) | Gore (visokogorje, hribi itd.) |
| --- | --- |

(e)

Gore (visokogorje, hribi itd.)

| (f) | Drugo |
| --- | --- |

(f)

Drugo

Triletna

7.

[Samo potovanja z zasebnim razlogom] Udeležba otrok v potovalni družbi

| (a) | Da |
| --- | --- |

(a)

Da

| (b) | Ne |
| --- | --- |

(b)

Ne

Triletna

8.

Glavno prevozno sredstvo

| (a) | Po zraku (letalski prevoz, redni ali čarterski, ali drug zračni prevoz) |
| --- | --- |

(a)

Po zraku (letalski prevoz, redni ali čarterski, ali drug zračni prevoz)

| (b) | Po vodnih poteh (potniške ladje in trajekti, ladje za križarjenje, izletniške ladje, najeta plovila itd.) |
| --- | --- |

(b)

Po vodnih poteh (potniške ladje in trajekti, ladje za križarjenje, izletniške ladje, najeta plovila itd.)

| (c) | Po železnici |
| --- | --- |

(c)

Po železnici

| (d) | Z avtobusom (rednim ali izrednim) |
| --- | --- |

(d)

Z avtobusom (rednim ali izrednim)

| (e) | Z motornim vozilom (lastnim ali najetim) |
| --- | --- |

(e)

Z motornim vozilom (lastnim ali najetim)

| (f) | Drugo (npr. kolo) |
| --- | --- |

(f)

Drugo (npr. kolo)

Letna

9.

Glavna vrsta nastanitve

| (a) | Najete nastanitvene zmogljivosti: hoteli ali podobni obrati |
| --- | --- |

(a)

Najete nastanitvene zmogljivosti: hoteli ali podobni obrati

| (b) | Najete nastanitvene zmogljivosti: avtokampi in tabori (nestanovanjski) |
| --- | --- |

(b)

Najete nastanitvene zmogljivosti: avtokampi in tabori (nestanovanjski)

| (c) | Najete nastanitvene zmogljivosti: druge najete nastanitvene zmogljivosti (zdraviliški obrati, mladinska prenočišča, marine itd.) |
| --- | --- |

(c)

Najete nastanitvene zmogljivosti: druge najete nastanitvene zmogljivosti (zdraviliški obrati, mladinska prenočišča, marine itd.)

| (d) | Nastanitvene zmogljivosti, ki niso najete: lastna počitniška stanovanja |
| --- | --- |

(d)

Nastanitvene zmogljivosti, ki niso najete: lastna počitniška stanovanja

| (e) | Nastanitvene zmogljivosti, ki niso najete: nastanitvene zmogljivosti, ki jih brezplačno zagotovijo sorodniki ali prijatelji |
| --- | --- |

(e)

Nastanitvene zmogljivosti, ki niso najete: nastanitvene zmogljivosti, ki jih brezplačno zagotovijo sorodniki ali prijatelji

| (f) | Nastanitvene zmogljivosti, ki niso najete: druge nastanitvene zmogljivosti, ki niso najete |
| --- | --- |

(f)

Nastanitvene zmogljivosti, ki niso najete: druge nastanitvene zmogljivosti, ki niso najete

Letna

10.

Rezervacija potovanja: glavno prevozno sredstvo je bilo rezervirano pri organizatorju potovanja ali potovalni agenciji

| (a) | Da |
| --- | --- |

(a)

Da

| (b) | Ne |
| --- | --- |

(b)

Ne

| (c) | Ne vem |
| --- | --- |

(c)

Ne vem

Triletna

11.

Rezervacija potovanja: glavna vrsta nastanitve je bila rezervirana pri organizatorju potovanja ali potovalni agenciji

| (a) | Da |
| --- | --- |

(a)

Da

| (b) | Ne |
| --- | --- |

(b)

Ne

| (c) | Ne vem |
| --- | --- |

(c)

Ne vem

Triletna

12.

[Samo za potovanja, kjer glavno prevozno sredstvo ali glavna vrsta nastanitve nista bila rezervirana pri organizatorju potovanja ali potovalni agenciji] Rezervacija potovanja (samostojno)

| (a) | Storitve so bile rezervirane neposredno pri njihovem ponudniku |
| --- | --- |

(a)

Storitve so bile rezervirane neposredno pri njihovem ponudniku

| (b) | Rezervacija storitev ni bila potrebna |
| --- | --- |

(b)

Rezervacija storitev ni bila potrebna

Triletna

13.

Rezervacija potovanja: paketno potovanje

| (a) | Da |
| --- | --- |

(a)

Da

| (b) | Ne |
| --- | --- |

(b)

Ne

Triletna

14.

Rezervacija potovanja: glavno prevozno sredstvo je bilo rezervirano prek svetovnega spleta

| (a) | Da |
| --- | --- |

(a)

Da

| (b) | Ne |
| --- | --- |

(b)

Ne

| (c) | Ne vem |
| --- | --- |

(c)

Ne vem

Triletna

15.

Rezervacija potovanja: glavna vrsta nastanitve je bila rezervirana prek svetovnega spleta

| (a) | Da |
| --- | --- |

(a)

Da

| (b) | Ne |
| --- | --- |

(b)

Ne

| (c) | Ne vem |
| --- | --- |

(c)

Ne vem

Triletna

16.

Izdatki posameznega turista med potovanjem za prevoz

Letna

17.

Izdatki posameznega turista med potovanjem za nastanitev

Letna

18.

[neobvezno] Izdatki posameznega turista med potovanjem za hrano in pijačo v lokalih in restavracijah med potovanjem

Letna

19.

Drugi izdatki posameznega turista med potovanjem, poroča se ločeno (19a): trajne dobrine in dragocenosti

Letna

20.

Značilnost obiskovalca: spol, po naslednjih kategorijah

| (a) | Moški |
| --- | --- |

(a)

Moški

| (b) | Ženski |
| --- | --- |

(b)

Ženski

Letna

21.

Značilnost obiskovalca: starost, v dopolnjenih letih

Letna

22.

Značilnost obiskovalca: država prebivališča

Letna

23.

[neobvezno] Značilnost obiskovalca: stopnja izobrazbe

| (a) | Nižja (ISCED 0, 1 ali 2) |
| --- | --- |

(a)

Nižja (ISCED 0, 1 ali 2)

| (b) | Srednja (ISCED 3 ali 4) |
| --- | --- |

(b)

Srednja (ISCED 3 ali 4)

| (c) | Višja (ISCED 5 ali 6) |
| --- | --- |

(c)

Višja (ISCED 5 ali 6)

Letna

24.

[neobvezno] Značilnost obiskovalca: zaposlitveni status

| (a) | Zaposlen (zaposlen ali samozaposlen) |
| --- | --- |

(a)

Zaposlen (zaposlen ali samozaposlen)

| (b) | Brezposeln |
| --- | --- |

(b)

Brezposeln

| (c) | Študent (ali dijak) |
| --- | --- |

(c)

Študent (ali dijak)

| (d) | Drugi, ki niso na trgu dela |
| --- | --- |

(d)

Drugi, ki niso na trgu dela

Letna

25.

[neobvezno] Značilnost obiskovalca: dohodek gospodinjstva v kvartilih

Letna

B.   Omejitev obsega opazovanja

V obseg opazovanja so vključena vsa turistična potovanja rezidentov starih 15 let in več z vsaj eno prenočitvijo izven običajnega okolja, ki so se končala v referenčnem obdobju. Podatki za rezidente mlajše od 15 let starosti se lahko posredujejo ločeno in njihovo posredovanje ni obvezno.

C.   Periodičnost

| 1. | Prvo referenčno leto za triletne spremenljivke in kategorije iz točk A(3), A(6), A(7) je 2013. |
| --- | --- |

1.

Prvo referenčno leto za triletne spremenljivke in kategorije iz točk A(3), A(6), A(7) je 2013.

| 2. | Prvo referenčno leto za triletne spremenljivke in kategorije iz točk A(10) do A(15) je 2014. |
| --- | --- |

2.

Prvo referenčno leto za triletne spremenljivke in kategorije iz točk A(10) do A(15) je 2014.

Oddelek 3

ENODNEVNI OBISKI

A.   Spremenljivke in razčlenitve, ki se pošljejo letno (iz države usmerjeni enodnevni obiski)

| Spremenljivke | [neobvezno]
  Razčlenitve | [neobvezno]
  Socio-demografske razčlenitve |
| --- | --- | --- |
| 1. | Število zasebnih enodnevnih obiskov, usmerjenih iz države |

Spremenljivke

[neobvezno]

Razčlenitve

[neobvezno]

Socio-demografske razčlenitve

1.

Število zasebnih enodnevnih obiskov, usmerjenih iz države

| 2. | Število poslovnih enodnevnih obiskov, usmerjenih iz države |
| --- | --- |

2.

Število poslovnih enodnevnih obiskov, usmerjenih iz države

| (a) | Ciljna država |
| --- | --- |

(a)

Ciljna država

| 1. | Spol |
| --- | --- |

1.

Spol

| 2. | Starostna skupina |
| --- | --- |

2.

Starostna skupina

| 3. | Stopnja izobrazbe |
| --- | --- |

3.

Stopnja izobrazbe

| 4. | Zaposlitveni status |
| --- | --- |

4.

Zaposlitveni status

| 5. | Dohodek gospodinjstva |
| --- | --- |

5.

Dohodek gospodinjstva

| 3. | Izdatki med zasebnimi enodnevnimi obiski, usmerjenimi iz države |
| --- | --- |

3.

Izdatki med zasebnimi enodnevnimi obiski, usmerjenimi iz države

| 4. | Izdatki med poslovnimi enodnevnimi obiski, usmerjenimi iz države |
| --- | --- |

4.

Izdatki med poslovnimi enodnevnimi obiski, usmerjenimi iz države

| (a) | Ciljna država |
| --- | --- |

(a)

Ciljna država

| (b) | Kategorija izdatkov: prevoz, nakupi, restavracije/lokali, drugo |
| --- | --- |

(b)

Kategorija izdatkov: prevoz, nakupi, restavracije/lokali, drugo

B.   Spremenljivke in razčlenitve, ki se pošljejo za triletne podatke (domači enodnevni obiski)

| Spremenljivke | [neobvezno]
  Razčlenitve | [neobvezno]
  Socio-demografske razčlenitve |
| --- | --- | --- |
| 1. | Število zasebnih domačih enodnevnih obiskov |

Spremenljivke

[neobvezno]

Razčlenitve

[neobvezno]

Socio-demografske razčlenitve

1.

Število zasebnih domačih enodnevnih obiskov

| 2. | Število poslovnih domačih enodnevnih obiskov |
| --- | --- |

2.

Število poslovnih domačih enodnevnih obiskov

| 1. | Spol |
| --- | --- |

1.

Spol

| 2. | Starostna skupina |
| --- | --- |

2.

Starostna skupina

| 3. | Stopnja izobrazbe |
| --- | --- |

3.

Stopnja izobrazbe

| 4. | Zaposlitveni status |
| --- | --- |

4.

Zaposlitveni status

| 5. | Dohodek gospodinjstva |
| --- | --- |

5.

Dohodek gospodinjstva

| 3. | Izdatki med zasebnimi domačimi enodnevnimi obiski |
| --- | --- |

3.

Izdatki med zasebnimi domačimi enodnevnimi obiski

| 4. | Izdatki med poslovnimi domačimi enodnevnimi obiski |
| --- | --- |

4.

Izdatki med poslovnimi domačimi enodnevnimi obiski

| (a) | Vrsta izdatkov: prevoz, nakupi, restavracije/lokali, drugo |
| --- | --- |

(a)

Vrsta izdatkov: prevoz, nakupi, restavracije/lokali, drugo

C.   Klasifikacije, ki se uporabijo za socio-demografske razčlenitve

Za socio-demografske razčlenitve se uporabijo klasifikacije, navedene v točki C oddelka 1 te priloge.

D.   Omejitev obsega opazovanja

V obseg opazovanja so vključeni vsi enodnevni obiski izven običajnega okolja, ki jih opravijo rezidenti, stari vsaj 15 let ali več. Podatke za rezidente, mlajše od 15 let, se lahko pošlje ločeno in njihovo posredovanje ni obvezno.

E.   Periodičnost in prva referenčna obdobja

| 1. | Spremenljivke za enodnevne obiske iz točke A se posredujejo letno, poroča se ločeno za štiri četrtletja prejšnjega koledarskega leta. Prvo referenčno obdobje se začne 1. januarja 2014. |
| --- | --- |

1.

Spremenljivke za enodnevne obiske iz točke A se posredujejo letno, poroča se ločeno za štiri četrtletja prejšnjega koledarskega leta. Prvo referenčno obdobje se začne 1. januarja 2014.

| 2. | Spremenljivke za enodnevne obiske iz točke B se posredujejo vsaka tri leta, poroča se ločeno za štiri četrtletja prejšnjega koledarskega leta. Prvo referenčno obdobje se začne 1. januarja 2015. Samo za prvo referenčno obdobje je posredovanje prostovoljno. |
| --- | --- |

2.

Spremenljivke za enodnevne obiske iz točke B se posredujejo vsaka tri leta, poroča se ločeno za štiri četrtletja prejšnjega koledarskega leta. Prvo referenčno obdobje se začne 1. januarja 2015. Samo za prvo referenčno obdobje je posredovanje prostovoljno.

---

| 22.7.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 192/33 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 192/33

---

UREDBA (EU) št. 693/2011 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 6. julija 2011

o spremembah Uredbe Sveta (ES) št. 861/2006 o vzpostavitvi finančnih ukrepov Skupnosti za izvajanje skupne ribiške politike in na področju pomorskega prava

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 43(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po predložitvi osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (ES) št. 861/2006 (3) določa financiranje na naslednjih področjih: mednarodni odnosi, upravljanje, zbiranje podatkov in znanstveno svetovanje ter nadzor in izvrševanje skupne ribiške politike. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (ES) št. 861/2006 (3) določa financiranje na naslednjih področjih: mednarodni odnosi, upravljanje, zbiranje podatkov in znanstveno svetovanje ter nadzor in izvrševanje skupne ribiške politike.

| (2) | Na vsakem področju ukrepov je Uredba (ES) št. 861/2006 dopolnjena z drugimi povezanimi uredbami ali odločbami oziroma sklepi. Od sprejetja navedene uredbe se je razvilo več elementov te povezane zakonodaje in bi jo zato bilo treba sedaj spremeniti, da se zagotovi skladnost med vsemi elementi zakonodajnega okvira. |
| --- | --- |

(2)

Na vsakem področju ukrepov je Uredba (ES) št. 861/2006 dopolnjena z drugimi povezanimi uredbami ali odločbami oziroma sklepi. Od sprejetja navedene uredbe se je razvilo več elementov te povezane zakonodaje in bi jo zato bilo treba sedaj spremeniti, da se zagotovi skladnost med vsemi elementi zakonodajnega okvira.

| (3) | Izkušnje so tudi pokazale potrebo po spremembah Uredbe (ES) št. 861/2006 s prilagoditvijo nekaterih njenih določb sedanjim razmeram. |
| --- | --- |

(3)

Izkušnje so tudi pokazale potrebo po spremembah Uredbe (ES) št. 861/2006 s prilagoditvijo nekaterih njenih določb sedanjim razmeram.

| (4) | Prav tako je treba, kadar je primerno, pojasniti področje uporabe ukrepov, ki se financirajo, in izboljšati jezikovno oblikovanje nekaterih členov. |
| --- | --- |

(4)

Prav tako je treba, kadar je primerno, pojasniti področje uporabe ukrepov, ki se financirajo, in izboljšati jezikovno oblikovanje nekaterih členov.

| (5) | Partnerstva na mednarodnem področju se lahko sklenejo na dvostranski, regionalni ali večstranski ravni. |
| --- | --- |

(5)

Partnerstva na mednarodnem področju se lahko sklenejo na dvostranski, regionalni ali večstranski ravni.

| (6) | Dejstvo, da je bil s Sklepom Sveta 2007/409/ES z dne 11. junija 2007 o spremembi Sklepa 2004/585/ES o ustanovitvi regionalnih svetovalnih svetov v okviru skupne ribiške politike (4) regionalnim svetovalnim svetom dodeljen status organov, ki si prizadevajo za dosego cilja v splošnem evropskem interesu, bi se moralo odražati v tej uredbi. |
| --- | --- |

(6)

Dejstvo, da je bil s Sklepom Sveta 2007/409/ES z dne 11. junija 2007 o spremembi Sklepa 2004/585/ES o ustanovitvi regionalnih svetovalnih svetov v okviru skupne ribiške politike (4) regionalnim svetovalnim svetom dodeljen status organov, ki si prizadevajo za dosego cilja v splošnem evropskem interesu, bi se moralo odražati v tej uredbi.

| (7) | Za pripravljalne sestanke svetovalnega odbora za ribištvo in ribogojstvo (ACFA) bi morala obstajati možnost za dodelitev finančne podpore predstavnikom, ki niso predstavniki evropskih trgovinskih organizacij, ter za omogočanje financiranja stroškov prevajanja, tolmačenja in najema prostorov. Seznam posvetovalnih organov, za katerih sestanke plenarni odbor ACFA določi zastopnika, bi bilo treba posodobiti. |
| --- | --- |

(7)

Za pripravljalne sestanke svetovalnega odbora za ribištvo in ribogojstvo (ACFA) bi morala obstajati možnost za dodelitev finančne podpore predstavnikom, ki niso predstavniki evropskih trgovinskih organizacij, ter za omogočanje financiranja stroškov prevajanja, tolmačenja in najema prostorov. Seznam posvetovalnih organov, za katerih sestanke plenarni odbor ACFA določi zastopnika, bi bilo treba posodobiti.

| (8) | Uredba Sveta (ES) št. 199/2008 z dne 25. februarja 2008 o vzpostavitvi okvira Skupnosti za zbiranje, upravljanje in uporabo podatkov v sektorju ribištva in podporo znanstvenemu svetovanju v zvezi s skupno ribiško politiko (5) je razširila področje uporabe zbiranja podatkov, da bi se zajelo zbiranje, upravljanje in uporaba podatkov, kar bi se moralo izrecno priznati v tej uredbi. |
| --- | --- |

(8)

Uredba Sveta (ES) št. 199/2008 z dne 25. februarja 2008 o vzpostavitvi okvira Skupnosti za zbiranje, upravljanje in uporabo podatkov v sektorju ribištva in podporo znanstvenemu svetovanju v zvezi s skupno ribiško politiko (5) je razširila področje uporabe zbiranja podatkov, da bi se zajelo zbiranje, upravljanje in uporaba podatkov, kar bi se moralo izrecno priznati v tej uredbi.

| (9) | Sklep Komisije 2008/949/ES z dne 6. novembra 2008 o sprejetju večletnega programa Skupnosti na podlagi Uredbe Sveta (ES) 199/2008 (6) določa, da zbrani podatki zajemajo tudi socialno-ekonomske spremenljivke. |
| --- | --- |

(9)

Sklep Komisije 2008/949/ES z dne 6. novembra 2008 o sprejetju večletnega programa Skupnosti na podlagi Uredbe Sveta (ES) 199/2008 (6) določa, da zbrani podatki zajemajo tudi socialno-ekonomske spremenljivke.

| (10) | Ukrepi, upravičeni do finančne podpore Unije na področju zbiranja podatkov in znanstvenega svetovanja, so določeni v Uredbi (ES) št. 199/2008, zato bi bilo potrebno Uredbo (ES) št. 861/2006 uskladiti z zadevnimi določbami. |
| --- | --- |

(10)

Ukrepi, upravičeni do finančne podpore Unije na področju zbiranja podatkov in znanstvenega svetovanja, so določeni v Uredbi (ES) št. 199/2008, zato bi bilo potrebno Uredbo (ES) št. 861/2006 uskladiti z zadevnimi določbami.

| (11) | Programski ukrepi na področju zbiranja podatkov in znanstvenega svetovanja so določeni v Uredbi (ES) št. 199/2008 in Uredbi Komisije (ES) št. 665/2008 z dne 14. julija 2008 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 199/2008 (7). |
| --- | --- |

(11)

Programski ukrepi na področju zbiranja podatkov in znanstvenega svetovanja so določeni v Uredbi (ES) št. 199/2008 in Uredbi Komisije (ES) št. 665/2008 z dne 14. julija 2008 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 199/2008 (7).

| (12) | Številne določbe Odločbe Sveta 2000/439/ES z dne 29. junija 2000 o finančnem prispevku Skupnosti k izdatkom, ki so jih imele države članice pri zbiranju podatkov, ter za financiranje študij in pilotnih projektov za izvajanje skupne ribiške politike (8), niso bile vključene v Uredbo (ES) št. 861/2006 niti pretvorjene v izvedbena pravila. Zaradi tega je nastala pravna praznina za leti 2007 in 2008 in v tem obdobju je Komisija še naprej uporabljala prej veljavna pravila iz Odločbe 2000/439/ES. Zaradi pravne varnosti bi bilo treba retroaktivno zagotoviti veljavnost navedenih pravil in možnost njihove uporabe v zadevnem obdobju. |
| --- | --- |

(12)

Številne določbe Odločbe Sveta 2000/439/ES z dne 29. junija 2000 o finančnem prispevku Skupnosti k izdatkom, ki so jih imele države članice pri zbiranju podatkov, ter za financiranje študij in pilotnih projektov za izvajanje skupne ribiške politike (8), niso bile vključene v Uredbo (ES) št. 861/2006 niti pretvorjene v izvedbena pravila. Zaradi tega je nastala pravna praznina za leti 2007 in 2008 in v tem obdobju je Komisija še naprej uporabljala prej veljavna pravila iz Odločbe 2000/439/ES. Zaradi pravne varnosti bi bilo treba retroaktivno zagotoviti veljavnost navedenih pravil in možnost njihove uporabe v zadevnem obdobju.

| (13) | Izdatki na področju znanstvenega svetovanja bi morali vključevati izdatke za pogodbe o partnerstvu z mednarodnimi organi, zadolženimi za oceno staleža. |
| --- | --- |

(13)

Izdatki na področju znanstvenega svetovanja bi morali vključevati izdatke za pogodbe o partnerstvu z mednarodnimi organi, zadolženimi za oceno staleža.

| (14) | Navedbe glede upravičenih izdatkov na področju nadzora bi morale biti predstavljene bolj jasno in natančno, poleg tega bi jih bilo treba povezati z Uredbo Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike (9) in Uredbo Sveta (ES) št. 1005/2008 z dne 29. septembra 2008 o vzpostavitvi sistema Skupnosti za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova (10). |
| --- | --- |

(14)

Navedbe glede upravičenih izdatkov na področju nadzora bi morale biti predstavljene bolj jasno in natančno, poleg tega bi jih bilo treba povezati z Uredbo Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike (9) in Uredbo Sveta (ES) št. 1005/2008 z dne 29. septembra 2008 o vzpostavitvi sistema Skupnosti za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova (10).

| (15) | Udeleženci programov usposabljanja na področju nadzora in izvrševanja pravil skupne ribiške politike niso nujno državni uradniki, čeprav zastopajo organ države članice. Zato bi morali biti izdatki, ki so nastali za usposabljanje drugega osebja, prav tako upravičeni do finančnih ukrepov. |
| --- | --- |

(15)

Udeleženci programov usposabljanja na področju nadzora in izvrševanja pravil skupne ribiške politike niso nujno državni uradniki, čeprav zastopajo organ države članice. Zato bi morali biti izdatki, ki so nastali za usposabljanje drugega osebja, prav tako upravičeni do finančnih ukrepov.

| (16) | Skupno raziskovalno središče ne le analizira izvajanja dejavnosti nadzora, ampak tudi svetuje in sodeluje pri razvoju novih tehnologij. |
| --- | --- |

(16)

Skupno raziskovalno središče ne le analizira izvajanja dejavnosti nadzora, ampak tudi svetuje in sodeluje pri razvoju novih tehnologij.

| (17) | Programska pravila za nadzor izdatkov je treba prilagoditi, da se izboljša dobro finančno poslovodenje, predvsem s skrajšanjem roka za oddajo zahtevkov za pomoč Unije in z nadaljnjo določitvijo informacij, ki jih je treba sporočiti o projektih, in oblike, v kateri bi jih bilo treba predložiti. |
| --- | --- |

(17)

Programska pravila za nadzor izdatkov je treba prilagoditi, da se izboljša dobro finančno poslovodenje, predvsem s skrajšanjem roka za oddajo zahtevkov za pomoč Unije in z nadaljnjo določitvijo informacij, ki jih je treba sporočiti o projektih, in oblike, v kateri bi jih bilo treba predložiti.

| (18) | V naslovu in normativnem delu Uredbe (ES) št. 861/2006 so potrebne spremembe zaradi upoštevanja začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe, dne 1. decembra 2009. |
| --- | --- |

(18)

V naslovu in normativnem delu Uredbe (ES) št. 861/2006 so potrebne spremembe zaradi upoštevanja začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe, dne 1. decembra 2009.

| (19) | Da bi zagotovili enotne pogoje za izvajanje ukrepov na področju nadzora in izvrševanja, zlasti pa v zvezi z izdatki držav članic pri izvajanju sistemov spremljanja in nadzora, ki se uporabljajo za skupno ribiško politiko, kakor tudi ukrepov na področju zbiranja, upravljanja in uporabe osnovnih podatkov, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (11). |
| --- | --- |

(19)

Da bi zagotovili enotne pogoje za izvajanje ukrepov na področju nadzora in izvrševanja, zlasti pa v zvezi z izdatki držav članic pri izvajanju sistemov spremljanja in nadzora, ki se uporabljajo za skupno ribiško politiko, kakor tudi ukrepov na področju zbiranja, upravljanja in uporabe osnovnih podatkov, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (11).

| (20) | Zato bi bilo treba Uredbo (ES) št. 861/2006 ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(20)

Zato bi bilo treba Uredbo (ES) št. 861/2006 ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES) št. 861/2006 se spremeni:

| 1. | naslov se nadomesti z naslednjim: |
| --- | --- |

1.

naslov se nadomesti z naslednjim:

| 2. | v normativnem delu se razen v sklicevanjih na Agencijo Skupnosti za nadzor ribištva v členu 4(c) beseda „Skupnost“ in beseda „Skupnosti“ nadomesti z besedo „Unija“. Besedi „vode Skupnosti“ se nadomestita z besedama „vode EU“. Opravijo se vse potrebne slovnične prilagoditve; |
| --- | --- |

2.

v normativnem delu se razen v sklicevanjih na Agencijo Skupnosti za nadzor ribištva v členu 4(c) beseda „Skupnost“ in beseda „Skupnosti“ nadomesti z besedo „Unija“. Besedi „vode Skupnosti“ se nadomestita z besedama „vode EU“. Opravijo se vse potrebne slovnične prilagoditve;

| 3. | v členu 2 se točka (b) nadomesti z naslednjim:






  „(b) | ukrepi varstva, zbiranje in upravljanje podatkov ter uporaba podatkov za pripravo strokovnega nasveta za SRP;“; |
| --- | --- | --- |

3.

v členu 2 se točka (b) nadomesti z naslednjim:

„(b)

ukrepi varstva, zbiranje in upravljanje podatkov ter uporaba podatkov za pripravo strokovnega nasveta za SRP;“;

| 4. | v členu 3 se točka (b) nadomesti z naslednjim:






  „(b) | izboljšanje zbiranja, upravljanja in uporabe podatkov, potrebnih za SRP;“; |
| --- | --- | --- |

4.

v členu 3 se točka (b) nadomesti z naslednjim:

„(b)

izboljšanje zbiranja, upravljanja in uporabe podatkov, potrebnih za SRP;“;

| 5. | člen 5 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 5
  Posebni cilji na področju zbiranja, upravljanja in uporabe podatkov in znanstvenih nasvetov
  Finančni ukrepi Unije iz členov 9, 10 in 11 prispevajo k izboljšanju zbiranja, upravljanja in uporabe podatkov in znanstvenih nasvetov glede stanja staležev, ravni ribolova, vpliva, ki ga ima ribištvo na staleže in pomorski ekosistem, gospodarskih vidikov ribištva in ribogojstva ter delovanja ribiške industrije v vodah EU in izven njih s tem, da se zagotavlja finančna podpora državam članicam za vzpostavitev večletnih zbirnih in znanstveno utemeljenih podatkovnih nizov, ki vključujejo biološke, tehnične, okoljske in socialno-ekonomske informacije.“; |
| --- | --- |

5.

člen 5 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 5

Posebni cilji na področju zbiranja, upravljanja in uporabe podatkov in znanstvenih nasvetov

Finančni ukrepi Unije iz členov 9, 10 in 11 prispevajo k izboljšanju zbiranja, upravljanja in uporabe podatkov in znanstvenih nasvetov glede stanja staležev, ravni ribolova, vpliva, ki ga ima ribištvo na staleže in pomorski ekosistem, gospodarskih vidikov ribištva in ribogojstva ter delovanja ribiške industrije v vodah EU in izven njih s tem, da se zagotavlja finančna podpora državam članicam za vzpostavitev večletnih zbirnih in znanstveno utemeljenih podatkovnih nizov, ki vključujejo biološke, tehnične, okoljske in socialno-ekonomske informacije.“;

| 6. | v členu 7(1) se točka (c) nadomesti z naslednjim:






  „(c) | prek partnerstva na dvostranski, regionalni ali večstranski ravni k razvoju upravljanja ribiških virov in sposobnosti nadzora tretjih držav, da se zagotovi trajnostni ribolov in pospeševanje gospodarskega razvoja ribiškega sektorja v navedenih državah z izboljšanjem znanstvene in tehnične ocene zadevnega ribiškega sektorja, spremljanja in nadzora ribolovnih dejavnosti, zdravstvenih razmer in poslovnega okolja v sektorju;“; |
| --- | --- | --- |

6.

v členu 7(1) se točka (c) nadomesti z naslednjim:

„(c)

prek partnerstva na dvostranski, regionalni ali večstranski ravni k razvoju upravljanja ribiških virov in sposobnosti nadzora tretjih držav, da se zagotovi trajnostni ribolov in pospeševanje gospodarskega razvoja ribiškega sektorja v navedenih državah z izboljšanjem znanstvene in tehnične ocene zadevnega ribiškega sektorja, spremljanja in nadzora ribolovnih dejavnosti, zdravstvenih razmer in poslovnega okolja v sektorju;“;

| 7. | člen 8 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 8
  Ukrepi na področju nadzora in izvrševanja
  1.   Na področju nadzora in izvrševanja pravil SRP so upravičeni do finančnih ukrepov Unije naslednji izdatki:






  (a) | izdatki držav članic pri izvajanju sistemov spremljanja in nadzora, ki se uporabljajo za SRP za:






  (i) | naložbe v zvezi z dejavnostmi nadzora, ki ga izvajajo pristojni nacionalni organi, upravni organi ali zasebni sektor, v:






  — | nakup in/ali razvoj tehnologije, vključno s strojno in programsko opremo, sistemi za zaznavanje plovil in omrežji IT, ki omogočajo zbiranje, upravljanje, potrjevanje, analiziranje in izmenjavo ter razvoj metod vzorčenja podatkov v zvezi z ribištvom, vključno z razvojem spletnih mest v zvezi z nadzorom, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

7.

člen 8 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 8

Ukrepi na področju nadzora in izvrševanja

1.   Na področju nadzora in izvrševanja pravil SRP so upravičeni do finančnih ukrepov Unije naslednji izdatki:

(a)

izdatki držav članic pri izvajanju sistemov spremljanja in nadzora, ki se uporabljajo za SRP za:

(i)

naložbe v zvezi z dejavnostmi nadzora, ki ga izvajajo pristojni nacionalni organi, upravni organi ali zasebni sektor, v:

—

nakup in/ali razvoj tehnologije, vključno s strojno in programsko opremo, sistemi za zaznavanje plovil in omrežji IT, ki omogočajo zbiranje, upravljanje, potrjevanje, analiziranje in izmenjavo ter razvoj metod vzorčenja podatkov v zvezi z ribištvom, vključno z razvojem spletnih mest v zvezi z nadzorom,

| — | nakup in/ali razvoj komponent, ki so potrebne za zagotovitev prenosa podatkov od udeležencev, ki sodelujejo pri ribolovu in trženju ribiških proizvodov, zadevnim organom držav članic in Unije, vključno s potrebnimi komponentami za sisteme za elektronsko zapisovanje in poročanje (ERS), sisteme za spremljanje plovil (VMS) in sisteme samodejnega prepoznavanja (AIS), |
| --- | --- |

—

nakup in/ali razvoj komponent, ki so potrebne za zagotovitev prenosa podatkov od udeležencev, ki sodelujejo pri ribolovu in trženju ribiških proizvodov, zadevnim organom držav članic in Unije, vključno s potrebnimi komponentami za sisteme za elektronsko zapisovanje in poročanje (ERS), sisteme za spremljanje plovil (VMS) in sisteme samodejnega prepoznavanja (AIS),

| — | izvajanje programov za izmenjavo in analizo podatkov med državami članicami, |
| --- | --- |

—

izvajanje programov za izmenjavo in analizo podatkov med državami članicami,

| — | nakup in posodobitev sredstev za nadzor; |
| --- | --- |

—

nakup in posodobitev sredstev za nadzor;

| (ii) | programe za usposabljanje in izmenjavo – vključno med državami članicami – osebja, ki je odgovorno za spremljanje, kontrolo in nadzor ribištva; |
| --- | --- |

(ii)

programe za usposabljanje in izmenjavo – vključno med državami članicami – osebja, ki je odgovorno za spremljanje, kontrolo in nadzor ribištva;

| (iii) | izvajanje pilotnih projektov v zvezi z nadzorom ribištva; |
| --- | --- |

(iii)

izvajanje pilotnih projektov v zvezi z nadzorom ribištva;

| (iv) | analizo stroškov in koristi, kakor tudi oceno izdatkov in preverjanje poslovanja s strani pristojnih organov pri izvajanju spremljanja, nadzora in pregleda; |
| --- | --- |

(iv)

analizo stroškov in koristi, kakor tudi oceno izdatkov in preverjanje poslovanja s strani pristojnih organov pri izvajanju spremljanja, nadzora in pregleda;

| (v) | pobude, vključno s seminarji in mediji, usmerjenimi v krepitev ozaveščanja ribičev in drugih akterjev, kot so inšpektorji, državni tožilci in sodniki, ter javnosti o potrebi boja proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu in o izvajanju pravil SRP; |
| --- | --- |

(v)

pobude, vključno s seminarji in mediji, usmerjenimi v krepitev ozaveščanja ribičev in drugih akterjev, kot so inšpektorji, državni tožilci in sodniki, ter javnosti o potrebi boja proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu in o izvajanju pravil SRP;

| (b) | izdatki v zvezi z upravnimi dogovori s Skupnim raziskovalnim središčem ali katerim koli drugim posvetovalnim organom Unije za namene ocene in razvoja novih tehnologij nadzora; |
| --- | --- |

(b)

izdatki v zvezi z upravnimi dogovori s Skupnim raziskovalnim središčem ali katerim koli drugim posvetovalnim organom Unije za namene ocene in razvoja novih tehnologij nadzora;

| (c) | vse operativne izdatke inšpekcije s strani inšpektorjev Komisije v zvezi z izvajanjem SRP s strani držav članic, ter zlasti tiste v zvezi z inšpekcijskimi misijami, varnostno opremo in usposabljanjem inšpektorjev, sestanki in najemi ali nakupom inšpekcijskih sredstev s strani Komisije; |
| --- | --- |

(c)

vse operativne izdatke inšpekcije s strani inšpektorjev Komisije v zvezi z izvajanjem SRP s strani držav članic, ter zlasti tiste v zvezi z inšpekcijskimi misijami, varnostno opremo in usposabljanjem inšpektorjev, sestanki in najemi ali nakupom inšpekcijskih sredstev s strani Komisije;

| (d) | prispevek k proračunu CFCA za pokritje izdatkov uslužbencev in upravnih izdatkov ter izdatkov, povezanih z izvajanjem letnega delovnega programa CFCA. |
| --- | --- |

(d)

prispevek k proračunu CFCA za pokritje izdatkov uslužbencev in upravnih izdatkov ter izdatkov, povezanih z izvajanjem letnega delovnega programa CFCA.

2.   Komisija lahko z izvedbenimi akti sprejme podrobna pravila za uporabo odstavka 1 tega člena. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 30(2).“;

| 8. | člen 9 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 9
  Ukrepi na področju zbiranja, upravljanja in uporabe osnovnih podatkov
  1.   Na področju osnovnega zbiranja, upravljanja in uporabe podatkov so do finančne pomoči Unije upravičeni naslednji izdatki v okviru večletnih nacionalnih programov iz člena 4 Uredbe Sveta (ES) št. 199/2008 z dne 25. februarja 2008 o vzpostavitvi okvira Skupnosti za zbiranje, upravljanje in uporabo podatkov v sektorju ribištva in podporo znanstvenemu svetovanju v zvezi s skupno ribiško politiko (12):






  (a) | izdatki za zbiranje bioloških, tehnoloških, okoljskih in socialno-ekonomskih podatkov v zvezi s komercialnim in rekreacijskim ribolovom, vključno z vzorčenjem, spremljanjem in raziskavami na morju ter za zbiranje okoljskih in socialno-ekonomskih podatkov v ribogojstvu in predelovalni industriji, kot je določeno v večletnem programu Unije iz člena 3 Uredbe (ES) št. 199/2008; |
| --- | --- | --- |

8.

člen 9 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 9

Ukrepi na področju zbiranja, upravljanja in uporabe osnovnih podatkov

1.   Na področju osnovnega zbiranja, upravljanja in uporabe podatkov so do finančne pomoči Unije upravičeni naslednji izdatki v okviru večletnih nacionalnih programov iz člena 4 Uredbe Sveta (ES) št. 199/2008 z dne 25. februarja 2008 o vzpostavitvi okvira Skupnosti za zbiranje, upravljanje in uporabo podatkov v sektorju ribištva in podporo znanstvenemu svetovanju v zvezi s skupno ribiško politiko (12):

(a)

izdatki za zbiranje bioloških, tehnoloških, okoljskih in socialno-ekonomskih podatkov v zvezi s komercialnim in rekreacijskim ribolovom, vključno z vzorčenjem, spremljanjem in raziskavami na morju ter za zbiranje okoljskih in socialno-ekonomskih podatkov v ribogojstvu in predelovalni industriji, kot je določeno v večletnem programu Unije iz člena 3 Uredbe (ES) št. 199/2008;

| (b) | izdatki, ki so nastali za ukrepe v zvezi z upravljanjem, razvojem, izboljševanjem in izkoriščanjem podatkov iz točke (a); |
| --- | --- |

(b)

izdatki, ki so nastali za ukrepe v zvezi z upravljanjem, razvojem, izboljševanjem in izkoriščanjem podatkov iz točke (a);

| (c) | izdatki, ki so nastali zaradi ukrepov v zvezi z uporabo podatkov iz točke (a), kot so ocene bioloških parametrov in priprava podatkovnih sklopov za znanstveno analizo in svetovanje; |
| --- | --- |

(c)

izdatki, ki so nastali zaradi ukrepov v zvezi z uporabo podatkov iz točke (a), kot so ocene bioloških parametrov in priprava podatkovnih sklopov za znanstveno analizo in svetovanje;

| (d) | izdatki, povezani s sodelovanjem na regionalnih usklajevalnih sestankih iz člena 5(1) Uredbe (ES) št. 199/2008 in zadevnih strokovnih sestankih regionalnih organizacij za upravljanje ribištva, v katerih Unija sodeluje kot pogodbenica ali opazovalka, in izdatki za seje mednarodnih organov, zadolženih za znanstveno svetovanje. |
| --- | --- |

(d)

izdatki, povezani s sodelovanjem na regionalnih usklajevalnih sestankih iz člena 5(1) Uredbe (ES) št. 199/2008 in zadevnih strokovnih sestankih regionalnih organizacij za upravljanje ribištva, v katerih Unija sodeluje kot pogodbenica ali opazovalka, in izdatki za seje mednarodnih organov, zadolženih za znanstveno svetovanje.

2.   Komisija lahko z izvedbenimi akti sprejme podrobna pravila za uporabo odstavka 1. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 30(2).

| 9. | člen 10 se spremeni:






  (a) | naslov se nadomesti z naslednjim:
  „Ukrepi na področju zbiranja, upravljanja in uporabe dodatnih podatkov“; |
| --- | --- | --- |

9.

člen 10 se spremeni:

(a)

naslov se nadomesti z naslednjim:

„Ukrepi na področju zbiranja, upravljanja in uporabe dodatnih podatkov“;

| (b) | drugi stavek v uvodnem besedilu odstavka 1 se nadomesti z naslednjim:
  „Dejavnosti, ki so lahko upravičene do finančne pomoči Unije, vključujejo:“; |
| --- | --- |

(b)

drugi stavek v uvodnem besedilu odstavka 1 se nadomesti z naslednjim:

„Dejavnosti, ki so lahko upravičene do finančne pomoči Unije, vključujejo:“;

| (c) | v odstavku 1 se točka (a) nadomesti z naslednjim:






  „(a) | metodološke študije in projekte, ki so namenjeni metodam optimizacije in standardizacije pri zbiranju podatkov, potrebnih za znanstveno svetovanje;“; |
| --- | --- | --- |

(c)

v odstavku 1 se točka (a) nadomesti z naslednjim:

„(a)

metodološke študije in projekte, ki so namenjeni metodam optimizacije in standardizacije pri zbiranju podatkov, potrebnih za znanstveno svetovanje;“;

| 10. | v členu 11 se točka (a) nadomesti z naslednjim:






  „(a) | izdatki za pogodbe o partnerstvu z nacionalnimi raziskovalnimi institucijami ali z mednarodnimi organi, zadolženimi za oceno staležev, za zagotavljanje znanstvenega svetovanja in podatkov;“; |
| --- | --- | --- |

10.

v členu 11 se točka (a) nadomesti z naslednjim:

„(a)

izdatki za pogodbe o partnerstvu z nacionalnimi raziskovalnimi institucijami ali z mednarodnimi organi, zadolženimi za oceno staležev, za zagotavljanje znanstvenega svetovanja in podatkov;“;

| 11. | člen 12 se spremeni:






  (a) | točke (a), (b) in (c) se nadomestijo z naslednjim:






  „(a) | potni stroški in stroški nastanitve za člane predstavniških organizacij v Svetovalnem odboru za ribištvo in ribogojstvo (ACFA), povezani s pripravljalnimi sestanki pred sestanki ACFA, ter stroški prevajanja, tolmačenja in najema prostorov za te pripravljalne sestanke; |
| --- | --- | --- | --- |

11.

člen 12 se spremeni:

(a)

točke (a), (b) in (c) se nadomestijo z naslednjim:

„(a)

potni stroški in stroški nastanitve za člane predstavniških organizacij v Svetovalnem odboru za ribištvo in ribogojstvo (ACFA), povezani s pripravljalnimi sestanki pred sestanki ACFA, ter stroški prevajanja, tolmačenja in najema prostorov za te pripravljalne sestanke;

| (b) | stroški udeležbe zastopnikov, ki jih imenuje ACFA, da jo zastopajo na sestankih regionalnih svetovalnih svetov (RAC), Mednarodnega sveta za raziskovanje morja (ICES) ter STECF; |
| --- | --- |

(b)

stroški udeležbe zastopnikov, ki jih imenuje ACFA, da jo zastopajo na sestankih regionalnih svetovalnih svetov (RAC), Mednarodnega sveta za raziskovanje morja (ICES) ter STECF;

| (c) | stroški delovanja RAC, kot je določeno v Sklepu 2004/585/ES;“; |
| --- | --- |

(c)

stroški delovanja RAC, kot je določeno v Sklepu 2004/585/ES;“;

| (b) | v točki (d) se podtočka (ii) nadomesti z naslednjim:






  „(ii) | zagotavljanje obsežnega dostopa do podatkov in pojasnjevalnega gradiva, ki se zlasti nanaša na predloge Komisije, z oblikovanjem spletnih mest ustreznih oddelkov Komisije in izdajanjem redne publikacije, kakor tudi organizacijo informativnih in izobraževalnih seminarjev za oblikovalce mnenj.“; |
| --- | --- | --- |

(b)

v točki (d) se podtočka (ii) nadomesti z naslednjim:

„(ii)

zagotavljanje obsežnega dostopa do podatkov in pojasnjevalnega gradiva, ki se zlasti nanaša na predloge Komisije, z oblikovanjem spletnih mest ustreznih oddelkov Komisije in izdajanjem redne publikacije, kakor tudi organizacijo informativnih in izobraževalnih seminarjev za oblikovalce mnenj.“;

| 12. | v členu 13(1) se točka (e) nadomesti z naslednjim:






  „(e) | prostovoljni finančni prispevki za delo ali programe posebnega interesa za Unijo, ki jih izvajajo mednarodne organizacije;“; |
| --- | --- | --- |

12.

v členu 13(1) se točka (e) nadomesti z naslednjim:

„(e)

prostovoljni finančni prispevki za delo ali programe posebnega interesa za Unijo, ki jih izvajajo mednarodne organizacije;“;

| 13. | člen 16 se spremeni:






  (a) | naslov se nadomesti z naslednjim:
  „Stopnje sofinanciranja na področju zbiranja, upravljanja in uporabe osnovnih podatkov“; |
| --- | --- | --- |

13.

člen 16 se spremeni:

(a)

naslov se nadomesti z naslednjim:

„Stopnje sofinanciranja na področju zbiranja, upravljanja in uporabe osnovnih podatkov“;

| (b) | besede „člena 23(1)“ se nadomestijo z besedami „člena 4 Uredbe (ES) št. 199/2008“; |
| --- | --- |

(b)

besede „člena 23(1)“ se nadomestijo z besedami „člena 4 Uredbe (ES) št. 199/2008“;

| 14. | naslov člena 17 se nadomesti z naslednjim:
  „Stopnje sofinanciranja na področju zbiranja, upravljanja in uporabe dodatnih podatkov“; |
| --- | --- |

14.

naslov člena 17 se nadomesti z naslednjim:

„Stopnje sofinanciranja na področju zbiranja, upravljanja in uporabe dodatnih podatkov“;

| 15. | v členu 18 se odstavka 2 in 3 nadomestita z naslednjim:
  „2.   Pravice črpanja se dodelijo v skladu s finančnim sporazumom s Komisijo vsaki predstavniški organizaciji, ki je članica plenarnega odbora ACFA, v sorazmerju s pravicami znotraj plenarnega odbora ACFA in odvisno od razpoložljivih finančnih sredstev.
  3.   Navedene pravice črpanja in povprečni potni stroški člana predstavniške organizacije določijo število potovanj za namen priprave sestankov, za katere je lahko vsaka organizacija finančno odgovorna. V okviru splošne omejitve pravice črpanja vsaka predstavniška organizacija zadrži 20 % dejansko upravičenih izdatkov na pavšalni stopnji za kritje tistih organizacijskih in upravnih stroškov, ki so strogo povezani z organizacijo pripravljalnih sestankov.“; |
| --- | --- |

15.

v členu 18 se odstavka 2 in 3 nadomestita z naslednjim:

„2.   Pravice črpanja se dodelijo v skladu s finančnim sporazumom s Komisijo vsaki predstavniški organizaciji, ki je članica plenarnega odbora ACFA, v sorazmerju s pravicami znotraj plenarnega odbora ACFA in odvisno od razpoložljivih finančnih sredstev.

3.   Navedene pravice črpanja in povprečni potni stroški člana predstavniške organizacije določijo število potovanj za namen priprave sestankov, za katere je lahko vsaka organizacija finančno odgovorna. V okviru splošne omejitve pravice črpanja vsaka predstavniška organizacija zadrži 20 % dejansko upravičenih izdatkov na pavšalni stopnji za kritje tistih organizacijskih in upravnih stroškov, ki so strogo povezani z organizacijo pripravljalnih sestankov.“;

| 16. | člen 20 se spremeni:






  (a) | odstavka 1 in 2 se nadomestita z naslednjim:
  „1.   Zahtevki držav članic za finančno podporo Unije se predložijo Komisiji do 15. novembra pred letom zadevnega izvajanja.
  Tem zahtevkom se priloži letni program za nadzor ribištva, ki vsebuje naslednje informacije:






  (a) | cilji letnega programa za nadzor ribištva; |
| --- | --- | --- | --- |

16.

člen 20 se spremeni:

(a)

odstavka 1 in 2 se nadomestita z naslednjim:

„1.   Zahtevki držav članic za finančno podporo Unije se predložijo Komisiji do 15. novembra pred letom zadevnega izvajanja.

Tem zahtevkom se priloži letni program za nadzor ribištva, ki vsebuje naslednje informacije:

(a)

cilji letnega programa za nadzor ribištva;

| (b) | načrtovani razpoložljivi človeški viri; |
| --- | --- |

(b)

načrtovani razpoložljivi človeški viri;

| (c) | načrtovani razpoložljivi finančni viri; |
| --- | --- |

(c)

načrtovani razpoložljivi finančni viri;

| (d) | načrtovano število razpoložljivih plovil in zrakoplovov; |
| --- | --- |

(d)

načrtovano število razpoložljivih plovil in zrakoplovov;

| (e) | seznam projektov, za katere se išče finančni prispevek; |
| --- | --- |

(e)

seznam projektov, za katere se išče finančni prispevek;

| (f) | skupni izdatki, načrtovani za izvajanje projektov; |
| --- | --- |

(f)

skupni izdatki, načrtovani za izvajanje projektov;

| (g) | časovni razpored za dokončanje v zvezi z vsakim projektom, navedenim v letnem programu za nadzor ribištva; |
| --- | --- |

(g)

časovni razpored za dokončanje v zvezi z vsakim projektom, navedenim v letnem programu za nadzor ribištva;

| (h) | seznam kazalnikov, ki se uporabijo za oceno učinkovitosti letnega programa za nadzor ribištva. |
| --- | --- |

(h)

seznam kazalnikov, ki se uporabijo za oceno učinkovitosti letnega programa za nadzor ribištva.

2.   Za vsak projekt programa za nadzor ribištva določi ukrep iz člena 8(a), na katerega se nanaša, cilj in natančen opis projekta, vključno z naslednjimi podatki: lastnik, lokacija, ocenjeni stroški, časovni razpored za dokončanje projekta in postopek javnega razpisa, ki ga je treba upoštevati. Kadar pri projektu sodeluje več kot ena država članica program za nadzor ribištva vključuje tudi seznam držav članic, ki izvajajo projekt, ocenjene skupne stroške projekta ter ocenjene stroške na državo članico.“;

| (b) | v odstavku 3 se točka (b) nadomesti z naslednjim:






  „(b) | koliko ur oziroma dni na leto bo predvidoma porabljenih za nadzor ribištva in kateri sistem ima država članica, da Komisiji ali Računskemu sodišču omogoči preverjanje njihove učinkovite uporabe za namene nadzora;“; |
| --- | --- | --- |

(b)

v odstavku 3 se točka (b) nadomesti z naslednjim:

„(b)

koliko ur oziroma dni na leto bo predvidoma porabljenih za nadzor ribištva in kateri sistem ima država članica, da Komisiji ali Računskemu sodišču omogoči preverjanje njihove učinkovite uporabe za namene nadzora;“;

| (c) | doda se naslednji odstavek:
  „4.   Države članice zagotovijo informacije potrebne v skladu z odstavki 1, 2 in 3 tako, da jih predložijo na elektronskem obrazcu, ki jim ga je posredovala Komisija, tako v elektronski obliki kot na papirju.“; |
| --- | --- |

(c)

doda se naslednji odstavek:

„4.   Države članice zagotovijo informacije potrebne v skladu z odstavki 1, 2 in 3 tako, da jih predložijo na elektronskem obrazcu, ki jim ga je posredovala Komisija, tako v elektronski obliki kot na papirju.“;

| 17. | naslov oddelka 2 poglavja V se nadomesti z naslednjim:
  „Postopki na področju zbiranja, upravljanja in uporabe podatkov“; |
| --- | --- |

17.

naslov oddelka 2 poglavja V se nadomesti z naslednjim:

„Postopki na področju zbiranja, upravljanja in uporabe podatkov“;

| 18. | člen 22 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 22
  Uvodna določba
  Finančni prispevek Unije za izdatke držav članic za zbiranje, upravljanje in uporabo osnovnih podatkov iz člena 9 se zagotovi v skladu s postopki, določenimi v tem oddelku.“; |
| --- | --- |

18.

člen 22 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 22

Uvodna določba

Finančni prispevek Unije za izdatke držav članic za zbiranje, upravljanje in uporabo osnovnih podatkov iz člena 9 se zagotovi v skladu s postopki, določenimi v tem oddelku.“;

| 19. | člen 23 se črta; |
| --- | --- |

19.

člen 23 se črta;

| 20. | člen 24 se spremeni:






  (a) | naslov se nadomesti z naslednjim:
  „Odločitev Komisije glede financiranja“; |
| --- | --- | --- |

20.

člen 24 se spremeni:

(a)

naslov se nadomesti z naslednjim:

„Odločitev Komisije glede financiranja“;

| (b) | odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:
  „1.   Na podlagi večletnih programov, ki so jih predložile države članice v skladu s členom 4(4) Uredbe (ES) št. 199/2008 in jih je Komisija odobrila v skladu s členom 6(3) navedene uredbe, se vsako leto sprejmejo odločitve o finančnem prispevku Unije v nacionalne programe, v skladu s postopkom pregleda iz člena 30(2).“; |
| --- | --- |

(b)

odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.   Na podlagi večletnih programov, ki so jih predložile države članice v skladu s členom 4(4) Uredbe (ES) št. 199/2008 in jih je Komisija odobrila v skladu s členom 6(3) navedene uredbe, se vsako leto sprejmejo odločitve o finančnem prispevku Unije v nacionalne programe, v skladu s postopkom pregleda iz člena 30(2).“;

| (c) | odstavek 2 se črta; |
| --- | --- |

(c)

odstavek 2 se črta;

| 21. | člen 30 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 30
  Postopek v odboru
  1.   Komisiji pomaga Odbor za ribištvo in ribogojstvo, ustanovljen s členom 30(1) Uredbe (ES) št. 2371/2002. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (13).
  2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011. |
| --- | --- |

21.

člen 30 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 30

Postopek v odboru

1.   Komisiji pomaga Odbor za ribištvo in ribogojstvo, ustanovljen s členom 30(1) Uredbe (ES) št. 2371/2002. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (13).

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.

| 22. | člen 31 se črta; |
| --- | --- |

22.

člen 31 se črta;

| 23. | člen 32 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 32
  Razveljavitev zastarelih aktov
  Uredba (ES) št. 657/2000 ter odločbi 2000/439/ES in 2004/465/ES se razveljavijo z učinkom od 1. januarja 2007. Vendar se za nacionalne programe zbiranja, upravljanja in uporabe podatkov za leti 2007 in 2008 smiselno uporabljajo pravila iz druge alinee člena 3, člena 4 in člena 6 ter Priloga Odločbe 2000/439/ES, kot se je uporabljala na dan 31. decembra 2006.“. |
| --- | --- |

23.

člen 32 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 32

Razveljavitev zastarelih aktov

Uredba (ES) št. 657/2000 ter odločbi 2000/439/ES in 2004/465/ES se razveljavijo z učinkom od 1. januarja 2007. Vendar se za nacionalne programe zbiranja, upravljanja in uporabe podatkov za leti 2007 in 2008 smiselno uporabljajo pravila iz druge alinee člena 3, člena 4 in člena 6 ter Priloga Odločbe 2000/439/ES, kot se je uporabljala na dan 31. decembra 2006.“.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Določba točke 23 člena 1 se uporablja od 1. januarja 2007.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Strasbourgu, 6. julija 2011

Za Evropski parlament

Predsednik

J. BUZEK

Za Svet

Predsednik

M. DOWGIELEWICZ

---

(1)  UL C 44, 11.2.2011, str. 171.

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 6. aprila 2011 (še ni bilo objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 21. junija 2011.

2

(3)  UL L 160, 14.6.2006, str. 1.

3

(4)  UL L 155, 15.6.2007, str. 68.

4

(5)  UL L 60, 5.3.2008, str. 1.

5

(6)  UL L 346, 23.12.2008, str. 37.

6

(7)  UL L 186, 15.7.2008, str. 3.

7

(8)  UL L 176, 15.7.2000, str. 42.

8

(9)  UL L 343, 22.12.2009, str. 1.

9

(10)  UL L 286, 29.10.2008, str. 1.

10

(11)  UL L 55, 28.2.2011, str. 13.

11

(12)  UL L 60, 5.3.2008, str. 1.“;

12

(13)  UL L 55, 28.2.2011, str. 13.“;

13

---

II Nezakonodajni akti

MEDNARODNI SPORAZUMI

| 22.7.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 192/39 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 192/39

---

SKLEP SVETA

z dne 9. junija 2011

o odobritvi Haaške konvencije z dne 23. novembra 2007 o mednarodni izterjavi preživnine otrok in drugih oblik družinskih preživnin v imenu Evropske unije

(2011/432/EU)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti prvega pododstavka člena 81(3) v povezavi s točko (b) drugega pododstavka člena 218(6) in prvega stavka drugega pododstavka člena 218(8) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Unija si prizadeva za vzpostavitev skupnega pravosodnega območja, ki temelji na načelu vzajemnega priznavanja odločb. |
| --- | --- |

(1)

Unija si prizadeva za vzpostavitev skupnega pravosodnega območja, ki temelji na načelu vzajemnega priznavanja odločb.

| (2) | Haaška konvencija z dne 23. novembra 2007 o mednarodni izterjavi preživnine otrok in drugih oblik družinskih preživnin (v nadaljnjem besedilu: Konvencija) je dobra podlaga za svetovni sistem upravnega sodelovanja ter za priznavanje in izvrševanje sodnih odločb v preživninskih zadevah in konvencij o preživnini ter zagotavlja brezplačno pravno pomoč v skoraj vseh zadevah v zvezi s preživnino otrok ter poenostavljen postopek priznavanja in izvrševanja. |
| --- | --- |

(2)

Haaška konvencija z dne 23. novembra 2007 o mednarodni izterjavi preživnine otrok in drugih oblik družinskih preživnin (v nadaljnjem besedilu: Konvencija) je dobra podlaga za svetovni sistem upravnega sodelovanja ter za priznavanje in izvrševanje sodnih odločb v preživninskih zadevah in konvencij o preživnini ter zagotavlja brezplačno pravno pomoč v skoraj vseh zadevah v zvezi s preživnino otrok ter poenostavljen postopek priznavanja in izvrševanja.

| (3) | Člen 59 Konvencije dopušča organizacijam za regionalno gospodarsko povezovanje, kot je Unija, da podpišejo, sprejmejo ali odobrijo Konvencijo ali pristopijo k njej. |
| --- | --- |

(3)

Člen 59 Konvencije dopušča organizacijam za regionalno gospodarsko povezovanje, kot je Unija, da podpišejo, sprejmejo ali odobrijo Konvencijo ali pristopijo k njej.

| (4) | Zadeve, ki jih ureja Konvencija, so obravnavane tudi v Uredbi Sveta (ES) št. 4/2009 z dne 18. decembra 2008 o pristojnosti, pravu, ki se uporablja, priznavanju in izvrševanju sodnih odločb ter sodelovanju v preživninskih zadevah (2). Kakor je bilo dogovorjeno ob sprejetju Sklepa Sveta 2011/220/EU (3) o podpisu Konvencije, bi morala Unija sama odobriti Konvencijo in izvajati svoje pristojnosti za vse zadeve, ki jih ureja Konvencija. Zato bi morala biti Konvencija zaradi odobritve s strani Unije zavezujoča za države članice. |
| --- | --- |

(4)

Zadeve, ki jih ureja Konvencija, so obravnavane tudi v Uredbi Sveta (ES) št. 4/2009 z dne 18. decembra 2008 o pristojnosti, pravu, ki se uporablja, priznavanju in izvrševanju sodnih odločb ter sodelovanju v preživninskih zadevah (2). Kakor je bilo dogovorjeno ob sprejetju Sklepa Sveta 2011/220/EU (3) o podpisu Konvencije, bi morala Unija sama odobriti Konvencijo in izvajati svoje pristojnosti za vse zadeve, ki jih ureja Konvencija. Zato bi morala biti Konvencija zaradi odobritve s strani Unije zavezujoča za države članice.

| (5) | Unija bi morala zato ob odobritvi Konvencije v skladu s členom 59(3) Konvencije predložiti izjavo o pristojnosti. |
| --- | --- |

(5)

Unija bi morala zato ob odobritvi Konvencije v skladu s členom 59(3) Konvencije predložiti izjavo o pristojnosti.

| (6) | Poleg tega bi morala Unija vse pridržke in izjave, ki so dovoljeni v skladu s členom 62 oziroma členom 63 Konvencije in za katere meni, da so potrebni, predložiti ob odobritvi Konvencije. |
| --- | --- |

(6)

Poleg tega bi morala Unija vse pridržke in izjave, ki so dovoljeni v skladu s členom 62 oziroma členom 63 Konvencije in za katere meni, da so potrebni, predložiti ob odobritvi Konvencije.

| (7) | Unija bi morala v zvezi s tem v skladu s členom 2(3) Konvencije izjaviti, da bo razširila uporabo poglavij II in III Konvencije na preživninske obveznosti med zakonci in bivšimi zakonci. Sočasno bi morala predložiti enostransko izjavo, s katero bi se zavezala, da bo pozneje preučila možnost širše razširitve področja uporabe. |
| --- | --- |

(7)

Unija bi morala v zvezi s tem v skladu s členom 2(3) Konvencije izjaviti, da bo razširila uporabo poglavij II in III Konvencije na preživninske obveznosti med zakonci in bivšimi zakonci. Sočasno bi morala predložiti enostransko izjavo, s katero bi se zavezala, da bo pozneje preučila možnost širše razširitve področja uporabe.

| (8) | Unija bi morala izraziti tudi pridržek iz člena 44(3) Konvencije glede odobrenih jezikov za sporazumevanje med osrednjimi organi. Države članice, ki želijo, da bi Unija predložila ta pridržek v zvezi z njimi, bi morale o tem predhodno obvestiti Komisijo in navesti vsebino pridržka. |
| --- | --- |

(8)

Unija bi morala izraziti tudi pridržek iz člena 44(3) Konvencije glede odobrenih jezikov za sporazumevanje med osrednjimi organi. Države članice, ki želijo, da bi Unija predložila ta pridržek v zvezi z njimi, bi morale o tem predhodno obvestiti Komisijo in navesti vsebino pridržka.

| (9) | Unija bi morala predložiti izjave iz točke (g) člena 11(1) ter člena 44(1) in (2) Konvencije. Države članice, ki želijo, da bi Unija predložila take izjave v zvezi z njimi, bi morale o tem predhodno obvestiti Komisijo in navesti vsebino izjav. |
| --- | --- |

(9)

Unija bi morala predložiti izjave iz točke (g) člena 11(1) ter člena 44(1) in (2) Konvencije. Države članice, ki želijo, da bi Unija predložila take izjave v zvezi z njimi, bi morale o tem predhodno obvestiti Komisijo in navesti vsebino izjav.

| (10) | Država članica, ki bi želela naknadno umakniti pridržek v zvezi z njo iz Priloge II ali spremeniti ali umakniti izjavo, ki jo zadeva, iz Priloge III ali dodati izjavo, ki jo zadeva, v Prilogo III, bi morala o tem obvestiti Svet in Komisijo. Na podlagi tega bi morala Unija depozitarju poslati ustrezno uradno obvestilo. |
| --- | --- |

(10)

Država članica, ki bi želela naknadno umakniti pridržek v zvezi z njo iz Priloge II ali spremeniti ali umakniti izjavo, ki jo zadeva, iz Priloge III ali dodati izjavo, ki jo zadeva, v Prilogo III, bi morala o tem obvestiti Svet in Komisijo. Na podlagi tega bi morala Unija depozitarju poslati ustrezno uradno obvestilo.

| (11) | Države članice bi morale Komisijo obvestiti o osrednjem organu ali osrednjih organih, ki so jih imenovale v skladu s členom 4(3) Konvencije, in bi jo morala uradno obveščati o informacijah v zvezi s predpisi, postopki in storitvami iz člena 57 Konvencije. V skladu s Konvencijo bi morala Komisija te informacije poslati Stalnemu uradu Haaške konference o mednarodnem zasebnem pravu (v nadaljnjem besedilu: Stalni urad), ko bo Unija deponirala svojo listino o odobritvi. |
| --- | --- |

(11)

Države članice bi morale Komisijo obvestiti o osrednjem organu ali osrednjih organih, ki so jih imenovale v skladu s členom 4(3) Konvencije, in bi jo morala uradno obveščati o informacijah v zvezi s predpisi, postopki in storitvami iz člena 57 Konvencije. V skladu s Konvencijo bi morala Komisija te informacije poslati Stalnemu uradu Haaške konference o mednarodnem zasebnem pravu (v nadaljnjem besedilu: Stalni urad), ko bo Unija deponirala svojo listino o odobritvi.

| (12) | Države članice bi morale pri pošiljanju zadevnih informacij o osrednjih organih ter predpisih, postopkih in storitvah Komisiji uporabljati obrazec profila države, ki ga je priporočila in objavila Haaška konferenca o mednarodnem zasebnem pravu, po možnosti v elektronski obliki. |
| --- | --- |

(12)

Države članice bi morale pri pošiljanju zadevnih informacij o osrednjih organih ter predpisih, postopkih in storitvah Komisiji uporabljati obrazec profila države, ki ga je priporočila in objavila Haaška konferenca o mednarodnem zasebnem pravu, po možnosti v elektronski obliki.

| (13) | Država članica, ki bi morala naknadno spremeniti informacije o svojem osrednjem organu ali svojih predpisih, postopkih in storitvah, bi morala o tem neposredno obvestiti Stalni urad, obenem pa tudi Komisijo. |
| --- | --- |

(13)

Država članica, ki bi morala naknadno spremeniti informacije o svojem osrednjem organu ali svojih predpisih, postopkih in storitvah, bi morala o tem neposredno obvestiti Stalni urad, obenem pa tudi Komisijo.

| (14) | V skladu s členom 3 Protokola (št. 21) o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, priloženega Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, Združeno kraljestvo in Irska sodelujeta pri sprejetju in uporabi tega sklepa. |
| --- | --- |

(14)

V skladu s členom 3 Protokola (št. 21) o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, priloženega Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, Združeno kraljestvo in Irska sodelujeta pri sprejetju in uporabi tega sklepa.

| (15) | V skladu s členoma 1 in 2 Protokola (št. 22) o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, Danska ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zanjo ni zavezujoč in se zanjo ne uporablja – |
| --- | --- |

(15)

V skladu s členoma 1 in 2 Protokola (št. 22) o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, Danska ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zanjo ni zavezujoč in se zanjo ne uporablja –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Haaška konvencija z dne 23. novembra 2007 o mednarodni izterjavi preživnine otrok in drugih oblik družinskih preživnin (v nadaljnjem besedilu: Konvencija) se odobri v imenu Evropske unije.

Besedilo Konvencije je priloženo temu sklepu.

Člen 2

Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo(-e), pooblaščeno(-e), da v imenu Unije deponirajo listino iz člena 58(2) Konvencije.

Člen 3

Ob deponiranju listine iz člena 58(2) Konvencije Unija poda izjavo o pristojnosti v skladu s členom 59(3) Konvencije.

Besedilo te izjave je v delu A Priloge I k temu sklepu.

Člen 4

1.   Ob deponiranju listine iz člena 58(2) Konvencije Unija v skladu s členom 2(3) Konvencije izjavlja, da bo razširila uporabo poglavij II in III Konvencije na preživninske obveznosti med zakonci in bivšimi zakonci.

Besedilo navedene izjave je priloženo v delu B Priloge I k temu sklepu.

2.   Ob deponiranju listine iz člena 58(2) Konvencije Unija istočasno poda enostransko izjavo, besedilo katere je priloženo kot Priloga IV k temu sklepu.

Člen 5

Ob deponiranju listine iz člena 58(2) Konvencije Unija v skladu s členom 44(3) Konvencije izrazi pridržek, ki se nanaša na tiste države članice, ki nasprotujejo uporabi angleškega ali francoskega jezika pri sporazumevanju med osrednjimi organi.

Besedilo navedenega pridržka je priloženo kot Priloga II k temu sklepu.

Člen 6

Ob deponiranju listine iz člena 58(2) Konvencije Unija poda izjave v skladu s točko (g) člena 11(1) Konvencije, ki se nanašajo na informacije ali dokumente, ki jih zahtevajo države članice, in izjave v skladu s členom 44(1) Konvencije, ki se nanašajo na jezike, ki jih države članice odobrijo poleg svojih uradnih jezikov, ter izjavo v skladu s členom 44(2) Konvencije.

Besedilo navedenih izjav je priloženo kot Priloga III k temu sklepu.

Člen 7

1.   Države članice najkasneje 10. decembra 2012 Komisijo uradno obvestijo o:

| (a) | kontaktnih podatkih osrednjega organa ali osrednjih organov, ki so jih imenovale v skladu s členom 4(3) Konvencije, in |
| --- | --- |

(a)

kontaktnih podatkih osrednjega organa ali osrednjih organov, ki so jih imenovale v skladu s členom 4(3) Konvencije, in

| (b) | informacijah v zvezi s predpisi, postopki in storitvami iz člena 57 Konvencije. |
| --- | --- |

(b)

informacijah v zvezi s predpisi, postopki in storitvami iz člena 57 Konvencije.

2.   Države članice za pošiljanje informacij iz odstavka 1 Komisiji uporabijo obrazec profila države, ki ga je priporočila in objavila Haaška konferenca o mednarodnem zasebnem pravu, po možnosti v elektronski obliki.

3.   Komisija posamezne obrazce profila države, ki jih izpolnijo države članice, pošlje Stalnemu uradu Haaške konference o mednarodnem zasebnem pravu (v nadaljnjem besedilu: stalni urad), ko Unija deponira listino iz člena 58(2) Konvencije.

Člen 8

Država članica, ki želi umakniti pridržek v zvezi z njo iz Priloge II ali spremeniti ali umakniti izjavo, ki jo zadeva iz Priloge III ali dodati izjavo, ki jo zadeva, iz Priloge III, o želenem umiku, spremembi ali dodatku obvesti Svet in Komisijo.

Unija nato depozitarju predloži ustrezno uradno obvestilo v skladu s členom 63(2) Konvencije.

Člen 9

Država članica, ki želi spremeniti informacije v obrazcu profila svoje države po prvi predložitvi tega obrazca s strani Komisije, o tem neposredno obvesti stalni urad ali pa potrebno spremembo neposredno opravi, če se uporablja elektronska oblika obrazca profila države. Hkrati o tem obvesti Komisijo.

Člen 10

Ta sklep začne veljati z dnem sprejetja.

V Luxembourgu, 9. junija 2011

Za Svet

Predsednik

PINTÉR S.

---

(1)  Mnenje z dne 11. februarja 2010 (UL C 341 E, 16.12.2010, str. 98).

1

(2)  UL L 7, 10.1.2009, str. 1.

2

(3)  UL L 93, 7.4.2011, str. 9.

3

---

PRILOGA I

Izjave, ki jih poda Evropska unija ob odobritvi Haaške konvencije z dne 23. novembra 2007 o mednarodni izterjavi preživnine otrok in drugih oblik družinskih preživnin (v nadaljnjem besedilu: Konvencija) v skladu s členom 63 Konvencije

A.   IZJAVA V SKLADU S ČLENOM 59(3) V ZVEZI S PRISTOJNOSTJO EVROPSKE UNIJE ZA ZADEVE, KI JIH UREJA KONVENCIJA

| 1. | Evropska unija izjavlja, da je pristojna za vse zadeve, ki jih ureja Konvencija. Konvencija bo zaradi odobritve s strani Evropske unije zavezujoča za države članice. |
| --- | --- |

1.

Evropska unija izjavlja, da je pristojna za vse zadeve, ki jih ureja Konvencija. Konvencija bo zaradi odobritve s strani Evropske unije zavezujoča za države članice.

| 2. | Sedanje članice Evropske unije so Kraljevina Belgija, Republika Bolgarija, Češka republika, Kraljevina Danska, Zvezna republika Nemčija, Republika Estonija, Irska, Helenska republika, Kraljevina Španija, Francoska republika, Italijanska republika, Republika Ciper, Republika Latvija, Republika Litva, Veliko vojvodstvo Luksemburg, Republika Madžarska, Malta, Kraljevina Nizozemska, Republika Avstrija, Republika Poljska, Portugalska republika, Romunija, Republika Slovenija, Slovaška republika, Republika Finska, Kraljevina Švedska ter Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska. |
| --- | --- |

2.

Sedanje članice Evropske unije so Kraljevina Belgija, Republika Bolgarija, Češka republika, Kraljevina Danska, Zvezna republika Nemčija, Republika Estonija, Irska, Helenska republika, Kraljevina Španija, Francoska republika, Italijanska republika, Republika Ciper, Republika Latvija, Republika Litva, Veliko vojvodstvo Luksemburg, Republika Madžarska, Malta, Kraljevina Nizozemska, Republika Avstrija, Republika Poljska, Portugalska republika, Romunija, Republika Slovenija, Slovaška republika, Republika Finska, Kraljevina Švedska ter Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska.

| 3. | Vendar se ta izjava v skladu s členoma 1 in 2 Protokola (št. 22) o stališču Danske, priloženega Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, ne uporablja za Kraljevino Dansko. |
| --- | --- |

3.

Vendar se ta izjava v skladu s členoma 1 in 2 Protokola (št. 22) o stališču Danske, priloženega Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, ne uporablja za Kraljevino Dansko.

| 4. | Ta izjava se ne uporablja za ozemlja držav članic, na katerih se ne uporablja Pogodba o delovanju Evropske unije (glej člen 355 navedene pogodbe), in ne posega v ukrepe ali stališča, ki jih lahko sprejmejo zadevne države članice na podlagi Konvencije v imenu in interesu navedenih ozemelj. |
| --- | --- |

4.

Ta izjava se ne uporablja za ozemlja držav članic, na katerih se ne uporablja Pogodba o delovanju Evropske unije (glej člen 355 navedene pogodbe), in ne posega v ukrepe ali stališča, ki jih lahko sprejmejo zadevne države članice na podlagi Konvencije v imenu in interesu navedenih ozemelj.

| 5. | Za uporabo Konvencije bodo odgovorni osrednji organi držav članic Evropske unije, ki medsebojno sodelujejo. Zato je nujno, da osrednji organ države pogodbenice, ki mora vzpostaviti stik z osrednjim organom v državi članici Evropske unije, naveže stik neposredno z zadevnim osrednjim organom. Države članice Evropske unije bodo, če se jim bo to zdelo primerno, tudi prisostvovale vsem sejam posebnih komisij, ki utegnejo biti zadolžene za spremljanje uporabe Konvencije. |
| --- | --- |

5.

Za uporabo Konvencije bodo odgovorni osrednji organi držav članic Evropske unije, ki medsebojno sodelujejo. Zato je nujno, da osrednji organ države pogodbenice, ki mora vzpostaviti stik z osrednjim organom v državi članici Evropske unije, naveže stik neposredno z zadevnim osrednjim organom. Države članice Evropske unije bodo, če se jim bo to zdelo primerno, tudi prisostvovale vsem sejam posebnih komisij, ki utegnejo biti zadolžene za spremljanje uporabe Konvencije.

B.   IZJAVA IZ ČLENA 2(3) KONVENCIJE

Evropska unija izjavlja, da bo razširila uporabo poglavij II in III Konvencije na preživninske obveznosti med zakonci in bivšimi zakonci.

---

PRILOGA II

Pridržek, ki ga Evropska unija izrazi ob odobritvi Haaške konvencije z dne 23. novembra 2007 o mednarodni izterjavi preživnine otrok in drugih oblik družinskih preživnin (v nadaljnjem besedilu: Konvencija) v skladu s členom 62 Konvencije

Evropska unija v skladu s členom 44(3) Konvencije izrazi naslednji pridržek:

Češka republika, Republika Estonija, Helenska republika, Republika Latvija, Republika Litva, Republika Madžarska, Kraljevina Nizozemska, Republika Poljska, Slovaška republika, Kraljevina Švedska in Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska nasprotujejo uporabi francoskega jezika v sporazumevanju med osrednjimi organi.

---

PRILOGA III

Izjave, ki jih poda Evropska unija ob odobritvi Haaške konvencije z dne 23. novembra 2007 o mednarodni izterjavi preživnine otrok in drugih oblik družinskih preživnin (v nadaljnjem besedilu: Konvencija) v skladu s členom 63 Konvencije

1.   IZJAVA IZ TOČKE (g) ČLENA 11(1) KONVENCIJE

Evropska unija izjavlja, da se v naštetih državah članicah v zahtevek, razen zahtevka v skladu s členom10(1)(a) in (2)(a) Konvencije, vključijo informacije ali dokumenti, navedeni za naštete države članice:

Kraljevina Belgija:

| — | za zahtevke iz člena 10(1)(e) in (f) ter (2)(b) in (c) popolno besedilo odločbe ali odločb v overjeni kopiji ali kopijah. |
| --- | --- |

—

za zahtevke iz člena 10(1)(e) in (f) ter (2)(b) in (c) popolno besedilo odločbe ali odločb v overjeni kopiji ali kopijah.

Češka republika:

| — | pooblastilo zastopnika, ki ga vlagatelj zahtevka podeli osrednjemu organu v skladu s členom 42. |
| --- | --- |

—

pooblastilo zastopnika, ki ga vlagatelj zahtevka podeli osrednjemu organu v skladu s členom 42.

Zvezna republika Nemčija:

| — | državljanstvo upravičenca, njegov poklic ali zaposlitev ter po potrebi ime in naslov njegovega zakonitega zastopnika, |
| --- | --- |

—

državljanstvo upravičenca, njegov poklic ali zaposlitev ter po potrebi ime in naslov njegovega zakonitega zastopnika,

| — | državljanstvo zavezanca, njegov poklic ali zaposlitev, če je upravičenec seznanjen s temi podatki, |
| --- | --- |

—

državljanstvo zavezanca, njegov poklic ali zaposlitev, če je upravičenec seznanjen s temi podatki,

| — | v primeru zahtevka javnopravne službe, ki zahtevke za preživnino uveljavlja v okviru prenesene pravice, ime in kontaktne podatke osebe, katere zahtevek se prenese, |
| --- | --- |

—

v primeru zahtevka javnopravne službe, ki zahtevke za preživnino uveljavlja v okviru prenesene pravice, ime in kontaktne podatke osebe, katere zahtevek se prenese,

| — | pri indeksaciji izvršljivega preživninskega zahtevka metodo za izračun indeksacije in pri obveznosti plačila zakonitih obresti zakonito obrestno mero ter začetek obveznosti plačevanja obresti. |
| --- | --- |

—

pri indeksaciji izvršljivega preživninskega zahtevka metodo za izračun indeksacije in pri obveznosti plačila zakonitih obresti zakonito obrestno mero ter začetek obveznosti plačevanja obresti.

Republika Latvija:

| — | zahtevek vključuje osebno kodo vlagatelja (če je bila določena v Republiki Latviji) ali identifikacijsko številko, če je bila določena; osebno kodo nasprotne stranke (če je bila določena v Republiki Latviji) ali identifikacijsko številko, če je bila določena; osebne kode (če so bile določene v Republiki Latviji) ali identifikacijske številke vseh oseb, za katere se zahteva preživnina, če so bile določene, |
| --- | --- |

—

zahtevek vključuje osebno kodo vlagatelja (če je bila določena v Republiki Latviji) ali identifikacijsko številko, če je bila določena; osebno kodo nasprotne stranke (če je bila določena v Republiki Latviji) ali identifikacijsko številko, če je bila določena; osebne kode (če so bile določene v Republiki Latviji) ali identifikacijske številke vseh oseb, za katere se zahteva preživnina, če so bile določene,

| — | zahtevkom iz člena 10(1)(a), (b), (d) in (f) ter (2)(a) in (c) Konvencije, ki se ne nanaša na preživnino otrok (v smislu člena 15 Konvencije), se priloži listina, ki izkazuje obseg brezplačne pravne pomoči, ki jo je vlagatelj prejel v državi izvora, vsebuje informacijo o vrsti in znesku pravne pomoči, za katero je vlagatelj že zaprosil, ter navedbo o pravni pomoči, ki bo potrebna v prihodnje. |
| --- | --- |

—

zahtevkom iz člena 10(1)(a), (b), (d) in (f) ter (2)(a) in (c) Konvencije, ki se ne nanaša na preživnino otrok (v smislu člena 15 Konvencije), se priloži listina, ki izkazuje obseg brezplačne pravne pomoči, ki jo je vlagatelj prejel v državi izvora, vsebuje informacijo o vrsti in znesku pravne pomoči, za katero je vlagatelj že zaprosil, ter navedbo o pravni pomoči, ki bo potrebna v prihodnje.

Republika Poljska:

I.   Zahtevek iz člena 10(1)(b):

| 1. | Zahtevek za izvršitev odločbe mora vsebovati ime sodišča, ki je izdalo sodbo, datum sodbe ter ime in priimek strank v postopku. |
| --- | --- |

1.

Zahtevek za izvršitev odločbe mora vsebovati ime sodišča, ki je izdalo sodbo, datum sodbe ter ime in priimek strank v postopku.

| 2. | Priložene morajo biti naslednje listine:






  — | izvirnik izvršilnega naslova (overjena kopija sodbe in odločba o njeni izvršitvi), |
| --- | --- | --- |

2.

Priložene morajo biti naslednje listine:

—

izvirnik izvršilnega naslova (overjena kopija sodbe in odločba o njeni izvršitvi),

| — | podroben seznam izostalih plačil, |
| --- | --- |

—

podroben seznam izostalih plačil,

| — | podatki o bančnem računu, na katerega je treba nakazati izterjane zneske, |
| --- | --- |

—

podatki o bančnem računu, na katerega je treba nakazati izterjane zneske,

| — | kopija zahtevka in priloge, |
| --- | --- |

—

kopija zahtevka in priloge,

| — | prevod vseh listin v poljščino, ki ga mora narediti (poklicni) sodni tolmač. |
| --- | --- |

—

prevod vseh listin v poljščino, ki ga mora narediti (poklicni) sodni tolmač.

| 3. | Zahtevek, podlago zahtevka, seznam izostalih plačil in informacije o finančnem položaju zavezanca mora/morajo osebno podpisati upravičenec/upravičenci oziroma njihovi pravni zastopniki, če so zavezanci mladoletni. |
| --- | --- |

3.

Zahtevek, podlago zahtevka, seznam izostalih plačil in informacije o finančnem položaju zavezanca mora/morajo osebno podpisati upravičenec/upravičenci oziroma njihovi pravni zastopniki, če so zavezanci mladoletni.

| 4. | Če zavezanec nima izvirnika izvršilnega naslova, je treba razloge za to navesti v zahtevku (npr. listina je bila izgubljena ali ukradena ali sodišče ni izdalo izvršilnega naslova). |
| --- | --- |

4.

Če zavezanec nima izvirnika izvršilnega naslova, je treba razloge za to navesti v zahtevku (npr. listina je bila izgubljena ali ukradena ali sodišče ni izdalo izvršilnega naslova).

| 5. | Če je bil izvršilni naslov izgubljen, je treba priložiti zahtevek za naknadno izdajo izvršilnega naslova, ki bo nadomestil izgubljenega. |
| --- | --- |

5.

Če je bil izvršilni naslov izgubljen, je treba priložiti zahtevek za naknadno izdajo izvršilnega naslova, ki bo nadomestil izgubljenega.

II.   Zahtevki iz člena 10(1)(c) in (d):

| 1. | V zahtevku za izdajo odločbe o dodelitvi preživnine otrok mora biti za vsakega upravičenca naveden zahtevani mesečni znesek preživnine za otroka. |
| --- | --- |

1.

V zahtevku za izdajo odločbe o dodelitvi preživnine otrok mora biti za vsakega upravičenca naveden zahtevani mesečni znesek preživnine za otroka.

| 2. | Zahtevek in podlago zahtevka mora/morajo osebno podpisati upravičenec/upravičenci oziroma njihovi pravni zastopniki, če so upravičenci mladoletni. |
| --- | --- |

2.

Zahtevek in podlago zahtevka mora/morajo osebno podpisati upravičenec/upravičenci oziroma njihovi pravni zastopniki, če so upravičenci mladoletni.

| 3. | V podlagi zahtevka za izdajo odločbe je treba navesti vsa dejstva, ki upravičujejo zahtevek, in zlasti informacije o:






  (a) | odnosu med upravičencem in zavezancem: otrok (otrok, rojen v zakonski zvezi/otrok, ki ga je zavezanec uradno priznal/starševstvo ugotovljeno v sodnem postopku), drug sorodnik, zakonski partner, nekdanji zakonski partner, sorodstvene vezi; |
| --- | --- | --- |

3.

V podlagi zahtevka za izdajo odločbe je treba navesti vsa dejstva, ki upravičujejo zahtevek, in zlasti informacije o:

(a)

odnosu med upravičencem in zavezancem: otrok (otrok, rojen v zakonski zvezi/otrok, ki ga je zavezanec uradno priznal/starševstvo ugotovljeno v sodnem postopku), drug sorodnik, zakonski partner, nekdanji zakonski partner, sorodstvene vezi;

| (b) | finančnem položaju upravičenca, ki morajo vsebovati podatke o:






  — | starosti, zdravstvenem stanju in stopnji izobrazbe upravičenca, |
| --- | --- | --- |

(b)

finančnem položaju upravičenca, ki morajo vsebovati podatke o:

—

starosti, zdravstvenem stanju in stopnji izobrazbe upravičenca,

| — | mesečnih izdatkih upravičenca (hrana, oblačila, osebna higiena, preventiva, zdravila, rehabilitacija, usposabljanje, prosti čas, izredni stroški itd.), |
| --- | --- |

—

mesečnih izdatkih upravičenca (hrana, oblačila, osebna higiena, preventiva, zdravila, rehabilitacija, usposabljanje, prosti čas, izredni stroški itd.),

| — | (če je preživnina otrok zahtevana za več kot eno upravičeno osebo, je treba te podatke navesti za vsako od teh oseb), |
| --- | --- |

—

(če je preživnina otrok zahtevana za več kot eno upravičeno osebo, je treba te podatke navesti za vsako od teh oseb),

| — | izobrazbi roditelja, ki skrbi za mladoletnega upravičenca, njegovi poklicni usposobljenosti in dejanskem poklicu, |
| --- | --- |

—

izobrazbi roditelja, ki skrbi za mladoletnega upravičenca, njegovi poklicni usposobljenosti in dejanskem poklicu,

| — | virih in znesku mesečnega prihodka roditelja, ki skrbi za upravičenca, |
| --- | --- |

—

virih in znesku mesečnega prihodka roditelja, ki skrbi za upravičenca,

| — | mesečnih izdatkih, ki jih roditelj, ki skrbi za mladoletnega upravičenca, porabi zase in za druge osebe, ki jih vzdržuje poleg upravičenca; |
| --- | --- |

—

mesečnih izdatkih, ki jih roditelj, ki skrbi za mladoletnega upravičenca, porabi zase in za druge osebe, ki jih vzdržuje poleg upravičenca;

| (c) | informacije o finančnem položaju zavezanca morajo vsebovati tudi podatke o izobrazbi, poklicni usposobljenosti in dejanskem poklicu zavezanca. |
| --- | --- |

(c)

informacije o finančnem položaju zavezanca morajo vsebovati tudi podatke o izobrazbi, poklicni usposobljenosti in dejanskem poklicu zavezanca.

| 4. | Navesti je treba, katera dejstva, navedena v podlagi, morajo biti izražena pri izvajanju dokazov (npr. branje listine na obravnavi, zaslišanje prič(e), zaslišanje upravičenca ali njegovega pravnega zastopnika, zaslišanje upravičenca itd.). |
| --- | --- |

4.

Navesti je treba, katera dejstva, navedena v podlagi, morajo biti izražena pri izvajanju dokazov (npr. branje listine na obravnavi, zaslišanje prič(e), zaslišanje upravičenca ali njegovega pravnega zastopnika, zaslišanje upravičenca itd.).

| 5. | Navesti je treba vsak zahtevan dokaz in vse potrebne informacije, da bo lahko sodišče izvedlo te dokaze. |
| --- | --- |

5.

Navesti je treba vsak zahtevan dokaz in vse potrebne informacije, da bo lahko sodišče izvedlo te dokaze.

| 6. | Zahtevku morajo biti priložene izvirne listin v pisni obliki ali njihove overjene kopije; listinam v tujem jeziku mora biti priložen overjeni prevod v poljščino. |
| --- | --- |

6.

Zahtevku morajo biti priložene izvirne listin v pisni obliki ali njihove overjene kopije; listinam v tujem jeziku mora biti priložen overjeni prevod v poljščino.

| 7. | Priče: navedeni morajo biti ime, priimek in naslov vsake priče. |
| --- | --- |

7.

Priče: navedeni morajo biti ime, priimek in naslov vsake priče.

III.   Zahtevek iz člena 10(1)(e) in (f):

| 1. | Zahtevek za spremembo odločbe o dodelitvi preživnine mora vključevati:






  (a) | ime sodišča, ki je izdalo sodbo, datum sodbe ter ime in priimek strank v postopku; |
| --- | --- | --- |

1.

Zahtevek za spremembo odločbe o dodelitvi preživnine mora vključevati:

(a)

ime sodišča, ki je izdalo sodbo, datum sodbe ter ime in priimek strank v postopku;

| (b) | navedbo zahtevanega mesečnega zneska preživnine za vsakega upravičenca, namesto preživnine, ki je bila prvotno dodeljena. |
| --- | --- |

(b)

navedbo zahtevanega mesečnega zneska preživnine za vsakega upravičenca, namesto preživnine, ki je bila prvotno dodeljena.

| 2. | V zahtevku je treba navesti spremembo okoliščin, ki upravičujejo zahtevo za spremembo višine zneska preživnine. |
| --- | --- |

2.

V zahtevku je treba navesti spremembo okoliščin, ki upravičujejo zahtevo za spremembo višine zneska preživnine.

| 3. | Zahtevek in podlago zahtevka mora/morajo osebno podpisati upravičenec/upravičenci oziroma njihovi pravni zastopniki, če so upravičenci mladoletni. |
| --- | --- |

3.

Zahtevek in podlago zahtevka mora/morajo osebno podpisati upravičenec/upravičenci oziroma njihovi pravni zastopniki, če so upravičenci mladoletni.

| 4. | Navesti je treba, katera dejstva, navedena v podlagi, morajo biti izražena pri izvajanju dokazov (npr. branje listine na obravnavi, zaslišanje prič(e), zaslišanje upravičenca ali njegovega pravnega zastopnika, zaslišanje zavezanca itd.). |
| --- | --- |

4.

Navesti je treba, katera dejstva, navedena v podlagi, morajo biti izražena pri izvajanju dokazov (npr. branje listine na obravnavi, zaslišanje prič(e), zaslišanje upravičenca ali njegovega pravnega zastopnika, zaslišanje zavezanca itd.).

| 5. | Navesti je treba vsak zahtevani dokaz in vse potrebne informacije, da bo lahko sodišče izvedlo te dokaze. |
| --- | --- |

5.

Navesti je treba vsak zahtevani dokaz in vse potrebne informacije, da bo lahko sodišče izvedlo te dokaze.

| 6. | Zahtevku morajo biti priložene izvirne listine v pisni obliki ali njihove overjene kopije; listinam v tujem jeziku mora biti priložen overjeni prevod v poljščino. |
| --- | --- |

6.

Zahtevku morajo biti priložene izvirne listine v pisni obliki ali njihove overjene kopije; listinam v tujem jeziku mora biti priložen overjeni prevod v poljščino.

| 7. | Priče: navedeni morajo biti ime, priimek in naslov vsake priče. |
| --- | --- |

7.

Priče: navedeni morajo biti ime, priimek in naslov vsake priče.

IV.   Zahtevek iz člena 10(2)(b) in (c)

| 1. | Zahtevek za spremembo odločbe o dodelitvi preživnine mora vključevati:






  (a) | ime sodišča, ki je izdalo sodbo, datum sodbe ter ime in priimek strank v postopku; |
| --- | --- | --- |

1.

Zahtevek za spremembo odločbe o dodelitvi preživnine mora vključevati:

(a)

ime sodišča, ki je izdalo sodbo, datum sodbe ter ime in priimek strank v postopku;

| (b) | navedbo zahtevanega mesečnega zneska preživnine za vsakega upravičenca, namesto preživnine, ki je bila prvotno dodeljena. |
| --- | --- |

(b)

navedbo zahtevanega mesečnega zneska preživnine za vsakega upravičenca, namesto preživnine, ki je bila prvotno dodeljena.

| 2. | V zahtevku je treba navesti spremembo okoliščin, ki upravičujejo zahtevo za spremembo višine zneska preživnine. |
| --- | --- |

2.

V zahtevku je treba navesti spremembo okoliščin, ki upravičujejo zahtevo za spremembo višine zneska preživnine.

| 3. | Zahtevek in podlago zahtevka mora/morajo osebno podpisati upravičenec/upravičenci oziroma njihovi pravni zastopniki, če so upravičenci mladoletni. |
| --- | --- |

3.

Zahtevek in podlago zahtevka mora/morajo osebno podpisati upravičenec/upravičenci oziroma njihovi pravni zastopniki, če so upravičenci mladoletni.

| 4. | Navesti je treba, katera dejstva, navedena v podlagi, morajo biti izražena pri izvajanju dokazov (npr. branje listine na obravnavi, zaslišanje prič(e), zaslišanje upravičenca ali njegovega pravnega zastopnika, zaslišanje zavezanca itd.). |
| --- | --- |

4.

Navesti je treba, katera dejstva, navedena v podlagi, morajo biti izražena pri izvajanju dokazov (npr. branje listine na obravnavi, zaslišanje prič(e), zaslišanje upravičenca ali njegovega pravnega zastopnika, zaslišanje zavezanca itd.).

| 5. | Navesti je treba vsak zahtevani dokaz in vse potrebne informacije, da bo lahko sodišče izvedlo te dokaze. |
| --- | --- |

5.

Navesti je treba vsak zahtevani dokaz in vse potrebne informacije, da bo lahko sodišče izvedlo te dokaze.

| 6. | Zahtevku morajo biti priložene izvirne listine v pisni obliki ali njihove overjene kopije; listinam v tujem jeziku mora biti priložen overjeni prevod v poljščino. |
| --- | --- |

6.

Zahtevku morajo biti priložene izvirne listine v pisni obliki ali njihove overjene kopije; listinam v tujem jeziku mora biti priložen overjeni prevod v poljščino.

| 7. | Priče: navedeni morajo biti ime, priimek in naslov vsake priče. |
| --- | --- |

7.

Priče: navedeni morajo biti ime, priimek in naslov vsake priče.

Slovaška republika:

| — | Informacija o državljanstvo vseh vpletenih strani. |
| --- | --- |

—

Informacija o državljanstvo vseh vpletenih strani.

Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska:

Zahtevek iz člena 10(1)(b)

Anglija in Wales

Izvirnik in/ali overjena kopija odločbe; potrdilo o izvršljivosti; izjava o izostalih plačilih; listina, ki potrjuje, da je bil preživninski zavezanec navzoč na začetni obravnavi, sicer pa listina, ki potrjuje, da je bil preživninski zavezanec uradno obveščen o navedenih postopkih in da mu je bilo vročeno uradno obvestilo o postopkih ali da je bil uradno obveščen o prvotni odločbi in je imel priložnost nanjo odgovoriti ali se pritožiti zoper njo; izjava o tem, kje se nahaja preživninski zavezanec – prebivališče in zaposlitev; izjava o istovetnosti preživninskega zavezanca; fotografija preživninskega zavezanca, če je na voljo; listina, iz katere je razvidno, kakšna brezplačna pravna pomoč je bila zagotovljena vlagatelju zahtevka; overjena kopija rojstnega lista ali potrdila o posvojitvi otroka/otrok, če je ustrezno; potrdilo šole/kolidža, če je ustrezno; overjena kopija poročnega lista, če je ustrezno; overjena kopija sklepa sodišča ali drugega instrumenta, ki dokazuje razpad zakonske zveze ali drugega odnosa, če je ustrezno.

Škotska

Izvirnik in/ali overjena kopija odločbe; potrdilo o izvršljivosti; izjava o izostalih plačilih; listina, ki potrjuje, da je bil preživninski zavezanec navzoč na začetni obravnavi, sicer pa listina, ki potrjuje, da je bil preživninski zavezanec uradno obveščen o navedenih postopkih ali da je bil uradno obveščen o prvotni odločbi in se je imel priložnost pritožiti zoper njo; izjava o tem, kje se nahaja preživninski zavezanec; izjava o istovetnosti preživninskega zavezanca; fotografija preživninskega zavezanca, če je na voljo; overjena kopija rojstnega lista ali potrdila o posvojitvi otroka/otrok, če je ustrezno; potrdilo šole/kolidža, če je ustrezno.

Severna Irska

Izvirnik in/ali overjena kopija odločbe; potrdilo o izvršljivosti; izjava o izostalih plačilih; listina, ki potrjuje, da je bil preživninski zavezanec navzoč na začetni obravnavi, sicer pa listina, ki potrjuje, da je bil preživninski zavezanec uradno obveščen o navedenih postopkih ali da je bil uradno obveščen o prvotni odločbi in se je imel priložnost pritožiti zoper njo; izjava o tem, kje se nahaja preživninski zavezanec – prebivališče in zaposlitev; izjava o istovetnosti preživninskega zavezanca; fotografija preživninskega zavezanca, če je na voljo; listina, iz katere je razvidno, kakšna brezplačna pravna pomoč je bila zagotovljena vlagatelju zahtevka; overjena kopija rojstnega lista ali potrdila o posvojitvi otroka/otrok, če je ustrezno; potrdilo šole/kolidža, če je ustrezno; overjena kopija poročnega lista, če je ustrezno.

Zahtevek iz člena 10(1)(c)

Anglija in Wales

Listine o finančnem položaju – dohodki/stroški/premoženje; izjava o tem, kje se nahaja obtoženec – prebivališče in zaposlitev; izjava o istovetnosti obtoženca; fotografija obtoženca, če je na voljo; overjena kopija rojstnega lista ali potrdila o posvojitvi otroka/otrok, če je ustrezno; potrdilo šole/kolidža, če je ustrezno; overjena kopija poročnega lista, če je ustrezno; overjena kopija sklepa sodišča ali drugega instrumenta, ki dokazuje razpad zakonske zveze ali drugega odnosa, če je ustrezno; kopije relevantnih sodnih odločb; vloga za pravno pomoč; listina, ki dokazuje starševstvo, če je ustrezno; vse ostale listine, navedene v členu 16(3), členu 25(1)(a), (b) in (d) ter (3)(b) in členu 30(3), če je ustrezno.

Škotska

Listine o finančnem položaju – dohodki/stroški/premoženje; izjava o tem, kje se nahaja obtoženec; izjava o istovetnosti obtoženca; fotografija obtoženca, če je na voljo; overjena kopija rojstnega lista ali potrdila o posvojitvi otroka/otrok, če je ustrezno; potrdilo šole/kolidža, če je ustrezno; overjena kopija poročnega lista, če je ustrezno; vloga za pravno pomoč; listina, ki dokazuje starševstvo, če je ustrezno.

Severna Irska

Listine o finančnem položaju – dohodki/stroški/premoženje; izjava o tem, kje se nahaja obtoženec – prebivališče in zaposlitev; izjava o istovetnosti obtoženca; fotografija obtoženca, če je na voljo; overjena kopija rojstnega lista ali potrdila o posvojitvi otroka/otrok, če je ustrezno; potrdilo šole/kolidža, če je ustrezno; overjena kopija poročnega lista, če je ustrezno; overjena kopija pogojne odločbe o razvezi – Decree Nisi (vmesno potrdilo o razvezi), če je ustrezno; kopije relevantnih sodnih odločb; vloga za pravno pomoč; listina, ki dokazuje starševstvo, če je ustrezno; vse ostale listine, navedene v členu 16(3), členu 25(1)(a), (b) in (d) ter (3)(b) in členu 30(3), če je ustrezno.

Zahtevek iz člena 10(1)(d)

Anglija in Wales

Overjena kopija odločbe, zajete v členu 20 ali členu 22(b) ali (e), in listine, ki so bile podlaga za to odločbo; listina, iz katere je razvidno, kakšna brezplačna pravna pomoč je bila zagotovljena vlagatelju; listine o finančnem položaju – dohodki/stroški/premoženje; izjava o tem, kje se nahaja obtoženec – prebivališče in zaposlitev; izjava o istovetnosti obtoženca; fotografija obtoženca, če je na voljo; overjena kopija rojstnega lista ali potrdila o posvojitvi otroka/otrok, če je ustrezno; potrdilo šole/kolidža, če je ustrezno; overjena kopija poročnega lista, če je ustrezno; overjena kopija sklepa sodišča ali drugega instrumenta, ki dokazuje razpad zakonske zveze ali drugega odnosa, če je ustrezno; kopije relevantnih sodnih odločb; listina, ki dokazuje starševstvo, če je ustrezno; vse ostale listine, navedene v členu 16(3), členu 25(1)(a), (b) in (d) ter (3)(b) in členu 30(3), če je ustrezno.

Škotska

Enako kot za člen 10(1)(c).

Severna Irska

Overjena kopija odločbe, zajete v členu 20 ali členu 22(b) ali (e), in listine, ki so bile podlaga za to odločbo; listina, iz katere je razvidno, kakšna brezplačna pravna pomoč je bila zagotovljena vlagatelju; listine o finančnem položaju – dohodki/stroški/premoženje; izjava o tem, kje se nahaja obtoženec – prebivališče in zaposlitev; izjava o istovetnosti obtoženca; fotografija obtoženca, če je na voljo; overjena kopija rojstnega lista ali potrdila o posvojitvi otroka/otrok, če je ustrezno; potrdilo šole/kolidža, če je ustrezno; overjena kopija poročnega lista, če je ustrezno; overjena kopija pogojne odločbe o razvezi – Decree Nisi (vmesno potrdilo o razvezi), če je ustrezno; kopije relevantnih sodnih odločb; listina, ki dokazuje starševstvo, če je ustrezno; vse ostale listine, navedene v členu 16(3), členu 25(1)(a), (b) in (d) ter (3)(b) in členu 30(3), če je ustrezno.

Zahtevek iz člena 10(1)(e)

Anglija in Wales

Kopija sodne odločbe, ki jo je treba spremeniti; listine o finančnem položaju vlagatelja/obtoženca – dohodki/stroški/premoženje; vloga za pravno pomoč; overjena kopija rojstnega lista ali potrdila o posvojitvi otroka/otrok, če je ustrezno; potrdilo šole/kolidža, če je ustrezno; listine o spremembi položaja otroka/otrok; listine o zakonskem stanu vlagatelja/obtoženca, če je ustrezno; kopije relevantnih sodnih odločb; vse ostale listine, navedene v členu 16(3), členu 25(1)(a), (b) in (d) ter (3)(b) in členu 30(3), če je ustrezno. Pisna izjava, da sta bili stranki navzoči pri postopkih; izvirnik ali overjena kopija listine, ki dokazuje vročitev uradnega obvestila o postopkih drugi stranki, če je bil navzoč le vlagatelj.

Škotska

Kopija sodne odločbe, ki jo je treba spremeniti; listine o finančnem položaju vlagatelja/obtoženca – dohodki/stroški/premoženje; vloga za pravno pomoč; potrdilo šole/kolidža, če je ustrezno; listine o spremembi položaja otroka/otrok.

Severna Irska

Kopija sodne odločbe, ki jo je treba spremeniti; listine o finančnem položaju vlagatelja/obtoženca – dohodki/stroški/premoženje; vloga za pravno pomoč; overjena kopija rojstnega lista ali potrdila o posvojitvi otroka/otrok, če je ustrezno; potrdilo šole/kolidža, če je ustrezno; listine o spremembi položaja otroka/otrok; listine o zakonskem stanu vlagatelja/obtoženca, če je ustrezno; kopije relevantnih sodnih odločb; vse ostale listine, navedene v členu 16(3), členu 25(1)(a), (b) in (d) ter (3)(b) in členu 30(3), če je ustrezno.

Zahtevek iz člena 10(1)(f)

Anglija in Wales

Izvirnik in/ali overjena kopija odločbe, ki jo je treba spremeniti; listina, ki potrjuje, da je bil preživninski zavezanec navzoč na začetni obravnavi, sicer pa listina, ki potrjuje, da je bil preživninski zavezanec uradno obveščen o navedenih postopkih ali da je bil uradno obveščen o prvotni odločbi in se je imel priložnost pritožiti zoper njo; listina, iz katere je razvidno, kakšna brezplačna pravna pomoč je bila zagotovljena vlagatelju; listine o finančnem položaju vlagatelja/obtoženca – dohodki/stroški/premoženje; potrdilo o izvršljivosti; overjena kopija rojstnega lista ali potrdila o posvojitvi otroka/otrok, če je ustrezno; potrdilo šole/kolidža, če je ustrezno; listine o spremembi položaja otroka/otrok; overjena kopija poročnega lista, če je ustrezno; overjena kopija sklepa sodišča ali drugega instrumenta, ki dokazuje razpad zakonske zveze ali drugega odnosa, če je ustrezno; listine o zakonskem stanu vlagatelja/obtoženca – dohodki/stroški/premoženje, če je ustrezno; kopije relevantnih sodnih odločb; izjava o tem, kje se nahaja preživninski zavezanec – prebivališče in zaposlitev; izjava o istovetnosti preživninskega zavezanca; fotografija preživninskega zavezanca, če je na voljo; vse ostale listine, navedene v členu 16(3), členu 25(1)(a), (b) in (d) ter (3)(b) in členu 30(3), če je ustrezno. Pisna izjava, da sta bili obe stranki navzoči pri postopkih; izvirnik ali overjena kopija listine, ki dokazuje vročitev uradnega obvestila o postopkih drugi stranki, če je bil navzoč le vlagatelj.

Škotska

Izvirnik in/ali overjena kopija odločbe, ki jo je treba spremeniti; listina, ki izpričuje, da je bil preživninski zavezanec uradno obveščen o navedenih postopkih ali da je bil uradno obveščen o prvotni odločbi in se je imel priložnost pritožiti zoper njo; listina, iz katere je razvidno, kakšna brezplačna pravna pomoč je bila zagotovljena vlagatelju; listine o finančnem položaju vlagatelja/obtoženca – dohodki/stroški/premoženje; potrdilo o izvršljivosti; potrdilo šole/kolidža, če je ustrezno; listine o spremembi položaja otroka/otrok; listine o zakonskem stanu vlagatelja/obtoženca – dohodki/stroški/premoženje, če je ustrezno; izjava o tem, kje se nahaja preživninski zavezanec; izjava o istovetnosti preživninskega zavezanca; fotografija preživninskega zavezanca, če je na voljo.

Severna Irska

Izvirnik in/ali overjena kopija odločbe, ki jo je treba spremeniti; listina, ki potrjuje, da je bil preživninski zavezanec navzoč na začetni obravnavi, sicer pa listina, ki potrjuje, da je bil preživninski zavezanec uradno obveščen o navedenih postopkih ali da je bil uradno obveščen o prvotni odločbi in se je imel priložnost pritožiti zoper njo; listina, iz katere je razvidno, kakšna brezplačna pravna pomoč je bila zagotovljena vlagatelju; listine o finančnem položaju vlagatelja/obtoženca – dohodki/stroški/premoženje; potrdilo o izvršljivosti; overjena kopija rojstnega lista ali potrdila o posvojitvi otroka/otrok, če je ustrezno; potrdilo šole/kolidža, če je ustrezno; listine o spremembi položaja otroka/otrok; overjena kopija poročnega lista, če je ustrezno; overjena kopija pogojne odločbe o razvezi – Decree Nisi (vmesno potrdilo o razvezi), če je ustrezno; listine o zakonskem stanu vlagatelja/obtoženca – dohodki/stroški/premoženje, če je ustrezno; kopije relevantnih sodnih odločb; izjava o tem, kje se nahaja preživninski zavezanec – prebivališče in zaposlitev; izjava o istovetnosti preživninskega zavezanca; fotografija preživninskega zavezanca, če je na voljo; vse ostale listine, navedene v členu 16(3), členu 25(1)(a), (b) in (d) ter (3)(b) in členu 30(3), če je ustrezno.

Zahtevek iz člena 10(2)(b)

Anglija in Wales

Kopija odločbe, ki jo je treba spremeniti; listine o finančnem položaju vlagatelja/obtoženca – dohodki/stroški/premoženje; vloga za pravno pomoč; potrdilo šole/kolidža, če je ustrezno; listine o spremembi položaja otroka/otrok; listine o zakonskem stanu vlagatelja/obtoženca, če je ustrezno; kopije relevantnih sodnih odločb; vse ostale listine, navedene v členu 16(3), členu 25(1)(a), (b) in (d) ter (3)(b) in členu 30(3), če je ustrezno.

Škotska

Kopija odločbe, ki jo je treba spremeniti; listine o finančnem stanju vlagatelja/obtoženca – dohodki/stroški/premoženje; vloga za pravno pomoč; potrdilo šole/kolidža, če je ustrezno; listine o spremembi položaja otroka/otrok.

Severna Irska

Kopija odločbe, ki jo je treba spremeniti; listine o finančnem stanju vlagatelja/obtoženca – dohodki/stroški/premoženje; vloga za pravno pomoč; potrdilo šole/kolidža, če je ustrezno; listine o spremembi položaja otroka/otrok; listine o zakonskem stanu vlagatelja/obtoženca; kopije relevantnih sodnih odločb; vse ostale listine, navedene v členu 16(3), členu 25(1)(a), (b) in (d) ter (3)(b) in členu 30(3), če je ustrezno.

Zahtevek iz člena 10(2)(c)

Anglija in Wales

Izvirnik in/ali overjena kopija odločbe, ki jo je treba spremeniti; potrdilo o izvršljivosti; listina, iz katere je razvidno, kakšna brezplačna pravna pomoč je bila zagotovljena vlagatelju; listine o finančnem položaju vlagatelja/obtoženca – dohodki/stroški/premoženje; overjena kopija rojstnega lista ali potrdila o posvojitvi otroka/otrok, če je ustrezno; potrdilo šole/kolidža, če je ustrezno; listine, pomembne za spremembo položaja otroka/otrok; overjena kopija poročnega lista, če je ustrezno; overjena kopija sklepa sodišča ali drugega instrumenta, ki dokazuje razpad zakonske zveze ali drugega odnosa, če je ustrezno; listine o zakonskem stanu vlagatelja/obtoženca, če je ustrezno; kopije relevantnih sodnih odločb; izjava o tem, kje se nahaja preživninski upravičenec – prebivališče in zaposlitev; izjava o istovetnosti preživninskega upravičenca; fotografija preživninskega upravičenca, če je na voljo; vse ostale listine, navedene v členu 16(3), členu 25(1)(a), (b) in (d) ter (3)(b) in členu 30(3), če je ustrezno.

Škotska

Izvirnik in/ali overjena kopija odločbe, ki jo je treba spremeniti; listina, iz katere je razvidno, kakšna brezplačna pravna pomoč je bila zagotovljena vlagatelju; listine o finančnem položaju vlagatelja/obtoženca – dohodki/stroški/premoženje; potrdilo šole/kolidža, če je ustrezno; listine o spremembi finančnega položaja vlagatelja; izjava o tem, kje se nahaja preživninski upravičenec; izjava o istovetnosti preživninskega upravičenca; fotografija preživninskega upravičenca, če je na voljo.

Severna Irska

Izvirnik in/ali overjena kopija odločbe, ki jo je treba spremeniti; potrdilo o izvršljivosti; listina, iz katere je razvidno, kakšna brezplačna pravna pomoč je bila zagotovljena vlagatelju; listine o finančnem položaju vlagatelja/obtoženca – dohodki/stroški/premoženje; overjena kopija rojstnega lista ali potrdila o posvojitvi otroka/otrok, če je ustrezno; potrdilo šole/kolidža, če je ustrezno; listine o spremembi položaja otroka/otrok; overjena kopija poročnega lista, če je ustrezno; overjena kopija pogojne odločbe o razvezi – Decree Nisi (vmesno potrdilo o razvezi), če je ustrezno; listine o zakonskem stanu vlagatelja/obtoženca, če je ustrezno; kopije relevantnih sodnih odločb; izjava o tem, kje se nahaja preživninski upravičenec – prebivališče in zaposlitev; izjava o istovetnosti preživninskega upravičenca; fotografija preživninskega upravičenca, če je na voljo; vse ostale listine, navedene v členu 16(3), členu 25(1)(a), (b) in (d) ter (3)(b) in členu 30(3), če je ustrezno.

Splošno

Glede zahtevkov iz člena 10, tudi 10(1)(a) in 10(2)(a), bi bil osrednji organ Anglije in Walesa hvaležen, če bi prejel tri kopije vsake listine, po potrebi s priloženim prevodom v angleščino.

Glede zahtevkov iz člena 10, tudi 10(1)(a) in 10(2)(a), bi bil osrednji organ Severne Irske hvaležen, če bi prejel tri kopije vsake listine, po potrebi s priloženim prevodom v angleščino.

2.   IZJAVA IZ ČLENA 44(1) KONVENCIJE

Evropska unija izjavlja, da naštete države članice poleg zahtevkov in z njimi povezanih dokumentov, prevedenih v njihov uradni jezik, sprejemajo tudi zahtevke in z njimi povezane dokumente, prevedene v jezike, navedene za naštete države članice:

| | Češka republika: slovaščina |
| --- | --- |

Češka republika: slovaščina

| | Republika Estonija: angleščina |
| --- | --- |

Republika Estonija: angleščina

| | Republika Litva: angleščina |
| --- | --- |

Republika Litva: angleščina

| | Slovaška republika: češčina |
| --- | --- |

Slovaška republika: češčina

3.   IZJAVA IZ ČLENA 44(2) KONVENCIJE

Evropska unija izjavlja, da se dokumenti v Belgiji pripravljajo ali prevajajo v francoščino, nizozemščino ali nemščino odvisno od dela belgijskega ozemlja, na katerem se bodo ti dokumenti predložili.

Informacija o tem, kateri jezik je potrebno uporabiti na določenem delu belgijskega ozemlja, je moč najti v Priročniku organov za prejem po Uredbi (ES) št. 1393/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. novembra 2007 o vročanju sodnih in izvensodnih pisanj v civilnih ali gospodarskih zadevah v državah članicah (vročanje pisanj). Ta priročnik je moč najti na naslednjem spletnem mestu: http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/html/index_sl.htm.htm

Kliknite na:

„Vročanje listin (Uredba (ES) št. 1393/2007)“/„Listine“/„Priročnik“/„Belgija“/„Geographical areas of competence“ (pp. 42 et seq.).

ali pojdite takoj na naslednji naslov:

http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/html/pdf/manual_sd_bel.pdf

in kliknite na „Geographical areas of competence“ (pp. 42 et seq.).

---

PRILOGA IV

Enostranska izjava Evropske unije ob odobritvi Haaške konvencije z dne 23. novembra 2007 o mednarodni izterjavi preživnine otrok in drugih oblik družinskih preživnin

Evropska unija podaja naslednjo enostransko izjavo:

„Evropska unija želi poudariti, da pripisuje velik pomen Haaški konvenciji iz leta 2007 o mednarodni izterjavi preživnine otrok in drugih oblik družinskih preživnin. Priznava, da bi z razširitvijo področja uporabe na vse preživninske obveznosti, ki izhajajo iz družinskega razmerja, starševstva, zakonske zveze ali svaštva, lahko bistveno povečali učinkovitost Konvencije, saj bi sistem upravnega sodelovanja, ki ga uvaja Konvencija, lahko koristili vsi preživninski upravičenci.

Zato namerava Evropska unija takoj, ko bo Konvencija zanjo začela veljati, razširiti uporabo poglavij II in III Konvencije na preživninske obveznosti med zakonci in bivšimi zakonci.

Evropska unija se tudi zavezuje, da bo čez sedem let na podlagi pridobljenih izkušenj in morebitnih izjav o razširitvi, ki jih bodo predložile druge pogodbenice, preučila možnost razširitve uporabe celotne Konvencije na vse preživninske obveznosti, ki izhajajo iz družinskega razmerja, starševstva, zakonske zveze ali svaštva.“

---

KONVENCIJA

o mednarodni izterjavi preživnine otrok in drugih oblik družinskih preživnin

(sklenjena 23. novembra 2007)

DRŽAVE PODPISNICE TE KONVENCIJE –

V ŽELJI izboljšati sodelovanje med državami glede mednarodne izterjave preživnine otrok in drugih oblik družinskih preživnin,

OB ZAVEDANJU o potrebi po postopkih, s katerimi se dosežejo rezultati ter so dostopni, hitri, učinkoviti, stroškovno učinkoviti, prilagodljivi in pravični,

V ŽELJI graditi na podlagi najboljših rešitev veljavnih haaških konvencij in drugih mednarodnih instrumentov, zlasti Konvencije Združenih narodov o izterjavi preživninskih zahtevkov v tujini z dne 20. junija 1956,

ZARADI izkoriščanja prednosti tehnološkega napredka in oblikovanja prilagodljivega sistema, ki se lahko naprej razvija v skladu s spreminjanjem potreb in nadaljnjimi novimi priložnostmi, ki jih ustvarja tehnološki napredek,

OB UPOŠTEVANJU, da v skladu s členoma 3 in 27 Konvencije Združenih narodov o otrokovih pravicah z dne 20. novembra 1989:

| — | morajo biti otrokove koristi glavno vodilo pri vseh dejavnostih v zvezi z otroki, |
| --- | --- |

—

morajo biti otrokove koristi glavno vodilo pri vseh dejavnostih v zvezi z otroki,

| — | ima vsak otrok pravico do življenjske ravni, ki ustreza njegovemu telesnemu, umskemu, duhovnemu, nravstvenemu in družbenemu razvoju, |
| --- | --- |

—

ima vsak otrok pravico do življenjske ravni, ki ustreza njegovemu telesnemu, umskemu, duhovnemu, nravstvenemu in družbenemu razvoju,

| — | imajo starši (eden ali oba) ali drugi, ki so odgovorni za otroka, glavno odgovornost, da v skladu s svojimi sposobnostmi in finančnimi zmožnostmi zagotovijo življenjske razmere, potrebne za otrokov razvoj, in |
| --- | --- |

—

imajo starši (eden ali oba) ali drugi, ki so odgovorni za otroka, glavno odgovornost, da v skladu s svojimi sposobnostmi in finančnimi zmožnostmi zagotovijo življenjske razmere, potrebne za otrokov razvoj, in

| — | bi morale države pogodbenice sprejeti vse ustrezne ukrepe, vključno s sklepanjem mednarodnih sporazumov, da bi od staršev ali drugih oseb, ki so odgovorne za otroka, zagotovile izterjavo preživnine za otroka, zlasti če navedene osebe prebivajo v drugi državi kot otrok – |
| --- | --- |

—

bi morale države pogodbenice sprejeti vse ustrezne ukrepe, vključno s sklepanjem mednarodnih sporazumov, da bi od staršev ali drugih oseb, ki so odgovorne za otroka, zagotovile izterjavo preživnine za otroka, zlasti če navedene osebe prebivajo v drugi državi kot otrok –

SO SE ODLOČILE SKLENITI TO KONVENCIJO IN SE DOGOVORILE O NASLEDNJIH DOLOČBAH:

POGLAVJE I

PREDMET, PODROČJE UPORABE IN OPREDELITEV POJMOV

Člen 1

Predmet

Predmet te konvencije je zagotoviti učinkovito mednarodno izterjavo preživnine otrok in drugih oblik družinskih preživnin, zlasti z:

| (a) | vzpostavitvijo vsestranskega sistema sodelovanja med organi držav pogodbenic; |
| --- | --- |

(a)

vzpostavitvijo vsestranskega sistema sodelovanja med organi držav pogodbenic;

| (b) | omogočanjem vlaganja zahtevkov za izdajo odločb o preživnini; |
| --- | --- |

(b)

omogočanjem vlaganja zahtevkov za izdajo odločb o preživnini;

| (c) | zagotavljanjem priznavanja in izvršitve odločb o preživnini ter |
| --- | --- |

(c)

zagotavljanjem priznavanja in izvršitve odločb o preživnini ter

| (d) | oblikovanjem učinkovitih ukrepov za izvršitev odločb o preživnini brez odlašanja. |
| --- | --- |

(d)

oblikovanjem učinkovitih ukrepov za izvršitev odločb o preživnini brez odlašanja.

Člen 2

Področje uporabe

1.   Ta konvencija se uporablja:

| (a) | za preživninske obveznosti, ki izhajajo iz razmerja med staršem in otrokom, v korist oseb, mlajših od 21 let; |
| --- | --- |

(a)

za preživninske obveznosti, ki izhajajo iz razmerja med staršem in otrokom, v korist oseb, mlajših od 21 let;

| (b) | za priznavanje in izvrševanja ali izvrševanja odločb o preživnini zakonca, kadar se predloži zahtevek v okviru pododstavka (a), ter |
| --- | --- |

(b)

za priznavanje in izvrševanja ali izvrševanja odločb o preživnini zakonca, kadar se predloži zahtevek v okviru pododstavka (a), ter

| (c) | z izjemo poglavij II in III, za preživnino zakoncev. |
| --- | --- |

(c)

z izjemo poglavij II in III, za preživnino zakoncev.

2.   Vsaka država pogodbenica si lahko v skladu s členom 62 pridrži pravico omejiti uporabo pododstavka 1(a) Konvencije na osebe, ki še niso dopolnile 18 let. Država pogodbenica, ki uveljavlja ta pridržek, ni upravičena zahtevati uporabe Konvencije za osebe v starosti, ki jih ta pridržek izključuje.

3.   Vsaka država pogodbenica lahko v skladu s členom 63 izjavi, da bo uporabo celotne Konvencije ali njenega dela razširila na katero koli preživninsko obveznost, ki izhaja iz družinskega razmerja, starševstva, zakonske zveze ali podobnega razmerja, kar zlasti vključuje obveznosti do ranljivih oseb. Vsaka takšna izjava je podlaga za nastanek obveznosti med dvema državama pogodbenicama le, če se njuni izjavi nanašata na iste preživninske obveznosti in dele Konvencije.

4.   Določbe te konvencije se uporabljajo za otroke ne glede na zakonski stan staršev.

Člen 3

Opredelitev pojmov

V tej konvenciji:

| (a) | „upravičenec“ pomeni osebo, ki ima pravico do preživnine ali to pravico uveljavlja; |
| --- | --- |

(a)

„upravičenec“ pomeni osebo, ki ima pravico do preživnine ali to pravico uveljavlja;

| (b) | „zavezanec“ pomeni osebo, ki je dolžna plačati preživnino ali od katere se plačilo preživnine zahteva; |
| --- | --- |

(b)

„zavezanec“ pomeni osebo, ki je dolžna plačati preživnino ali od katere se plačilo preživnine zahteva;

| (c) | „pravna pomoč“ pomeni pomoč, ki vlagateljem zahtevkov omogoči seznanitev z njihovimi pravicami in njihovo uveljavljanje ter zagotovi, da so njihovi zahtevki učinkovito in v celoti obravnavani v zaprošeni državi. Sredstva za zagotavljanje takšne pomoči lahko po potrebi vključujejo pravno svetovanje, pomoč pri predložitvi vloge pri posameznem organu, pravno zastopanje in oprostitev stroškov postopka; |
| --- | --- |

(c)

„pravna pomoč“ pomeni pomoč, ki vlagateljem zahtevkov omogoči seznanitev z njihovimi pravicami in njihovo uveljavljanje ter zagotovi, da so njihovi zahtevki učinkovito in v celoti obravnavani v zaprošeni državi. Sredstva za zagotavljanje takšne pomoči lahko po potrebi vključujejo pravno svetovanje, pomoč pri predložitvi vloge pri posameznem organu, pravno zastopanje in oprostitev stroškov postopka;

| (d) | „pisni sporazum“ pomeni sporazum, zabeležen na katerem koli nosilcu, ki omogoča dostop do informacij, tako da se slednji lahko uporabijo pri poznejšem sklicevanju; |
| --- | --- |

(d)

„pisni sporazum“ pomeni sporazum, zabeležen na katerem koli nosilcu, ki omogoča dostop do informacij, tako da se slednji lahko uporabijo pri poznejšem sklicevanju;

| (e) | „sporazum o preživnini“ pomeni pisni sporazum v zvezi s plačilom preživnine, ki:






  (i) | je bil sestavljen v predpisani obliki ali ga je pristojni organ evidentiral kot javno listino ali |
| --- | --- | --- |

(e)

„sporazum o preživnini“ pomeni pisni sporazum v zvezi s plačilom preživnine, ki:

(i)

je bil sestavljen v predpisani obliki ali ga je pristojni organ evidentiral kot javno listino ali

| (ii) | ga je pristojni organ overil, sklenil, evidentiral ali arhiviral |
| --- | --- |

(ii)

ga je pristojni organ overil, sklenil, evidentiral ali arhiviral

in ki ga lahko pristojni organ pregleda ali spremeni;

| (f) | „ranljiva oseba“ pomeni osebo, ki zaradi prizadetosti ali pomanjkanja osebnih sposobnosti ni sposobna skrbeti zase. |
| --- | --- |

(f)

„ranljiva oseba“ pomeni osebo, ki zaradi prizadetosti ali pomanjkanja osebnih sposobnosti ni sposobna skrbeti zase.

POGLAVJE II

UPRAVNO SODELOVANJE

Člen 4

Imenovanje osrednjih organov

1.   Država pogodbenica imenuje osrednji organ za izpolnjevanje nalog, ki so na takšen organ naložene s Konvencijo.

2.   Zvezne države, države z več kot enim pravnim sistemom ali države, sestavljene iz avtonomnih ozemeljskih enot, lahko imenujejo več osrednjih organov in določijo obseg njihove krajevne ali osebne pristojnosti. Če je država imenovala več osrednjih organov, določi osrednji organ, kateremu se lahko pošiljajo obvestila, da jih posreduje ustreznemu osrednjemu organu v tej državi.

3.   Ko se deponira ratifikacijska ali pristopna listina ali predloži izjava v skladu s členom 61, država pogodbenica Stalnemu uradu Haaške konference o mednarodnem zasebnem pravu, v skladu z odstavkom 2 sporoči imenovanje osrednjega organa ali osrednjih organov, njihove kontaktne podatke in po potrebi obseg njihovih nalog. Države pogodbenice Stalni urad brez odlašanja obvestijo o morebitnih spremembah.

Člen 5

Splošna dejavnost osrednjih organov

Osrednji organi:

| (a) | medsebojno sodelujejo in spodbujajo sodelovanje pristojnih organov v svojih državah, da bi zagotovili uresničevanje namena Konvencije; |
| --- | --- |

(a)

medsebojno sodelujejo in spodbujajo sodelovanje pristojnih organov v svojih državah, da bi zagotovili uresničevanje namena Konvencije;

| (b) | poskušajo v največji možni meri poiskati rešitve za težave, ki nastanejo pri uporabi Konvencije. |
| --- | --- |

(b)

poskušajo v največji možni meri poiskati rešitve za težave, ki nastanejo pri uporabi Konvencije.

Člen 6

Posebna dejavnost osrednjih organov

1.   Osrednji organi zagotovijo pomoč pri zahtevkih iz poglavja III. Zlasti:

| (a) | pošiljajo in prejemajo takšne zahtevke; |
| --- | --- |

(a)

pošiljajo in prejemajo takšne zahtevke;

| (b) | začenjajo postopke ali olajšajo začetek postopkov na podlagi tovrstnih zahtevkov. |
| --- | --- |

(b)

začenjajo postopke ali olajšajo začetek postopkov na podlagi tovrstnih zahtevkov.

2.   V zvezi s takšnimi zahtevki sprejmejo vse ustrezne ukrepe, da:

| (a) | po potrebi zagotovijo pravno pomoč ali olajšajo zagotovitev take pomoči; |
| --- | --- |

(a)

po potrebi zagotovijo pravno pomoč ali olajšajo zagotovitev take pomoči;

| (b) | pomagajo najti zavezanca ali upravičenca; |
| --- | --- |

(b)

pomagajo najti zavezanca ali upravičenca;

| (c) | pomagajo priskrbeti koristne informacije o dohodku in po potrebi drugih finančnih razmerah preživninskega zavezanca ali upravičenca, med drugim tudi o tem kje se nahaja premoženje; |
| --- | --- |

(c)

pomagajo priskrbeti koristne informacije o dohodku in po potrebi drugih finančnih razmerah preživninskega zavezanca ali upravičenca, med drugim tudi o tem kje se nahaja premoženje;

| (d) | spodbujajo sklenitev mirnega dogovora, da bi se preživnina plačevala prostovoljno, po potrebi s pomočjo mediacije, konciliacije ali podobnega postopka; |
| --- | --- |

(d)

spodbujajo sklenitev mirnega dogovora, da bi se preživnina plačevala prostovoljno, po potrebi s pomočjo mediacije, konciliacije ali podobnega postopka;

| (e) | olajšajo tekoče izvrševanje odločb o preživnini, tudi morebitnih izostalih plačil; |
| --- | --- |

(e)

olajšajo tekoče izvrševanje odločb o preživnini, tudi morebitnih izostalih plačil;

| (f) | olajšajo izterjavo in hitro nakazilo plačil preživnine; |
| --- | --- |

(f)

olajšajo izterjavo in hitro nakazilo plačil preživnine;

| (g) | olajšajo pridobitev listinskih in drugih dokazov; |
| --- | --- |

(g)

olajšajo pridobitev listinskih in drugih dokazov;

| (h) | pomagajo ugotoviti sorodstveno razmerje, kjer je to potrebno za izterjavo preživnine; |
| --- | --- |

(h)

pomagajo ugotoviti sorodstveno razmerje, kjer je to potrebno za izterjavo preživnine;

| (i) | začnejo postopke ali olajšajo začetek postopkov, da bi po potrebi dosegli začasne ukrepe, ki se nanašajo na določeno ozemlje, s pomočjo katerih bi lahko uspešno zavarovali vložene zahteve za izterjavo preživnine; |
| --- | --- |

(i)

začnejo postopke ali olajšajo začetek postopkov, da bi po potrebi dosegli začasne ukrepe, ki se nanašajo na določeno ozemlje, s pomočjo katerih bi lahko uspešno zavarovali vložene zahteve za izterjavo preživnine;

| (j) | olajšajo vročanje pisanj. |
| --- | --- |

(j)

olajšajo vročanje pisanj.

3.   Dejavnosti osrednjega organa v skladu s tem členom lahko v obsegu, ki ga dovoljuje zakonodaja njegove države, opravljajo javni organi ali drugi organi, ki jih nadzirajo pristojni organi te države. Država pogodbenica sporoči Stalnemu uradu Haaške konference o mednarodnem zasebnem pravu imenovanje takega javnega organa ali drugih organov ter njihove kontaktne podatke in obseg njihovih dejavnosti. Države pogodbenice Stalni urad brez odlašanja obvestijo o kakršnih koli spremembah.

4.   Ta člen ali člen 7 se ne smeta razlagati tako, da osrednjemu organu nalagata obveznosti za izvajanje pooblastil, ki so po pravu zaprošene države v izključni pristojnosti pravosodnih organov.

Člen 7

Zahteve za posebne ukrepe

1.   Osrednji organ lahko ob ustrezni utemeljitvi od drugega osrednjega organa zahteva, naj sprejme ustrezne posebne ukrepe v skladu s členom 6(2)(b), (c), (g), (h), (i) in (j), če na podlagi člena 10 ni vložen noben zahtevek. Zaprošeni osrednji organ sprejme primerne ukrepe, če meni, da so ti ukrepi potrebni, da bi morebitnemu vlagatelju zahtevka pomagali pri vložitvi zahtevka v skladu s členom 10 ali mu pomagali ugotoviti, če bi bilo treba takšen zahtevek vložiti.

2.   Osrednji organ lahko na zahtevo drugega osrednjega organa sprejme tudi posebne ukrepe v zvezi z zadevo z mednarodnim elementom glede izterjave preživnine, ki je v teku v državi prosilki.

Člen 8

Stroški osrednjega organa

1.   Vsak osrednji organ krije svoje stroške, ki nastanejo pri uporabi te konvencije.

2.   Osrednji organi vlagatelju zahtevka ne smejo naložiti nobenih stroškov za opravljanje storitev v skladu s to konvencijo, razen izrednih stroškov, ki nastanejo zaradi zahteve za posebne ukrepe v skladu s členom 7.

3.   Zaprošeni osrednji organ sme terjati povračilo stroškov za storitve iz odstavka 2 le, če je vlagatelj zahtevka predhodno privolil, da se te storitve opravijo po takšni ceni.

POGLAVJE III

VLOŽITEV ZAHTEVKOV PREK OSREDNJEGA ORGANA

Člen 9

Zahtevek prek osrednjega organa

Zahtevek iz tega poglavja se prek osrednjega organa države pogodbenice, v kateri vlagatelj zahtevka prebiva, vloži pri osrednjem organu zaprošene države. Za namen te določbe prebivanje izključuje zgolj prisotnost.

Člen 10

Vrste zahtevkov

1.   Upravičencu, ki poskuša v skladu s to konvencijo izterjati preživnino, so v državi prosilki na voljo naslednje vrste zahtevkov:

| (a) | zahtevek za priznanje ali za priznanje in izvršitev odločbe; |
| --- | --- |

(a)

zahtevek za priznanje ali za priznanje in izvršitev odločbe;

| (b) | zahtevek za izvršitev odločbe, ki je bila izdana ali priznana v zaprošeni državi; |
| --- | --- |

(b)

zahtevek za izvršitev odločbe, ki je bila izdana ali priznana v zaprošeni državi;

| (c) | zahtevek za izdajo odločbe v zaprošeni državi, v kateri odločbe še ni, po potrebi tudi za ugotovitev sorodstvenega razmerja; |
| --- | --- |

(c)

zahtevek za izdajo odločbe v zaprošeni državi, v kateri odločbe še ni, po potrebi tudi za ugotovitev sorodstvenega razmerja;

| (d) | zahtevek za izdajo odločbe v zaprošeni državi, v kateri priznanje in izvršitev odločbe nista možna ali sta zavrnjena zaradi pomanjkanja podlage za priznanje in izvršitev v okviru člena 20 ali zaradi razlogov, določenih v členu 22(b) ali (e); |
| --- | --- |

(d)

zahtevek za izdajo odločbe v zaprošeni državi, v kateri priznanje in izvršitev odločbe nista možna ali sta zavrnjena zaradi pomanjkanja podlage za priznanje in izvršitev v okviru člena 20 ali zaradi razlogov, določenih v členu 22(b) ali (e);

| (e) | zahtevek za spremembo odločbe, ki je bila izdana v zaprošeni državi; |
| --- | --- |

(e)

zahtevek za spremembo odločbe, ki je bila izdana v zaprošeni državi;

| (f) | zahtevek za spremembo odločbe, ki je bila izdana v državi, ki ni zaprošena država. |
| --- | --- |

(f)

zahtevek za spremembo odločbe, ki je bila izdana v državi, ki ni zaprošena država.

2.   Zavezancu, zoper katerega je bila izdana odločba o preživnini, so v državi prosilki na voljo naslednje vrste zahtevkov:

| (a) | zahtevek za priznanje odločbe ali do enakovrednega postopka za začasno prekinitev ali omejitev izvršitve prejšnje odločbe v zaprošeni državi; |
| --- | --- |

(a)

zahtevek za priznanje odločbe ali do enakovrednega postopka za začasno prekinitev ali omejitev izvršitve prejšnje odločbe v zaprošeni državi;

| (b) | zahtevek za spremembo odločbe, ki je bila izdana v zaprošeni državi; |
| --- | --- |

(b)

zahtevek za spremembo odločbe, ki je bila izdana v zaprošeni državi;

| (c) | zahtevek za spremembo odločbe, ki je bila izdana v državi, ki ni zaprošena država. |
| --- | --- |

(c)

zahtevek za spremembo odločbe, ki je bila izdana v državi, ki ni zaprošena država.

3.   Razen kadar ta konvencija določa drugače, za zahtevke iz odstavkov 1 in 2 velja pravo zaprošene države, za zahtevke iz odstavka 1(c) do (f) ter odstavka 2(b) in (c) pa veljajo pravila o pristojnosti, ki se uporabljajo v zaprošeni državi.

Člen 11

Vsebina zahtevkov

1.   Vsi zahtevki iz člena 10 vsebujejo najmanj:

| (a) | izjavo o vrsti zahtevka ali zahtevkov; |
| --- | --- |

(a)

izjavo o vrsti zahtevka ali zahtevkov;

| (b) | ime in kontaktne podatke, med drugim tudi naslov in datum rojstva vlagatelja zahtevka; |
| --- | --- |

(b)

ime in kontaktne podatke, med drugim tudi naslov in datum rojstva vlagatelja zahtevka;

| (c) | ime ter – če sta znana – naslov in datum rojstva nasprotne stranke; |
| --- | --- |

(c)

ime ter – če sta znana – naslov in datum rojstva nasprotne stranke;

| (d) | ime in datum rojstva vseh oseb, za katere se zahteva preživnina; |
| --- | --- |

(d)

ime in datum rojstva vseh oseb, za katere se zahteva preživnina;

| (e) | podlago zahtevka; |
| --- | --- |

(e)

podlago zahtevka;

| (f) | v zahtevku upravičenca informacije o tem, kam naj se plačilo preživnine nakaže po pošti ali elektronsko; |
| --- | --- |

(f)

v zahtevku upravičenca informacije o tem, kam naj se plačilo preživnine nakaže po pošti ali elektronsko;

| (g) | razen v zahtevkih iz člena 10(1)(a) in (2)(a) vse informacije ali listine, določene z izjavo zaprošene države v skladu s členom 63; |
| --- | --- |

(g)

razen v zahtevkih iz člena 10(1)(a) in (2)(a) vse informacije ali listine, določene z izjavo zaprošene države v skladu s členom 63;

| (h) | ime in kontaktne podatke osebe ali enote osrednjega organa države prosilke, ki je pristojen za obravnavo zahtevka. |
| --- | --- |

(h)

ime in kontaktne podatke osebe ali enote osrednjega organa države prosilke, ki je pristojen za obravnavo zahtevka.

2.   Zahtevek po potrebi in če so znani, zlasti vključuje tudi:

| (a) | finančne razmere upravičenca; |
| --- | --- |

(a)

finančne razmere upravičenca;

| (b) | finančne razmere zavezanca, vključno z imenom in naslovom njegovega delodajalca ter vrsto njegovega premoženja in informacijo o tem, kje se to premoženje nahaja; |
| --- | --- |

(b)

finančne razmere zavezanca, vključno z imenom in naslovom njegovega delodajalca ter vrsto njegovega premoženja in informacijo o tem, kje se to premoženje nahaja;

| (c) | druge informacije, ki bi lahko bile koristne pri ugotavljanju, kje se nahaja nasprotna stranka. |
| --- | --- |

(c)

druge informacije, ki bi lahko bile koristne pri ugotavljanju, kje se nahaja nasprotna stranka.

3.   Zahtevku se priložijo vse potrebne dokazne informacije ali listine, med drugim tudi listine o pravici vlagatelja zahtevka do brezplačne pravne pomoči. Zahtevkom v skladu s členom 10(1)(a) in (2)(a) se priložijo samo listine iz člena 25.

4.   Zahtevek v skladu s členom 10 se lahko vloži v obliki, ki jo je priporočila in objavila Haaška konferenca o mednarodnem zasebnem pravu.

Člen 12

Pošiljanje, prejem in obdelava zahtevkov ter zadev prek osrednjih organov

1.   Osrednji organ države prosilke pomaga vlagatelju zahtevka zagotoviti, da so zahtevku priložene vse informacije in listine, za katere ve, da so potrebne za preučitev zahtevka.

2.   Osrednji organ države prosilke posreduje zahtevek v imenu vlagatelja zahtevka in z njegovo privolitvijo osrednjemu organu zaprošene države, ko meni, da zahtevek ustreza zahtevam iz Konvencije. Zahtevku se priloži obrazec za prenos iz Priloge 1. Če to zahteva osrednji organ zaprošene države, osrednji organ države prosilke predloži popolno kopijo katere koli listine, določene v členu 16(3), členu 25(1)(a), (b) in (d) ter (3)(b) in členu 30(3), ki jo je overil pristojni organ v državi izvora.

3.   Zaprošeni osrednji organ v šestih tednih od datuma prejema zahtevka potrdi njegov prejem na obrazcu, določenem v Prilogi 2, in obvesti osrednji organ države prosilke, kakšni začetni ukrepi so že bili ali bodo sprejeti glede obravnave zahtevka, ter lahko zahteva dodatne potrebne listine in informacije. V istem časovnem obdobju šestih tednov zaprošeni osrednji organ sporoči osrednjemu organu prosilcu ime in kontaktne podatke osebe ali enote, ki je pristojna odgovoriti na poizvedbe o poteku postopka.

4.   V treh mesecih od potrditve prejema zaprošeni osrednji organ obvesti osrednji organ prosilec o poteku postopka.

5.   Osrednji organ prosilec in zaprošeni osrednji organ se obveščata o:

| (a) | osebi ali enoti, ki je pristojna za posamezno zadevo; |
| --- | --- |

(a)

osebi ali enoti, ki je pristojna za posamezno zadevo;

| (b) | napredku pri obravnavi zadeve |
| --- | --- |

(b)

napredku pri obravnavi zadeve

ter na vsa vprašanja odgovarjata pravočasno.

6.   Osrednji organi obravnavajo zadevo tako hitro, kot to dopušča strokovna preučitev vprašanj zadeve.

7.   Osrednji organi uporabijo najhitrejša in najučinkovitejša sredstva sporazumevanja, ki jih imajo na voljo.

8.   Zaprošeni osrednji organ lahko obravnavo zahtevka zavrne le, če je očitno, da zahteve iz Konvencije niso izpolnjene. V tem primeru osrednji organ nemudoma obvesti osrednji organ prosilec o razlogih za zavrnitev.

9.   Zaprošeni osrednji organ ne sme zavrniti zahtevka samo zato, ker so potrebne dodatne listine ali dodatne informacije. Vendar pa lahko od osrednjega organa prosilca zahteva, da priskrbi te dodatne listine ali informacije. Če osrednji organ prosilec tega ne stori v treh mesecih ali v daljšem obdobju, ki ga določi zaprošeni osrednji organ, lahko slednji odloči, da zahtevka ne bo več obravnaval. V tem primeru zaprošeni osrednji organ svojo odločitev sporoči osrednjemu organu prosilcu.

Člen 13

Način sporazumevanja

Nasprotna stranka ne sme izpodbijati zahtevkov, ki so v skladu s tem poglavjem vloženi prek osrednjih organov držav pogodbenic, listin ali informacij, ki so zahtevku priloženi ali jih zagotovi osrednji organ, samo zaradi uporabljenega nosilca ali načina sporazumevanja med zadevnimi osrednjimi organi.

Člen 14

Učinkovit dostop do pravnega varstva

1.   Zaprošena država vlagateljem zahtevkov zagotovi učinkovit dostop do postopkov, vključno do izvršilnega postopka in pritožbenega postopka v zvezi z zahtevki iz tega poglavja.

2.   Za zagotovitev takega učinkovitega dostopa zaprošena država v skladu s členi 14 do 17 nudi brezplačno pravno pomoč, razen če se uporabi odstavek 3.

3.   Zaprošeni državi ni treba nuditi te brezplačne pravne pomoči, če in v obsegu, v katerem postopki te države vlagatelju omogočajo, da svoje zahtevke uveljavlja brez tovrstne pomoči, in osrednji organ vse potrebne storitve zagotovi brezplačno.

4.   Pravica do brezplačne pravne pomoči ne sme biti manjša od pravice do brezplačne pravne pomoči v enakovrednih nacionalnih zadevah.

5.   Za zagotovitev poravnave stroškov in izdatkov v postopkih v okviru Konvencije se ne sme zahtevati nikakršna varščina, jamstvo ali polog.

Člen 15

Brezplačna pravna pomoč za zahtevke za preživnino otrok

1.   Zaprošena država zagotovi brezplačno pravno pomoč pri vseh zahtevkih upravičenca iz tega poglavja glede preživninskih obveznosti do osebe, mlajše od 21 let, ki izhajajo iz razmerja med staršem in otrokom.

2.   Ne glede na odstavek 1 lahko zaprošena država v zvezi z zahtevki, ki ne izhajajo iz člena 10(1)(a) in (b), ter v primerih iz člena 20(4) zavrne brezplačno pravno pomoč, če po preučitvi dejanskega stanja meni, da zahtevek ali katero koli pravno sredstvo očitno ni utemeljeno.

Člen 16

Izjava o dovolitvi uporabe preskusa sredstev za otrokovo preživljanje

1.   Ne glede na člen 15(1) lahko država izjavi, da bo na podlagi preskusa, ki temelji na oceni finančnega položaja otroka, v skladu s členom 63 zagotovila brezplačno pravno pomoč pri zahtevkih, ki ne izhajajo iz člena 10(1)(a) in (b), ter v primerih iz člena 20(4).

2.   Država bo Stalnemu uradu Haaške konference o mednarodnem zasebnem pravu sočasno z izjavo zagotovila podatke glede oblike, v kateri bo izvedena ocena finančnega položaja otroka, vključno s finančnimi merili, ki bodo morali biti izpolnjeni, da bi bil preskus uspešno opravljen.

3.   Zahtevek iz odstavka 1, naslovljen na državo, ki je dala izjavo iz navedenega odstavka, vključuje formalno izjavo vlagatelja, da finančni položaj otroka ustreza merilom iz odstavka 2. Zaprošena država lahko zahteva nadaljnje dokaze o finančnem položaju otroka le, če utemeljeno meni, da so podatki, ki jih je zagotovil vlagatelj zahtevka, netočni.

4.   Če je najugodnejša pravna pomoč, zagotovljena po pravu zaprošene države za zahtevke iz tega poglavja glede preživninske obveznosti, ki izhaja iz razmerja med staršem in otrokom, za otroka ugodnejša, kot jo zagotavljajo odstavki 1 do 3, se zagotovi najugodnejša pravna pomoč.

Člen 17

Zahtevki, ki ne izpolnjujejo meril iz členov 15 ali 16

Kadar gre za zahtevke v okviru te konvencije, ki ne izhajajo iz členov 15 ali 16:

| (a) | so lahko določbe brezplačne pravne pomoči odvisne od preskusa finančnega položaja vlagatelja zahtevka ali utemeljenosti; |
| --- | --- |

(a)

so lahko določbe brezplačne pravne pomoči odvisne od preskusa finančnega položaja vlagatelja zahtevka ali utemeljenosti;

| (b) | je vlagatelj zahtevka, ki mu je bila v državi izvora odobrena brezplačna pravna pomoč, v postopku priznanja ali izvršitve upravičen vsaj do enakega obsega brezplačne pravne pomoči, kot jo v enakih okoliščinah dopušča pravo države naslovnice. |
| --- | --- |

(b)

je vlagatelj zahtevka, ki mu je bila v državi izvora odobrena brezplačna pravna pomoč, v postopku priznanja ali izvršitve upravičen vsaj do enakega obsega brezplačne pravne pomoči, kot jo v enakih okoliščinah dopušča pravo države naslovnice.

POGLAVJE IV

OMEJITVE GLEDE ZAČETKA POSTOPKOV

Člen 18

Omejitev postopkov

1.   Če je odločba izdana v državi pogodbenici, v kateri ima upravičenec običajno prebivališče, zavezanec ne more vložiti zahtevka za spremembo odločbe ali izdajo nove odločbe v nobeni drugi državi pogodbenici, dokler ima upravičenec običajno prebivališče v državi, v kateri je bila izdana odločba.

2.   Odstavek 1 se ne uporablja:

| (a) | če med strankama obstaja pisni dogovor o pristojnosti te druge države pogodbenice, razen v sporih v zvezi s preživninskimi obveznostmi v korist otrok; |
| --- | --- |

(a)

če med strankama obstaja pisni dogovor o pristojnosti te druge države pogodbenice, razen v sporih v zvezi s preživninskimi obveznostmi v korist otrok;

| (b) | če se upravičenec spusti v postopek pred sodiščem te druge države pogodbenice izrecno ali pri obravnavanju zadeve ob prvi priložnosti ne ugovarja njeni pristojnosti; |
| --- | --- |

(b)

če se upravičenec spusti v postopek pred sodiščem te druge države pogodbenice izrecno ali pri obravnavanju zadeve ob prvi priložnosti ne ugovarja njeni pristojnosti;

| (c) | če pristojni organ v državi izvora ne more izvajati pristojnosti za spremembo odločbe ali izdajo nove odločbe ali to pristojnost zavrne ali |
| --- | --- |

(c)

če pristojni organ v državi izvora ne more izvajati pristojnosti za spremembo odločbe ali izdajo nove odločbe ali to pristojnost zavrne ali

| (d) | če odločbe, izdane v državi izvora, ni mogoče priznati ali razglasiti za izvršljivo v državi pogodbenici, v kateri se preučuje procesne možnosti za izdajo nove ali spremenjene odločbe. |
| --- | --- |

(d)

če odločbe, izdane v državi izvora, ni mogoče priznati ali razglasiti za izvršljivo v državi pogodbenici, v kateri se preučuje procesne možnosti za izdajo nove ali spremenjene odločbe.

POGLAVJE V

PRIZNAVANJE IN IZVRŠITEV

Člen 19

Področje uporabe poglavja

1.   To poglavje se uporablja za odločbe, ki jih glede preživninske obveznosti izda sodni ali upravni organ. Izraz „odločba“ obsega tudi poravnavo ali sporazum, sklenjen pred takšnim organom ali z njegove strani potrjen. Odločba lahko vključuje samodejno indeksacijo in zahtevo za plačilo izostalih plačil, preživnine za nazaj ali obresti in določitev stroškov.

2.   Če odločba ne ureja le preživninske obveznosti, je uporaba tega poglavja omejena na dele odločbe, ki se nanašajo na preživninske obveznosti.

3.   Za namene odstavka 1 „upravni organ“ pomeni organ javne uprave, katerega odločbe so po pravu države, v kateri je ustanovljen:

| (a) | lahko predmet pravnih sredstev, ki jih obravnava sodni organ, ter |
| --- | --- |

(a)

lahko predmet pravnih sredstev, ki jih obravnava sodni organ, ter

| (b) | imajo podobno veljavnost in učinek kot odločba sodnega organa v isti zadevi. |
| --- | --- |

(b)

imajo podobno veljavnost in učinek kot odločba sodnega organa v isti zadevi.

4.   To poglavje se uporablja tudi za sporazume o preživnini v skladu s členom 30.

5.   Določbe tega poglavja se uporabljajo za zahtevke za priznanje in izvršitev, vložene neposredno pri pristojnem organu države naslovnice v skladu s členom 37.

Člen 20

Podlaga za priznavanje in izvršitev

1.   Odločba, izdana v eni državi pogodbenici (v nadaljnjem besedilu: država izvora), se prizna in izvrši v drugih državah pogodbenicah, če:

| (a) | je imela nasprotna stranka v času uvedbe postopka običajno prebivališče v državi izvora; |
| --- | --- |

(a)

je imela nasprotna stranka v času uvedbe postopka običajno prebivališče v državi izvora;

| (b) | se je nasprotna stranka spustila v postopek izrecno ali če pri obravnavanju zadeve ni ugovarjala pristojnosti; |
| --- | --- |

(b)

se je nasprotna stranka spustila v postopek izrecno ali če pri obravnavanju zadeve ni ugovarjala pristojnosti;

| (c) | je imel upravičenec v času uvedbe postopka običajno prebivališče v državi izvora; |
| --- | --- |

(c)

je imel upravičenec v času uvedbe postopka običajno prebivališče v državi izvora;

| (d) | je imel otrok, za katerega je bila določena preživnina, v času uvedbe postopka običajno prebivališče v državi izvora, pod pogojem, da je nasprotna stranka živela z otrokom v navedeni državi ali prebivala v navedeni državi in tam otroka tudi preživljala; |
| --- | --- |

(d)

je imel otrok, za katerega je bila določena preživnina, v času uvedbe postopka običajno prebivališče v državi izvora, pod pogojem, da je nasprotna stranka živela z otrokom v navedeni državi ali prebivala v navedeni državi in tam otroka tudi preživljala;

| (e) | med strankama obstaja pisni dogovor o pristojnosti, razen v sporih v zvezi s preživninskimi obveznostmi v korist otrok, ali |
| --- | --- |

(e)

med strankama obstaja pisni dogovor o pristojnosti, razen v sporih v zvezi s preživninskimi obveznostmi v korist otrok, ali

| (f) | je odločbo izdal organ, ki je pristojen za postopke v zvezi s statusom osebe ali starševske odgovornosti, razen če je navedena pristojnost temeljila izključno na državljanstvu ene od strank. |
| --- | --- |

(f)

je odločbo izdal organ, ki je pristojen za postopke v zvezi s statusom osebe ali starševske odgovornosti, razen če je navedena pristojnost temeljila izključno na državljanstvu ene od strank.

2.   Država pogodbenica lahko v skladu s členom 62 vloži pridržek glede odstavka 1(c), (e) ali (f).

3.   Država pogodbenica, ki v okviru odstavka 2 vloži pridržek, prizna in izvrši odločbo, če njeno pravo v podobnih dejanskih okoliščinah prenese ali bi preneslo pristojnost za izdajo takšne odločitve na njene organe.

4.   Če priznanje odločbe kot posledica pridržka v okviru odstavka 2 ni mogoče in če ima zavezanec običajno prebivališče v državi pogodbenici, navedena država sprejme vse ustrezne ukrepe za izdajo odločbe v korist upravičenca. Predhodni stavek se ne uporablja za neposredne zahtevke za priznanje in izvršitev v okviru člena 19(5) ali za preživninske zahtevke iz člena 2(1)(b).

5.   Odločba v korist otroka, mlajšega od 18 let, ki je ni mogoče priznati samo zaradi pridržka v skladu z odstavkom 1(c), (e) ali (f), se upošteva kot odločba o upravičenosti navedenega otroka do preživnine v državi naslovnici.

6.   Odločba se prizna le, če ima učinek v državi izvora, in se izvrši le, če je v državi izvora izvršljiva.

Člen 21

Ločljivost in delno priznavanje in izvršitev

1.   Če država naslovnica ne more priznati ali izvršiti celotne odločbe, prizna ali izvrši ločljivi del odločbe, ki se ga lahko prizna ali izvrši.

2.   Delno priznanje ali izvršitev odločbe se lahko vedno zahtevata.

Člen 22

Podlaga za zavrnitev priznanja ali izvršitve

Priznanje ali izvršitev odločbe je mogoče zavrniti, če:

| (a) | sta priznanje in izvršitev odločbe v očitnem neskladju z javnim redom („ordre public“) države naslovnice; |
| --- | --- |

(a)

sta priznanje in izvršitev odločbe v očitnem neskladju z javnim redom („ordre public“) države naslovnice;

| (b) | je bila odločba izdana na podlagi namerne kršitve postopkovnih določb; |
| --- | --- |

(b)

je bila odločba izdana na podlagi namerne kršitve postopkovnih določb;

| (c) | postopek v isti zadevi med istima strankama že poteka pred organom države naslovnice in je bil navedeni postopek uveden prvi; |
| --- | --- |

(c)

postopek v isti zadevi med istima strankama že poteka pred organom države naslovnice in je bil navedeni postopek uveden prvi;

| (d) | je odločba v neskladju z odločbo, izdano v isti zadevi med istima strankama v državi naslovnici ali drugi državi, če ta kasneje izdana odločba izpolnjuje pogoje, potrebne za njeno priznanje in izvršitev v državi naslovnici; |
| --- | --- |

(d)

je odločba v neskladju z odločbo, izdano v isti zadevi med istima strankama v državi naslovnici ali drugi državi, če ta kasneje izdana odločba izpolnjuje pogoje, potrebne za njeno priznanje in izvršitev v državi naslovnici;

| (e) | se nasprotna stranka ni spustila v postopek v državi izvora in je tudi nihče ni zastopal:






  (i) | če pravo države izvora določa obveznost obveščanja o poteku postopka, pa nasprotna stranka ni bila primerno obveščena o poteku postopka in možnosti, da se izjavi, ali |
| --- | --- | --- |

(e)

se nasprotna stranka ni spustila v postopek v državi izvora in je tudi nihče ni zastopal:

(i)

če pravo države izvora določa obveznost obveščanja o poteku postopka, pa nasprotna stranka ni bila primerno obveščena o poteku postopka in možnosti, da se izjavi, ali

| (ii) | če pravo države izvora ne določa obveznosti obveščanja o poteku postopka, pa nasprotna stranka ni bila primerno obveščena o odločbi in možnosti, da vloži pravno sredstvo zaradi napačne ugotovitve dejanskega stanja in nepravilne uporabe prava, ali |
| --- | --- |

(ii)

če pravo države izvora ne določa obveznosti obveščanja o poteku postopka, pa nasprotna stranka ni bila primerno obveščena o odločbi in možnosti, da vloži pravno sredstvo zaradi napačne ugotovitve dejanskega stanja in nepravilne uporabe prava, ali

| (f) | je bila odločba sprejeta s kršitvijo člena 18. |
| --- | --- |

(f)

je bila odločba sprejeta s kršitvijo člena 18.

Člen 23

Postopek v zvezi z zahtevkom za priznanje in izvršitev

1.   Ob upoštevanju določb Konvencije postopke priznanja in izvršitve ureja pravo države naslovnice.

2.   Kadar je zahtevek za priznanje in izvršitev odločbe vložen pri osrednjih organih v skladu s poglavjem III, zaprošeni osrednji organ nemudoma:

| (a) | odstopi zahtevek pristojnemu organu, ki brez odlašanja razglasi odločbo za izvršljivo ali zavede odločbo za izvršitev, ali |
| --- | --- |

(a)

odstopi zahtevek pristojnemu organu, ki brez odlašanja razglasi odločbo za izvršljivo ali zavede odločbo za izvršitev, ali

| (b) | če je za to pristojen, sam opravi navedena dejanja. |
| --- | --- |

(b)

če je za to pristojen, sam opravi navedena dejanja.

3.   Kadar je zahtevek vložen neposredno pri pristojnem organu v državi naslovnici v skladu s členom 19(5), navedeni organ brez odlašanja razglasi odločbo za izvršljivo ali evidentira odločbo za izvršitev.

4.   Razglasitev ali evidentiranje se lahko zavrneta le iz razlogov, določenih v členu 22(a). Na tej stopnji ne vlagatelj zahtevka ne nasprotna stranka nista upravičena do nikakršne predložitve.

5.   Vlagatelja zahtevka in nasprotno stranko se nemudoma obvesti o razglasitvi ali evidentiranju, izvedenih na podlagi odstavkov 2 in 3, ali o zavrnitvi le-teh v skladu z odstavkom 4 in lahko vložita pravno sredstvo zaradi napačno ugotovljenega dejanskega stanja in nepravilne uporabe prava.

6.   Pravno sredstvo je treba vložiti v 30 dneh od uradnega obvestila v skladu z odstavkom 5. Če stranka, ki uveljavlja pravno sredstvo, ne prebiva v državi pogodbenici, v kateri sta bila opravljena ali zavrnjena razglasitev ali evidentiranje, mora pravno sredstvo vložiti v 60 dneh od uradnega obvestila.

7.   Pravna podlaga za vložitev pravnega sredstva je lahko:

| (a) | razlog za zavrnitev priznanja in izvršitve, določen v členu 22; |
| --- | --- |

(a)

razlog za zavrnitev priznanja in izvršitve, določen v členu 22;

| (b) | razlog za priznanje in izvršitev iz člena 20; |
| --- | --- |

(b)

razlog za priznanje in izvršitev iz člena 20;

| (c) | verodostojnost ali popolnost katere koli listine, posredovane v skladu s členom 25(1)(a), (b) ali (d) ali (3)(b). |
| --- | --- |

(c)

verodostojnost ali popolnost katere koli listine, posredovane v skladu s členom 25(1)(a), (b) ali (d) ali (3)(b).

8.   Tudi za pravno sredstvo nasprotne stranke je lahko podlaga plačilo dolga v obsegu, v katerem sta priznanje in izvršitev povezana s plačili, ki so že zapadla.

9.   Vlagatelja zahtevka in nasprotno stranko se nemudoma uradno obvesti o odločitvi o pravnem sredstvu.

10.   Če pravo države naslovnice dovoljuje vložitev nadaljnjih pravnih sredstev, ta razen v izjemnih okoliščinah ne zadržijo izvršbe odločbe.

11.   Pristojni organ brez odlašanja odloči o priznanju in izvršitvi, vključno z odločanjem o pravnem sredstvu.

Člen 24

Alternativni postopek v zvezi z zahtevkom za priznanje in izvršitev

1.   Ne glede na člen 23(2) do (11) lahko država v skladu s členom 63 izjavi, da bo uporabila postopek za priznanje in izvršitev, določen v tem členu.

2.   Kadar je zahtevek za priznanje in izvršitev odločbe vložen pri osrednjih organih v skladu s poglavjem III, zaprošeni osrednji organ nemudoma:

| (a) | odstopi zahtevek pristojnemu organu, ki odloči o zahtevku za priznanje in izvršitev, ali |
| --- | --- |

(a)

odstopi zahtevek pristojnemu organu, ki odloči o zahtevku za priznanje in izvršitev, ali

| (b) | sam odloči o zahtevku, če je za to pristojen. |
| --- | --- |

(b)

sam odloči o zahtevku, če je za to pristojen.

3.   Pristojni organ izda odločbo o priznanju in izvršitvi po tem, ko je bila nasprotna stranka ustrezno in brez odlašanja uradno obveščena o postopku in je bila obema strankama dana primerna možnost, da se izjavita.

4.   Pristojni organ lahko na lastno pobudo preveri razloge za zavrnitev priznanja in izvršitve, določene v členu 22(a), (c) in (d). Preveri lahko katere koli razloge, naštete v členih 20, 22 in členu 23(7)(c), ki jih uveljavlja nasprotna stranka ali če pomisleki glede teh razlogov izhajajo iz videza listin, predloženih v skladu s členom 25.

5.   Zavrnitev priznanja in izvršitve lahko temelji tudi na plačilu dolga v obsegu, v katerem sta priznanje in izvršitev povezana s plačili, ki so že zapadla.

6.   Če pravo države naslovnice dovoljuje vložitev pravnega sredstva, to razen v izjemnih okoliščinah, ne zadrži izvršbe odločbe.

7.   Pristojni organ brez odlašanja odloči o priznanju in izvršitvi, vključno z odločanjem o pravnem sredstvu.

Člen 25

Listine

1.   Zahtevku za priznanje in izvršitev iz člena 23 ali člena 24 se priloži naslednje:

| (a) | popolno besedilo odločbe; |
| --- | --- |

(a)

popolno besedilo odločbe;

| (b) | listina, ki potrjuje izvršljivost odločbe v državi izvora in, kadar je odločbo izdal upravni organ, listina, ki potrjuje, da so zahteve iz člena 19(3) izpolnjene, razen če je država v skladu s členom 57 navedla, da odločbe njenih upravnih organov vedno izpolnjujejo navedene zahteve; |
| --- | --- |

(b)

listina, ki potrjuje izvršljivost odločbe v državi izvora in, kadar je odločbo izdal upravni organ, listina, ki potrjuje, da so zahteve iz člena 19(3) izpolnjene, razen če je država v skladu s členom 57 navedla, da odločbe njenih upravnih organov vedno izpolnjujejo navedene zahteve;

| (c) | če se nasprotna stranka ne spusti v postopke v državi izvora in je tudi nihče ne zastopa, listina ali listine, ki po potrebi potrjujejo, da je bila nasprotna stranka primerno obveščena o postopku in možnosti, da se izjavi, ali da je bila primerno obveščena o odločbi in možnosti, da zoper njo vloži pravno sredstvo zaradi napačno ugotovljenega dejanskega stanja ali nepravilne uporabe prava; |
| --- | --- |

(c)

če se nasprotna stranka ne spusti v postopke v državi izvora in je tudi nihče ne zastopa, listina ali listine, ki po potrebi potrjujejo, da je bila nasprotna stranka primerno obveščena o postopku in možnosti, da se izjavi, ali da je bila primerno obveščena o odločbi in možnosti, da zoper njo vloži pravno sredstvo zaradi napačno ugotovljenega dejanskega stanja ali nepravilne uporabe prava;

| (d) | po potrebi listina, ki izkazuje znesek izostalih plačil in datum izračuna tega zneska; |
| --- | --- |

(d)

po potrebi listina, ki izkazuje znesek izostalih plačil in datum izračuna tega zneska;

| (e) | če odločba določa samodejno indeksacijo, po potrebi listina, ki vsebuje podatke, ki so potrebni za primerno odmero; |
| --- | --- |

(e)

če odločba določa samodejno indeksacijo, po potrebi listina, ki vsebuje podatke, ki so potrebni za primerno odmero;

| (f) | po potrebi listine, ki izkazujejo obseg brezplačne pravne pomoči, ki jo je vlagatelj zahtevka prejel v državi izvora. |
| --- | --- |

(f)

po potrebi listine, ki izkazujejo obseg brezplačne pravne pomoči, ki jo je vlagatelj zahtevka prejel v državi izvora.

2.   Na podlagi pravnega sredstva iz člena 23(7)(c) ali na podlagi zahteve pristojnega organa v državi naslovnici mora popolno kopijo zadevne listine, ki jo je potrdil pristojni organ v državi izvora, brez odlašanja predložiti:

| (a) | osrednji organ države prosilke, če je bil zahtevek vložen v skladu s poglavjem III; |
| --- | --- |

(a)

osrednji organ države prosilke, če je bil zahtevek vložen v skladu s poglavjem III;

| (b) | vlagatelj zahtevka, če je zahtevek vložil neposredno pri pristojnem organu države naslovnice. |
| --- | --- |

(b)

vlagatelj zahtevka, če je zahtevek vložil neposredno pri pristojnem organu države naslovnice.

3.   Država pogodbenica lahko v skladu s členom 57 določi:

| (a) | da mora biti zahtevku priložena popolna kopija odločbe, ki jo je potrdil pristojni organ v državi izvora; |
| --- | --- |

(a)

da mora biti zahtevku priložena popolna kopija odločbe, ki jo je potrdil pristojni organ v državi izvora;

| (b) | okoliščine, v katerih bo namesto popolnega besedila odločbe sprejela izvleček ali povzetek odločbe, ki ga je izdal pristojni organ države izvora v obliki, ki jo je priporočila in objavila Haaška konferenca o mednarodnem zasebnem pravu, ali |
| --- | --- |

(b)

okoliščine, v katerih bo namesto popolnega besedila odločbe sprejela izvleček ali povzetek odločbe, ki ga je izdal pristojni organ države izvora v obliki, ki jo je priporočila in objavila Haaška konferenca o mednarodnem zasebnem pravu, ali

| (c) | da ne zahteva listine, ki potrjuje, da so bili pogoji iz člena 19(3) izpolnjeni. |
| --- | --- |

(c)

da ne zahteva listine, ki potrjuje, da so bili pogoji iz člena 19(3) izpolnjeni.

Člen 26

Postopek v zvezi z zahtevkom za priznanje

To poglavje se smiselno uporablja za zahtevke za priznanje odločbe, le da zahtevo za izvršljivost nadomešča zahteva, da odločba učinkuje v državi izvora.

Člen 27

Ugotovljena dejstva

Pristojne organe države naslovnice zavezujejo ugotovljena dejstva, na katerih je država izvora utemeljila svojo pristojnost.

Člen 28

Izključitev preverjanja utemeljenosti

Pristojni organi države naslovnice ne preverjajo utemeljenosti odločbe.

Člen 29

Fizična prisotnost otroka ali vlagatelja zahtevka se ne zahteva

Fizična prisotnost otroka ali vlagatelja zahtevka se v okviru tega poglavja v postopkih v državi naslovnici ne zahteva.

Člen 30

Sporazum o preživnini

1.   Sporazum o preživnini, sklenjen v državi pogodbenici, je upravičen do priznanja in izvršitve kot odločba iz tega poglavja, če je izvršljiv kot odločba v državi izvora.

2.   Za namene člena 10(1)(a) in (b) ter (2)(a) pojem „odločba“ obsega tudi sporazum o preživnini.

3.   Zahtevku za priznanje in izvršitev sporazuma o preživnini se priloži naslednje:

| (a) | popolno besedilo sporazuma o preživnini ter |
| --- | --- |

(a)

popolno besedilo sporazuma o preživnini ter

| (b) | listina, ki potrjuje, da je posamezni sporazum o preživnini izvršljiv kot odločba v državi izvora. |
| --- | --- |

(b)

listina, ki potrjuje, da je posamezni sporazum o preživnini izvršljiv kot odločba v državi izvora.

4.   Priznanje in izvršitev sporazuma o preživnini je mogoče zavrniti, če:

| (a) | sta priznanje in izvršitev v očitnem neskladju z javnim redom države naslovnice; |
| --- | --- |

(a)

sta priznanje in izvršitev v očitnem neskladju z javnim redom države naslovnice;

| (b) | je bil sporazum o preživnini sklenjen na podlagi goljufije ali ponaredbe; |
| --- | --- |

(b)

je bil sporazum o preživnini sklenjen na podlagi goljufije ali ponaredbe;

| (c) | je sporazum o preživnini v neskladju z odločbo, izdano v isti zadevi med istima strankama v državi naslovnici ali drugi državi, če ta kasneje izdana odločba izpolnjuje pogoje, potrebne za njeno priznanje in izvršitev v državi naslovnici. |
| --- | --- |

(c)

je sporazum o preživnini v neskladju z odločbo, izdano v isti zadevi med istima strankama v državi naslovnici ali drugi državi, če ta kasneje izdana odločba izpolnjuje pogoje, potrebne za njeno priznanje in izvršitev v državi naslovnici.

5.   Določbe tega poglavja z izjemo členov 20, 22, člena 23(7) ter člena 25(1) in (3) se smiselno uporabljajo za priznanje in izvršitev sporazuma o preživnini, razen:

| (a) | da se lahko razglasitev ali evidentiranje v skladu s členom 23(2) in (3) zavrneta le iz razloga, določenega v odstavku 4(a); |
| --- | --- |

(a)

da se lahko razglasitev ali evidentiranje v skladu s členom 23(2) in (3) zavrneta le iz razloga, določenega v odstavku 4(a);

| (b) | da se lahko pravno sredstvo iz člena 23(6) vloži le na podlagi navedenega:






  (i) | razlogov za zavrnitev priznanja in izvršitve, določenih v odstavku 4; |
| --- | --- | --- |

(b)

da se lahko pravno sredstvo iz člena 23(6) vloži le na podlagi navedenega:

(i)

razlogov za zavrnitev priznanja in izvršitve, določenih v odstavku 4;

| (ii) | verodostojnosti ali popolnosti listin, posredovanih v skladu z odstavkom 3; |
| --- | --- |

(ii)

verodostojnosti ali popolnosti listin, posredovanih v skladu z odstavkom 3;

| (c) | kar zadeva postopek iz člena 24(4), da lahko pristojni organ na lastno pobudo preveri razloge za zavrnitev priznanja in izvršitve, določene v odstavku 4(a) tega člena. Preveri lahko vse razloge, naštete v odstavku 4 tega člena, ter verodostojnost ali popolnost vseh v skladu z odstavkom 3 posredovanih listin, če te razloge uveljavlja nasprotna stranka ali če pomisleki glede teh razlogov izhajajo iz videza navedenih listin. |
| --- | --- |

(c)

kar zadeva postopek iz člena 24(4), da lahko pristojni organ na lastno pobudo preveri razloge za zavrnitev priznanja in izvršitve, določene v odstavku 4(a) tega člena. Preveri lahko vse razloge, naštete v odstavku 4 tega člena, ter verodostojnost ali popolnost vseh v skladu z odstavkom 3 posredovanih listin, če te razloge uveljavlja nasprotna stranka ali če pomisleki glede teh razlogov izhajajo iz videza navedenih listin.

6.   Postopki za priznanje in izvršitev sporazuma o preživnini se začasno prekinejo, če postopek v zvezi s pravnim sredstvom, vloženim zoper sporazum, pred pristojnim organom države pogodbenice še ni končan.

7.   Država lahko v skladu s členom 63 izjavi, da se zahtevke za priznanje in izvršitev sporazuma o preživnini lahko vloži le prek osrednjih organov.

8.   Država pogodbenica si lahko v skladu s členom 62 pridrži pravico, da ne prizna in izvrši sporazuma o preživnini.

Člen 31

Odločbe, ki so posledica skupnih učinkov začasnih in potrditvenih nalogov

Če je odločba posledica skupnih učinkov začasnega naloga, izdanega v eni državi, in naloga, ki ga izda organ v drugi državi (v nadaljnjem besedilu: državi potrditeljici) in z njim potrdi začasni nalog:

| (a) | se obe navedeni državi za namene tega poglavja štejeta za državi izvora; |
| --- | --- |

(a)

se obe navedeni državi za namene tega poglavja štejeta za državi izvora;

| (b) | so pogoji člena 22(e) izpolnjeni, če je bila nasprotna stranka primerno obveščena o postopku v državi potrditeljici in o možnosti, da ugovarja zoper potrditev začasnega naloga; |
| --- | --- |

(b)

so pogoji člena 22(e) izpolnjeni, če je bila nasprotna stranka primerno obveščena o postopku v državi potrditeljici in o možnosti, da ugovarja zoper potrditev začasnega naloga;

| (c) | je pogoj iz člena 20(6) o izvršljivosti odločbe v državi izvora izpolnjen, če je odločba izvršljiva v državi potrditeljici, ter |
| --- | --- |

(c)

je pogoj iz člena 20(6) o izvršljivosti odločbe v državi izvora izpolnjen, če je odločba izvršljiva v državi potrditeljici, ter

| (d) | člen 18 ne preprečuje postopka za spremembo odločbe, uvedenega v eni od obeh držav. |
| --- | --- |

(d)

člen 18 ne preprečuje postopka za spremembo odločbe, uvedenega v eni od obeh držav.

POGLAVJE VI

IZVRŠITEV S STRANI DRŽAVE NASLOVNICE

Člen 32

Izvršitev po notranjem pravu

1.   Ob upoštevanju določb tega poglavja se izvršitev opravi v skladu s pravom države naslovnice.

2.   Izvršitev se opravi brez odlašanja.

3.   Če je bila odločba razglašena za izvršljivo ali evidentirana za izvršitev v okviru poglavja V, se pri zahtevkih, vloženih prek osrednjih organov, izvršitev opravi, ne da bi bilo treba vlagatelju zahtevka nadalje ukrepati.

4.   V zvezi s trajanjem preživninske obveznosti veljajo pravila, ki se uporabljajo v državi izvora odločbe.

5.   Nastop zastaranja izostalih plačil določi pravo države izvora odločbe ali pravo države naslovnice, in sicer tiste, ki določa daljši rok za zastaranje.

Člen 33

Nediskriminacija

Za zadeve, ki jih ureja Konvencija, država naslovnica zagotovi vsaj tak nabor izvršilnih ukrepov, kot se uporabljajo za zadeve v tej državi.

Člen 34

Izvršilni ukrepi

1.   Države pogodbenice v svojem notranjem pravu omogočijo uporabo učinkovitih ukrepov za izvršitev odločb v skladu s to konvencijo.

2.   Ti ukrepi lahko obsegajo:

| (a) | odtegljaj od dohodkov; |
| --- | --- |

(a)

odtegljaj od dohodkov;

| (b) | odtegovanje z bančnega računa in z drugih virov; |
| --- | --- |

(b)

odtegovanje z bančnega računa in z drugih virov;

| (c) | odtegovanje od prispevkov za socialno varnost; |
| --- | --- |

(c)

odtegovanje od prispevkov za socialno varnost;

| (d) | rubež ali prisilno prodajo premoženja; |
| --- | --- |

(d)

rubež ali prisilno prodajo premoženja;

| (e) | odtegljaj od povračila davka; |
| --- | --- |

(e)

odtegljaj od povračila davka;

| (f) | odtegljaj ali rubež pokojnine; |
| --- | --- |

(f)

odtegljaj ali rubež pokojnine;

| (g) | naznanilo kreditnim institucijam; |
| --- | --- |

(g)

naznanilo kreditnim institucijam;

| (h) | preklic, začasni ali trajni odvzem različnih dovoljenj (na primer vozniškega dovoljenja); |
| --- | --- |

(h)

preklic, začasni ali trajni odvzem različnih dovoljenj (na primer vozniškega dovoljenja);

| (i) | uporabo mediacije ter konciliacije in podobnih postopkov za prostovoljno ravnanje. |
| --- | --- |

(i)

uporabo mediacije ter konciliacije in podobnih postopkov za prostovoljno ravnanje.

Člen 35

Prenos sredstev

1.   Države pogodbenice se spodbuja, da tudi z uporabo mednarodnih sporazumov podpirajo uporabo najbolj gospodarnih in učinkovitih metod, ki so na voljo za prenos sredstev za plačilo preživnine.

2.   Država pogodbenica, katere pravo omejuje prenos sredstev, posveti največ pozornosti prenosu sredstev, plačljivih v skladu s to konvencijo.

POGLAVJE VII

JAVNI ORGANI

Člen 36

Javni organi kot vlagatelji zahtevkov

1.   Glede zahtevkov za priznanje in izvršitev iz člena 10(1)(a) in (b) ter v zadevah, ki jih ureja člen 20(4), „upravičenec“ pomeni tudi javni organ, ki nastopa v imenu osebe, upravičene do preživnine, ali organa, upravičenega do povračila nadomestila, ki je bilo izplačano namesto preživnine.

2.   Pravico javnega organa, da nastopa v imenu osebe, ki je upravičena do preživnine, oziroma da zahteva povračilo nadomestila, ki je bilo upravičencu izplačano namesto preživnine, se ureja z zakonodajo, ki velja za organ.

3.   Javni organ lahko zahteva priznanje ali izvršitev:

| (a) | odločbe, izdane zoper zavezanca na podlagi zahtevka javnega organa za plačilo nadomestila, izplačanega namesto preživnine; |
| --- | --- |

(a)

odločbe, izdane zoper zavezanca na podlagi zahtevka javnega organa za plačilo nadomestila, izplačanega namesto preživnine;

| (b) | odločbe, izdane upravičencu in zavezancu, o višini nadomestila, ki je bilo upravičencu izplačano namesto preživnine. |
| --- | --- |

(b)

odločbe, izdane upravičencu in zavezancu, o višini nadomestila, ki je bilo upravičencu izplačano namesto preživnine.

4.   Javni organ, ki zahteva priznanje ali izvršitev odločbe, na zahtevo zagotovi vse listine, ki so potrebne, da bi v skladu z odstavkom 2 izkazal svojo pravico, in iz katerih je razvidno, da je bilo upravičencu izplačano nadomestilo.

POGLAVJE VIII

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 37

Neposredne zahteve pri pristojnih organih

1.   Konvencija ne izključuje možnosti uveljavljanja postopkov, ki jih omogoča notranje pravo države pogodbenice, ki osebi (vlagatelju zahtevka) dovoljujejo, da se v zadevi, ki jo ureja Konvencija, ob upoštevanju člena 18, vključno z izdajo ali spremembo odločbe o preživnini, neposredno obrne na pristojni organ navedene države.

2.   Člen 14(5) in člen 17(b) ter določbe poglavij V, VI, VII in tega poglavja z izjemo člena 40(2), člena 42, člena 43(3), člena 44(3) in členov 45 ter 55 se uporabljajo glede zahtevka za priznanje in izvršitev, vloženim neposredno pri pristojnem organu v državi pogodbenici.

3.   Za namene odstavka 2 se člen 2(1)(a) uporablja za odločbe o dodelitvi preživnine ranljivim osebam, ki so dopolnile starost iz navedenega pododstavka, kadar so takšne odločbe izdane, preden je oseba dosegla to starost, in zaradi prizadetosti zagotavljajo preživnino tudi po dopolnitvi te starosti.

Člen 38

Varstvo osebnih podatkov

Osebni podatki, zbrani ali preneseni v skladu s Konvencijo, se uporabljajo le za namene, za katere so bili zbrani ali posredovani.

Člen 39

Zaupnost

Vsak organ, ki obdeluje informacije, v skladu s pravom svoje države zagotovi njihovo zaupnost.

Člen 40

Nerazkritje informacij

1.   Organ pri uporabi te konvencije ne razkriva ali potrjuje zbranih ali posredovanih informacij, če ugotovi, da bi to lahko ogrozilo zdravje, varnost ali svobodo osebe.

2.   Če je en osrednji organ o tem odločil, njegovo odločitev upošteva drug osrednji organ, zlasti v zadevah družinskega nasilja.

3.   Nobena določba tega člena ne ovira organov pri zbiranju informacij in njihovem posredovanju med organi v obsegu, potrebnem za izvajanje obveznosti iz Konvencije.

Člen 41

Odprava uradne potrditve

V okviru te konvencije se ne sme zahtevati nikakršna uradna potrditev ali podobna formalnost.

Člen 42

Pooblastilo

Osrednji organ zaprošene države lahko od vlagatelja zahtevka zahteva pooblastilo le, če v sodnem postopku ali pred drugimi organi ukrepa v imenu vlagatelja zahtevka ali če se v ta namen imenuje zastopnik.

Člen 43

Izterjava stroškov

1.   Izterjava stroškov, ki izhajajo iz uporabe te konvencije, nima prednosti pred izterjavo preživnine.

2.   Država lahko izterja stroške od neuspešne stranke.

3.   Za namene zahtevka iz člena 10(1)(b) za izterjavo stroškov od neuspešne stranke v skladu z odstavkom 2 izraz „upravičenec“ v členu 10(1) pomeni tudi državo.

4.   Ta člen se uporablja brez poseganja v člen 8.

Člen 44

Jezikovne zahteve

1.   Zahtevki in z njimi povezane listine so v izvirnem jeziku, priložen pa jim je prevod v uradni jezik zaprošene države ali v drug jezik, za katerega zaprošena država v skladu s členom 63 izjavi, da ga upošteva, razen če se pristojni organ navedene države prevodu odreče.

2.   Država pogodbenica z več uradnimi jeziki, ki iz razlogov notranjega prava ne more sprejeti listin v enem od teh jezikov na svojem celotnem ozemlju, z izjavo v skladu s členom 63 določi jezik, v katerem naj se takšne listine ali prevodi vložijo na določenih delih njenega ozemlja.

3.   Če osrednji organi ne določijo drugače, vsa ostala korespondenca med takšnimi organi poteka v uradnem jeziku zaprošene države ali v angleščini oziroma francoščini. Vendar pa lahko država pogodbenica v skladu s členom 62 izrazi pridržek glede uporabe angleščine oziroma francoščine.

Člen 45

Sredstva in stroški prevoda

1.   V zvezi z zahtevki v okviru poglavja III se lahko osrednji organi v posamezni zadevi ali na splošno dogovorijo, da se lahko prevod v uradni jezik zaprošene države opravi v zaprošeni državi iz izvirnega jezika ali iz drugega dogovorjenega jezika. Če dogovora ni in osrednji organ prosilec ne more upoštevati pogojev iz člena 44(1) in (2), se lahko zahtevek in z njim povezane listine skupaj s prevodom v angleščino ali francoščino posreduje v nadaljnji prevod v uradni jezik zaprošene države.

2.   Če med osrednjimi organi zadevnih držav ni drugače dogovorjeno, nosi stroške prevoda, ki izhajajo iz uporabe odstavka 1, država prosilka.

3.   Ne glede na člen 8 lahko osrednji organ prosilec vlagatelju zahtevka zaračuna stroške prevoda zahtevka in z njim povezanih listin, razen če te stroške lahko krije njen sistem pravne pomoči.

Člen 46

Neenotni pravni sistemi – razlaga

1.   V zvezi z državo, v kateri se v različnih ozemeljskih enotah glede katere koli zadeve, ki je obravnavana v tej konvenciji, uporablja več pravnih sistemov ali vrst pravnih pravil:

| (a) | se vsako sklicevanje na pravo ali postopek države po potrebi razlaga kot sklicevanje na pravo ali postopek, ki velja v zadevni ozemeljski enoti; |
| --- | --- |

(a)

se vsako sklicevanje na pravo ali postopek države po potrebi razlaga kot sklicevanje na pravo ali postopek, ki velja v zadevni ozemeljski enoti;

| (b) | se vsako sklicevanje na v tej državi izdano, priznano, priznano in izvršeno, izvršeno ali spremenjeno odločbo po potrebi razlaga kot sklicevanje na odločbo, izdano, priznano, priznano in izvršeno, izvršeno ali spremenjeno v zadevni ozemeljski enoti; |
| --- | --- |

(b)

se vsako sklicevanje na v tej državi izdano, priznano, priznano in izvršeno, izvršeno ali spremenjeno odločbo po potrebi razlaga kot sklicevanje na odločbo, izdano, priznano, priznano in izvršeno, izvršeno ali spremenjeno v zadevni ozemeljski enoti;

| (c) | se vsako sklicevanje na sodni ali upravni organ v tej državi po potrebi razlaga kot sklicevanje na sodni ali upravni organ v zadevni ozemeljski enoti; |
| --- | --- |

(c)

se vsako sklicevanje na sodni ali upravni organ v tej državi po potrebi razlaga kot sklicevanje na sodni ali upravni organ v zadevni ozemeljski enoti;

| (d) | se vsako sklicevanje na pristojne organe, javne organe in druge organe navedene države, ki niso osrednji organi, po potrebi razlaga kot sklicevanje na organe, pristojne za odločanje v zadevni ozemeljski enoti; |
| --- | --- |

(d)

se vsako sklicevanje na pristojne organe, javne organe in druge organe navedene države, ki niso osrednji organi, po potrebi razlaga kot sklicevanje na organe, pristojne za odločanje v zadevni ozemeljski enoti;

| (e) | se vsako sklicevanje na stalno ali običajno prebivališče v navedeni državi po potrebi razlaga kot sklicevanje na stalno ali običajno prebivališče v zadevni ozemeljski enoti; |
| --- | --- |

(e)

se vsako sklicevanje na stalno ali običajno prebivališče v navedeni državi po potrebi razlaga kot sklicevanje na stalno ali običajno prebivališče v zadevni ozemeljski enoti;

| (f) | se vsako sklicevanje na kraj lege premoženja v navedeni državi po potrebi razlaga kot sklicevanje na kraj lege premoženja v zadevni ozemeljski enoti; |
| --- | --- |

(f)

se vsako sklicevanje na kraj lege premoženja v navedeni državi po potrebi razlaga kot sklicevanje na kraj lege premoženja v zadevni ozemeljski enoti;

| (g) | se vsako sklicevanje na v državi veljaven sporazum o vzajemnosti po potrebi razlaga kot sklicevanje na v zadevni ozemeljski enoti veljaven sporazum o vzajemnosti; |
| --- | --- |

(g)

se vsako sklicevanje na v državi veljaven sporazum o vzajemnosti po potrebi razlaga kot sklicevanje na v zadevni ozemeljski enoti veljaven sporazum o vzajemnosti;

| (h) | se vsako sklicevanje na brezplačno pravno pomoč v navedeni državi po potrebi razlaga kot sklicevanje na brezplačno pravno pomoč v zadevni ozemeljski enoti; |
| --- | --- |

(h)

se vsako sklicevanje na brezplačno pravno pomoč v navedeni državi po potrebi razlaga kot sklicevanje na brezplačno pravno pomoč v zadevni ozemeljski enoti;

| (i) | se vsako sklicevanje na v državi sklenjen sporazum o preživnini po potrebi razlaga kot sklicevanje na v zadevni ozemeljski enoti sklenjen sporazum o preživnini; |
| --- | --- |

(i)

se vsako sklicevanje na v državi sklenjen sporazum o preživnini po potrebi razlaga kot sklicevanje na v zadevni ozemeljski enoti sklenjen sporazum o preživnini;

| (j) | se vsako sklicevanje na izterjavo stroškov s strani države po potrebi razlaga kot sklicevanje na izterjavo stroškov s strani zadevne ozemeljske enote. |
| --- | --- |

(j)

se vsako sklicevanje na izterjavo stroškov s strani države po potrebi razlaga kot sklicevanje na izterjavo stroškov s strani zadevne ozemeljske enote.

2.   Ta člen se ne uporablja za regionalno organizacijo za gospodarsko povezovanje.

Člen 47

Neenotni pravni sistemi – materialnopravna pravila

1.   Država pogodbenica z dvema ali več ozemeljskimi enotami, v katerih se uporabljajo različni pravni sistemi, ni zavezana uporabljati te konvencije za zadeve, ki vključujejo samo take različne ozemeljske enote.

2.   Pristojni organ v ozemeljski enoti države pogodbenice z dvema ali več ozemeljskimi enotami, v katerih se uporabljajo različni pravni sistemi, ni zavezan priznati ali izvršiti odločbe druge države pogodbenice zgolj zaradi dejstva, da je bila odločba priznana ali izvršena v drugi ozemeljski enoti iste države pogodbenice v okviru te konvencije.

3.   Ta člen se ne uporablja za regionalno organizacijo za gospodarsko povezovanje.

Člen 48

Usklajevanje s predhodnimi haaškimi konvencijami o preživnini

V odnosih med državami pogodbenicami ta konvencija na podlagi člena 56(2) nadomešča Haaško konvencijo z dne 2. oktobra 1973 o priznavanju in izvršitvi sodnih odločb v preživninskih zadevah ter Haaško konvencijo z dne 15. aprila 1958 o priznavanju in izvršitvi sodnih odločb v preživninskih zadevah glede otrok, v kolikor njun obseg uporabe med navedenimi državami sovpada z obsegom uporabe te konvencije.

Člen 49

Usklajevanje z Newyorško konvencijo iz leta 1956

V odnosih med državami pogodbenicami ta konvencija nadomešča Konvencijo Združenih narodov o izterjavi preživninskih zahtevkov v tujini z dne 20. junija 1956, v kolikor njen obseg uporabe med navedenimi državami sovpada z obsegom uporabe te konvencije.

Člen 50

Razmerje s predhodnimi haaškimi konvencijami o vročanju pisanj in pridobivanju dokazov

Ta konvencija ne vpliva na Haaško konvencijo z dne 1. marca 1954 o civilnem postopku, Haaško konvencijo z dne 15. novembra 1965 o vročitvi sodnih in zunajsodnih listin v civilnih ali gospodarskih zadevah v tujini in Haaško konvencijo z dne 18. marca 1970 o pridobivanju dokazov v tujini v civilnih ali gospodarskih zadevah.

Člen 51

Usklajevanje instrumentov in dopolnilnih sporazumov

1.   Ta konvencija ne vpliva na mednarodne instrumente, sklenjene pred to konvencijo, katerih stranke so države pogodbenice te konvencije in ki vsebujejo določbe o zadevah, ki jih ureja ta konvencija.

2.   Vsaka država pogodbenica lahko z eno ali več državami pogodbenicami sklepa sporazume, ki vsebujejo določbe o zadevah, ki jih ureja Konvencija, da bi izboljšale uporabo Konvencije med sabo, če so takšni sporazumi skladni s cilji in namenom Konvencije ter v razmerju navedenih držav z drugimi državami pogodbenicami ne vplivajo na uporabo določb Konvencije. Države, ki so sklenile takšen sporazum, posredujejo izvod depozitarju Konvencije.

3.   Odstavka 1 in 2 se uporabljata tudi za dogovore o vzajemnosti in enotnih pravilih, ki temeljijo na posebnih vezeh med zadevnimi državami.

4.   Ta konvencija ne vpliva na uporabo instrumentov regionalne organizacije za gospodarsko povezovanje, ki je stranka te konvencije, sprejetih po sklenitvi Konvencije o zadevah, ki jih ureja Konvencija, če navedeni instrumenti ne vplivajo na uporabo določb Konvencije v razmerju med državami članicami regionalne organizacije za gospodarsko povezovanje z drugimi državami pogodbenicami. Glede priznavanja ali izvršitve odločb med državami članicami regionalne organizacije za gospodarsko povezovanje Konvencija ne vpliva na pravila regionalne organizacije za gospodarsko povezovanje, sprejeta pred sklenitvijo Konvencije ali po njej.

Člen 52

Načelo največje učinkovitosti

1.   Ta konvencija ne preprečuje uporabe sporazuma, dogovora ali mednarodnega instrumenta, ki velja med državo prosilko in zaprošeno državo, ali sporazuma o vzajemnosti, ki velja v zaprošeni državi, ki zagotavlja:

| (a) | širše podlage za priznavanje odločb o preživnini ne glede na člen 22(f) Konvencije; |
| --- | --- |

(a)

širše podlage za priznavanje odločb o preživnini ne glede na člen 22(f) Konvencije;

| (b) | poenostavljene, hitrejše postopke obravnave zahtevkov za priznavanje ali priznavanje in izvršitev odločb o preživnini; |
| --- | --- |

(b)

poenostavljene, hitrejše postopke obravnave zahtevkov za priznavanje ali priznavanje in izvršitev odločb o preživnini;

| (c) | bolj ugodno pravno pomoč, kot pa je zagotovljena v členih 14 do 17, ali |
| --- | --- |

(c)

bolj ugodno pravno pomoč, kot pa je zagotovljena v členih 14 do 17, ali

| (d) | postopke, ki vlagatelju zahtevka iz države prosilke dovoljujejo, da vloži zahtevek neposredno pri osrednjem organu zaprošene države. |
| --- | --- |

(d)

postopke, ki vlagatelju zahtevka iz države prosilke dovoljujejo, da vloži zahtevek neposredno pri osrednjem organu zaprošene države.

2.   Ta konvencija ne preprečuje uporabe prava, ki velja v zaprošeni državi in vsebuje učinkovitejša pravila od tistih, na katera se sklicuje odstavek 1(a) do (c). Kar zadeva poenostavljene in hitrejše postopke iz odstavka 1(b), pa morajo le-ti biti združljivi z varstvom, ki ga strankam ponujata člena 23 in 24, zlasti glede pravic strank, da sta primerno obveščeni o postopku in da se jima da primerno možnost, da se izjavita, ter glede učinkov pravnih sredstev.

Člen 53

Enotna razlaga

Pri razlaganju te konvencije se upoštevata njen mednarodni značaj in potreba po spodbujanju enotnosti pri njeni uporabi.

Člen 54

Pregled dejanskega izvajanja Konvencije

1.   Generalni sekretar Haaške konference o mednarodnem zasebnem pravu v enakomernih presledkih skliče posebno komisijo, da pregleda dejansko izvajanje Konvencije in v okviru Konvencije spodbuja razvoj dobrih praks.

2.   Pri tem pregledu države pogodbenice sodelujejo s Stalnim uradom Haaške konference o mednarodnem zasebnem pravu pri zbiranju informacij glede dejanskega izvajanja Konvencije, vključno s statistikami in pravno prakso.

Člen 55

Sprememba obrazcev

1.   Obrazci, priloženi tej konvenciji, se lahko spremenijo s sklepom posebne komisije, ki jo skliče generalni sekretar Haaške konference o mednarodnem zasebnem pravu in h kateri so povabljene vse države pogodbenice in vsi člani. Uradno obvestilo o predlogu sprememb obrazcev se uvrsti na dnevni red srečanja.

2.   Spremembe, ki jih sprejmejo države pogodbenice v posebni komisiji, začnejo za vse države pogodbenice veljati prvi dan sedmega koledarskega meseca od dne, ko jih depozitar sporoči vsem državam pogodbenicam.

3.   V obdobju, določenem v odstavku 2, lahko vsaka država pogodbenica s pisnim uradnim sporočilom depozitarju v skladu s členom 62 izrazi pridržek glede spremembe. Država, ki izrazi tak pridržek, se do umika pridržka glede te spremembe obravnava kot država, ki ni pogodbenica te konvencije.

Člen 56

Prehodne določbe

1.   Konvencija se uporablja vedno, kadar:

| (a) | osrednji organ zaprošene države po začetku veljavnosti Konvencije za državo prosilko in zaprošeno državo prejme zahtevo iz člena 7 ali zahtevek iz poglavja III; |
| --- | --- |

(a)

osrednji organ zaprošene države po začetku veljavnosti Konvencije za državo prosilko in zaprošeno državo prejme zahtevo iz člena 7 ali zahtevek iz poglavja III;

| (b) | pristojni organ države naslovnice po začetku veljavnosti Konvencije za državo izvora in državo naslovnico prejme neposredno zahtevo za priznanje in izvršitev. |
| --- | --- |

(b)

pristojni organ države naslovnice po začetku veljavnosti Konvencije za državo izvora in državo naslovnico prejme neposredno zahtevo za priznanje in izvršitev.

2.   Ob upoštevanju priznavanja in izvršitve odločb med državami pogodbenicami te konvencije, ki so tudi stranke haaških konvencij o preživnini, navedenih v členu 48, če pogoji za priznanje in izvršitev v okviru te konvencije onemogočajo priznanje ali izvršitev odločbe, izdane v državi izvora, preden Konvencija v navedeni državi začne veljati, ki bi sicer bila priznana in izvršena pod pogoji Konvencije, ki je veljala v času izdaje odločbe, se uporabljajo določbe navedene konvencije.

3.   Država naslovnica v okviru te konvencije ni zavezana izvršiti odločbe ali sporazuma o preživnini glede plačil, ki zapadejo pred začetkom veljavnosti Konvencije v državi izvora in državi naslovnici, razen za preživninske obveznosti do osebe, mlajše od 21 let, ki izhajajo iz razmerja med staršem in otrokom.

Člen 57

Določba o informacijah glede prava, postopkov in storitev

1.   Do deponiranja ratifikacijskega ali pristopnega instrumenta ali predložitve izjave v skladu s členom 61 Konvencije država pogodbenica Stalnemu uradu Haaške konference o mednarodnem zasebnem pravu predloži:

| (a) | opis nacionalnega prava in postopkov v zvezi s preživninskimi obveznostmi; |
| --- | --- |

(a)

opis nacionalnega prava in postopkov v zvezi s preživninskimi obveznostmi;

| (b) | opis ukrepov, potrebnih za izpolnitev obveznosti iz člena 6; |
| --- | --- |

(b)

opis ukrepov, potrebnih za izpolnitev obveznosti iz člena 6;

| (c) | opis, kako bo vlagateljem zahtevkov zagotovila učinkovit dostop do postopkov, kakor to zahteva člen 14; |
| --- | --- |

(c)

opis, kako bo vlagateljem zahtevkov zagotovila učinkovit dostop do postopkov, kakor to zahteva člen 14;

| (d) | opis nacionalnih izvršilnih predpisov in postopkov, vključno z vsakršnimi omejitvami izvršbe, zlasti predpisov o zaščiti zavezanca in zastaralnih rokih; |
| --- | --- |

(d)

opis nacionalnih izvršilnih predpisov in postopkov, vključno z vsakršnimi omejitvami izvršbe, zlasti predpisov o zaščiti zavezanca in zastaralnih rokih;

| (e) | katere koli specifikacije iz člena 25(1)(b) in (3). |
| --- | --- |

(e)

katere koli specifikacije iz člena 25(1)(b) in (3).

2.   Države pogodbenice lahko pri izpolnjevanju svojih obveznosti iz odstavka 1 prilagodijo obrazec profila države, ki ga je priporočila in objavila Haaška konferenca o mednarodnem zasebnem pravu.

3.   Informacije morajo države pogodbenice posodabljati.

POGLAVJE IX

KONČNE DOLOČBE

Člen 58

Podpis, ratifikacija in pristop

1.   Konvencijo lahko podpišejo države, ki so bile članice Haaške konference o mednarodnem zasebnem pravu v času enaindvajsetega zasedanja, in druge države, ki so sodelovale na navedenem zasedanju.

2.   Konvencija se ratificira, sprejme ali odobri, listine o ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi pa se deponirajo pri Ministrstvu za zunanje zadeve Kraljevine Nizozemske, ki je depozitar Konvencije.

3.   Katera koli druga država ali regionalna organizacija za gospodarsko povezovanje lahko pristopi h Konvenciji po tem, ko je začela veljati v skladu s členom 60(1).

4.   Listina o pristopu se deponira pri depozitarju.

5.   Tak pristop velja le za odnose med državo pristopnico in tistimi pogodbenicami, ki niso nasprotovale njenemu pristopu 12 mesecev po datumu uradnega obvestila, navedenega v členu 65. Tako nasprotovanje lahko države izrazijo tudi pri ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi Konvencije po pristopu. Vsako nasprotovanje se uradno sporoči depozitarju.

Člen 59

Regionalne organizacije za gospodarsko povezovanje

1.   Regionalna organizacija za gospodarsko povezovanje, ki jo sestavljajo samo suverene države in ima pristojnost za nekatere ali vse zadeve, ki jih ureja ta konvencija, lahko podobno podpiše, sprejme, odobri to konvencijo ali pristopi k njej. Regionalna organizacija za gospodarsko povezovanje ima v navedenem primeru pravice in obveznosti države pogodbenice, če ima organizacija pristojnost v zadevah, ki jih ureja Konvencija.

2.   Regionalna organizacija za gospodarsko povezovanje ob podpisu, sprejetju, odobritvi ali pristopu pisno uradno obvesti depozitarja o zadevah, ki jih ureja ta konvencija in v zvezi s katerimi so države članice organizacije prenesle pristojnost na navedeno organizacijo. Organizacija nemudoma pisno uradno obvesti depozitarja o vseh spremembah svoje pristojnosti, kakor je določena v najnovejšem obvestilu, predloženem v skladu s tem odstavkom.

3.   Regionalna organizacija za gospodarsko povezovanje lahko ob podpisu, sprejetju, odobritvi ali pristopu v skladu s členom 63 izjavi, da izvaja pristojnost v vseh zadevah, ki jih ureja ta konvencija, in da bo države članice, ki so pristojnost v zvezi z zadevnim vprašanjem prenesle na regionalno organizacijo za gospodarsko povezovanje, zavezovala ta konvencija prek podpisa, sprejetja, odobritve ali pristopa organizacije.

4.   Za namene začetka veljavnosti te konvencije se noben instrument, ki ga deponira regionalna organizacija za gospodarsko povezovanje, ne upošteva, razen če regionalna organizacija za gospodarsko povezovanje poda izjavo v skladu z odstavkom 3.

5.   Vsako sklicevanje na „državo pogodbenico“ ali „državo“ v tej konvenciji se po potrebi uporablja enako za regionalno organizacijo za gospodarsko sodelovanje, ki je pogodbenica Konvencije. Če regionalna organizacija za gospodarsko povezovanje da izjavo v skladu z odstavkom 3, se vsako sklicevanje na „državo pogodbenico“ ali „državo“ v tej konvenciji po potrebi uporablja enako za zadevne države članice organizacije.

Člen 60

Začetek veljavnosti

1.   Konvencija začne veljati prvi dan v mesecu po poteku trimesečnega roka po deponiranju druge listine o ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi iz člena 58.

2.   Od tedaj začne Konvencija veljati:

| (a) | za vsako državo ali regionalno organizacijo za gospodarsko povezovanje, navedeno v členu 59(1), ki jo naknadno ratificira, sprejme ali odobri, prvi dan v mesecu po poteku trimesečnega roka po deponiranju listine o ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi; |
| --- | --- |

(a)

za vsako državo ali regionalno organizacijo za gospodarsko povezovanje, navedeno v členu 59(1), ki jo naknadno ratificira, sprejme ali odobri, prvi dan v mesecu po poteku trimesečnega roka po deponiranju listine o ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi;

| (b) | za vsako državo ali regionalno organizacijo za gospodarsko povezovanje, navedeno v členu 58(3), na dan po koncu obdobja, med katerim se lahko izrazijo nasprotovanja v skladu s členom 58(5); |
| --- | --- |

(b)

za vsako državo ali regionalno organizacijo za gospodarsko povezovanje, navedeno v členu 58(3), na dan po koncu obdobja, med katerim se lahko izrazijo nasprotovanja v skladu s členom 58(5);

| (c) | za ozemeljsko enoto, za katero ta konvencija velja v skladu s členom 61, prvi dan v mesecu po poteku trimesečnega roka od uradnega obvestila iz navedenega člena. |
| --- | --- |

(c)

za ozemeljsko enoto, za katero ta konvencija velja v skladu s členom 61, prvi dan v mesecu po poteku trimesečnega roka od uradnega obvestila iz navedenega člena.

Člen 61

Izjave v zvezi z neenotnimi pravnimi sistemi

1.   Če ima država dve ali več ozemeljskih enot, v katerih se glede zadev, ki so obravnavane v Konvenciji, uporabljajo različni pravni sistemi, lahko v skladu s členom 63 ob podpisu, ratifikaciji, sprejetju, odobritvi ali pristopu izjavi, da se ta konvencija uporablja za vse njene ozemeljske enote ali le za eno ali več takih enot ter lahko to izjavo kadar koli spremeni s predložitvijo nove izjave.

2.   O vsaki taki izjavi uradno obvesti depozitarja in izrecno navede ozemeljske enote, za katere se Konvencija uporablja.

3.   Če država ne da izjave v skladu s tem členom, se Konvencija uporablja za vse ozemeljske enote navedene države.

4.   Ta člen se ne uporablja za regionalno organizacijo za gospodarsko povezovanje.

Člen 62

Pridržki

1.   Vsaka pogodbenica lahko najpozneje do ratifikacije, sprejetja, odobritve ali pristopa ali ko da izjavo v skladu s členom 61, izrazi pridržek ali več pridržkov, predvidenih v členu 2(2), členu 20(2), členu 30(8), členu 44(3) in členu 55(3). Drugi pridržki niso dovoljeni.

2.   Vsaka država lahko kadar koli umakne pridržek, ki ga je podala. Umik se uradno sporoči depozitarju.

3.   Pridržek preneha veljati prvi dan tretjega koledarskega meseca po uradnem obvestilu iz odstavka 2.

4.   Pridržki iz tega člena nimajo vzajemnega učinka, razen pridržka iz člena 2(2).

Člen 63

Izjave

1.   Izjave iz člena 2(3), člena 11(1)(g), člena 16(1), člena 24(1), člena 30(7), člena 44(1) in (2), člena 59(3) ter člena 61(1) se lahko dajo ob podpisu, ratifikaciji, sprejetju, odobritvi ali pristopu ali kadar koli zatem in se lahko kadar koli spremenijo ali prekličejo.

2.   O izjavah, spremembah in preklicih je uradno obveščen depozitar.

3.   Izjava, dana ob podpisu, ratifikaciji, sprejetju, odobritvi ali pristopu, začne učinkovati sočasno z začetkom veljavnosti te konvencije za zadevno državo.

4.   Izjava, dana pozneje, in vsaka sprememba ali preklic izjave začnejo učinkovati prvi dan v mesecu po poteku trimesečnega roka od datuma, ko je depozitar prejel uradno obvestilo.

Člen 64

Odpoved

1.   Pogodbenica Konvencije jo lahko odpove z uradnim pisnim obvestilom depozitarju. Odpoved je lahko omejena na nekatere ozemeljske enote države z več enotami, za katere se uporablja Konvencija.

2.   Odpoved začne učinkovati prvi dan v mesecu po poteku 12-mesečnega roka od datuma, ko je depozitar prejel uradno obvestilo. Kadar je v uradnem obvestilu določen daljši odpovedni rok za začetek veljavnosti odpovedi, odpoved začne učinkovati po preteku takega daljšega roka po datumu, ko je depozitar prejel uradno obvestilo.

Člen 65

Uradno obvestilo

Depozitar uradno obvesti članice Haaške konference o mednarodnem zasebnem pravu ter druge države in regionalne organizacije za gospodarsko povezovanje, ki so podpisale, ratificirale, sprejele, odobrile ali pristopile v skladu s členoma 58 in 59, o naslednjem:

| (a) | podpisih, ratifikacijah, sprejetjih in odobritvah iz členov 58 in 59; |
| --- | --- |

(a)

podpisih, ratifikacijah, sprejetjih in odobritvah iz členov 58 in 59;

| (b) | pristopih in izraženih pridržkih v skladu s členom 58(3) in (5) ter členom 59; |
| --- | --- |

(b)

pristopih in izraženih pridržkih v skladu s členom 58(3) in (5) ter členom 59;

| (c) | datumu začetka veljavnosti Konvencije v skladu s členom 60; |
| --- | --- |

(c)

datumu začetka veljavnosti Konvencije v skladu s členom 60;

| (d) | izjavah v skladu s členom 2(3), členom 11(1)(g), členom 16(1), členom 24(1), členom 30(7), členom 44(1) in (2), členom 59(3) ter členom 61(1); |
| --- | --- |

(d)

izjavah v skladu s členom 2(3), členom 11(1)(g), členom 16(1), členom 24(1), členom 30(7), členom 44(1) in (2), členom 59(3) ter členom 61(1);

| (e) | sporazumih v skladu s členom 51(2); |
| --- | --- |

(e)

sporazumih v skladu s členom 51(2);

| (f) | pridržkih v skladu s členom 2(2), členom 20(2), členom 30(8), členom 44(3) in členom 55(3) ter preklicih v skladu s členom 62(2); |
| --- | --- |

(f)

pridržkih v skladu s členom 2(2), členom 20(2), členom 30(8), členom 44(3) in členom 55(3) ter preklicih v skladu s členom 62(2);

| (g) | odpovedih iz člena 64. |
| --- | --- |

(g)

odpovedih iz člena 64.

V potrditev tega so spodaj podpisani, pravilno pooblaščeni, podpisali to konvencijo.

V Haagu, dne triindvajsetega novembra leta dva tisoč sedem, v angleškem in francoskem jeziku, pri čemer sta obe besedili enako verodostojni, v enem samem izvodu, ki se deponira v arhivih Vlade Kraljevine Nizozemske in katerega overjena kopija se pošlje po diplomatski poti vsaki članici Haaške konference o mednarodnem zasebnem pravu na dan njenega enaindvajsetega zasedanja in vsaki drugi državi, ki je sodelovala na navedenem zasedanju.

PRILOGA 1

Obrazec za prenos iz člena 12(2)

OBVESTILO O ZAUPNOSTI IN VARSTVU OSEBNIH PODATKOV

Osebni podatki, zbrani ali preneseni v skladu s Konvencijo se uporabljajo le za namene, za katere so bili zbrani ali posredovani. Vsak organ, ki obdeluje takšne podatke, v skladu s pravom svoje države zagotovi njihovo zaupnost.

Organ pri uporabi te konvencije ne razkriva ali potrjuje zbranih ali posredovanih informacij, če ugotovi, da bi to lahko v skladu s členom 40 ogrozilo zdravje, varnost ali svobodo posameznika.

 Odločitev o nerazkritju je sprejel osrednji organ v skladu s členom 40.

1.   Osrednji organ prosilec

| (a) | Naslov ... |
| --- | --- |

(a)

Naslov ...

| (b) | Telefonska številka ... |
| --- | --- |

(b)

Telefonska številka ...

| (c) | Številka telefaksa ... |
| --- | --- |

(c)

Številka telefaksa ...

| (d) | E-naslov ... |
| --- | --- |

(d)

E-naslov ...

| (e) | Sklicna številka ... |
| --- | --- |

(e)

Sklicna številka ...

2.   Kontaktna oseba v državi prosilki

| (a) | Naslov (če se razlikuje od navedenega) ... |
| --- | --- |

(a)

Naslov (če se razlikuje od navedenega) ...

| (b) | Telefonska številka (če se razlikuje od navedene) ... |
| --- | --- |

(b)

Telefonska številka (če se razlikuje od navedene) ...

| (c) | Številka telefaksa (če se razlikuje od navedene) ... |
| --- | --- |

(c)

Številka telefaksa (če se razlikuje od navedene) ...

| (d) | E-naslov (če se razlikuje od navedenega) ... |
| --- | --- |

(d)

E-naslov (če se razlikuje od navedenega) ...

| (e) | Jezik(-i) ... |
| --- | --- |

(e)

Jezik(-i) ...

3.   Zaprošeni osrednji organ ...

Naslov ...

4.   Podrobnosti o vlagatelju

| (a) | Priimek(-i): ... |
| --- | --- |

(a)

Priimek(-i): ...

| (b) | Ime(-na): ... |
| --- | --- |

(b)

Ime(-na): ...

| (c) | Datum rojstva: ... (dd/mm/llll)
  ali |
| --- | --- |

(c)

Datum rojstva: ... (dd/mm/llll)

ali

| (a) | Naziv javnega organa: ... |
| --- | --- |

(a)

Naziv javnega organa: ...

5.   Podrobnosti o osebah, za katere se zahteva ali katerim se izplača preživnina

| (a) |  Oseba je vlagatelj iz točke 4. |
| --- | --- |

(a)

 Oseba je vlagatelj iz točke 4.

| (b) | (i) | Priimek(-i): ...
  Ime(-na): ...
  Datum rojstva: ... (dd/mm/llll) |
| --- | --- | --- |

(b)

(i)

Priimek(-i): ...

Ime(-na): ...

Datum rojstva: ... (dd/mm/llll)

| (ii) | Priimek(-i): ...
  Ime(-na): ...
  Datum rojstva: ... (dd/mm/llll) |
| --- | --- |

(ii)

Priimek(-i): ...

Ime(-na): ...

Datum rojstva: ... (dd/mm/llll)

| (iii) | Priimek(-i): ...
  Ime(-na): ...
  Datum rojstva: ... (dd/mm/llll) |
| --- | --- |

(iii)

Priimek(-i): ...

Ime(-na): ...

Datum rojstva: ... (dd/mm/llll)

6.   Podrobnosti o zavezancu (1)

| (a) |  Oseba je vlagatelj iz točke 4. |
| --- | --- |

(a)

 Oseba je vlagatelj iz točke 4.

| (b) | Priimek(-i): ... |
| --- | --- |

(b)

Priimek(-i): ...

| (c) | Ime(-na): ... |
| --- | --- |

(c)

Ime(-na): ...

| (d) | Datum rojstva: ... (dd/mm/llll) |
| --- | --- |

(d)

Datum rojstva: ... (dd/mm/llll)

7.   Ta obrazec za prenos je povezan z zahtevkom, ki mu je priložen na podlagi:

 člena 10(1)(a)

 člena 10(1)(b)

 člena 10(1)(c)

 člena 10(1)(d)

 člena 10(1)(e)

 člena 10(1)(f)

 člena 10(2)(a)

 člena 10(2)(b)

 člena 10(2)(c)

8.   Zahtevku so priloženi naslednji dokumenti:

| (a) | za potrebe zahtevka iz člena 10(1)(a) in: | V skladu s členom 25:






   | popolno besedilo odločbe (člen 25(1)(a)) |
| --- | --- | --- | --- |
|  | povzetek ali izvleček odločbe, ki ga je izdal pristojni organ države izvora (člen 25(3)(b)) (če je primerno) |
|  | listina, ki potrjuje izvršljivost odločbe v državi izvora in, kadar je odločbo izdal upravni organ, listina, ki potrjuje, da so zahteve iz člena 19(3) izpolnjene, razen če je država v skladu s členom 57 navedla, da odločbe njenih upravnih organov vedno izpolnjujejo navedene zahteve (člen 25(1)(b)), ali če se uporabi člen 25(3)(c) |
|  | če se nasprotna stranka na spusti v postopke v državi izvora in je tudi nihče ne zastopa, listina ali listine, ki po potrebi potrjujejo, da je bila nasprotna stranka primerno obveščena o poteku postopka in možnosti, da se izjavi, ali da je bila primerno obveščena o odločbi in možnosti, da zoper njo vloži pravno sredstvo zaradi napačno ugotovljenega dejanskega stanja ali nepravilne uporabe prava (člen 25(1)(c)) |
|  | po potrebi listina, ki izkazuje znesek izostalih plačil in datum izračuna tega zneska (člen 25(1)(d)) |
|  | po potrebi listina, ki vsebuje podatke, ki so potrebni za primerno odmero v primeru odločbe, ki določa samodejno indeksacijo (člen 25(1)(e)) |
|  | po potrebi listine, ki izkazujejo obseg brezplačne pravne pomoči, ki jo je vlagatelj prejel v državi izvora (člen 25(1)(f)) |

(a)

za potrebe zahtevka iz člena 10(1)(a) in:

V skladu s členom 25:



popolno besedilo odločbe (člen 25(1)(a))



povzetek ali izvleček odločbe, ki ga je izdal pristojni organ države izvora (člen 25(3)(b)) (če je primerno)



listina, ki potrjuje izvršljivost odločbe v državi izvora in, kadar je odločbo izdal upravni organ, listina, ki potrjuje, da so zahteve iz člena 19(3) izpolnjene, razen če je država v skladu s členom 57 navedla, da odločbe njenih upravnih organov vedno izpolnjujejo navedene zahteve (člen 25(1)(b)), ali če se uporabi člen 25(3)(c)



če se nasprotna stranka na spusti v postopke v državi izvora in je tudi nihče ne zastopa, listina ali listine, ki po potrebi potrjujejo, da je bila nasprotna stranka primerno obveščena o poteku postopka in možnosti, da se izjavi, ali da je bila primerno obveščena o odločbi in možnosti, da zoper njo vloži pravno sredstvo zaradi napačno ugotovljenega dejanskega stanja ali nepravilne uporabe prava (člen 25(1)(c))



po potrebi listina, ki izkazuje znesek izostalih plačil in datum izračuna tega zneska (člen 25(1)(d))



po potrebi listina, ki vsebuje podatke, ki so potrebni za primerno odmero v primeru odločbe, ki določa samodejno indeksacijo (člen 25(1)(e))



po potrebi listine, ki izkazujejo obseg brezplačne pravne pomoči, ki jo je vlagatelj prejel v državi izvora (člen 25(1)(f))

| | V skladu s členom 30(3):






   | popolno besedilo sporazuma o preživnini (člen 30(3)(a)) |
| --- | --- | --- |
|  | listina, ki potrjuje, da je posamezni sporazum o preživnini izvršljiv kot odločba v državi izvora (člen 30(3)(b)) |
|  | vse druge listine, priložene zahtevku (npr. dokument za namene člena 36(4), če se zahteva):
  ...
  ... |

V skladu s členom 30(3):



popolno besedilo sporazuma o preživnini (člen 30(3)(a))



listina, ki potrjuje, da je posamezni sporazum o preživnini izvršljiv kot odločba v državi izvora (člen 30(3)(b))



vse druge listine, priložene zahtevku (npr. dokument za namene člena 36(4), če se zahteva):

...

...

| (b) | za potrebe zahtevka iz člena 10(1)(b), (c), (d), (e), (f) in (2)(a), (b) ali (c) naslednja dokazila (razen obrazca za prenos in samega zahtevka) v skladu s členom 11(3):
   člen 10(1)(b) ...
   člen 10(1)(c) ...
   člen 10(1)(d) ...
   člen 10(1)(e) ...
   člen 10(1)(f) ...
   člen 10(2)(a) ...
   člen 10(2)(b) ...
   člen 10(2)(c) ... |
| --- | --- |

(b)

za potrebe zahtevka iz člena 10(1)(b), (c), (d), (e), (f) in (2)(a), (b) ali (c) naslednja dokazila (razen obrazca za prenos in samega zahtevka) v skladu s členom 11(3):

 člen 10(1)(b) ...

 člen 10(1)(c) ...

 člen 10(1)(d) ...

 člen 10(1)(e) ...

 člen 10(1)(f) ...

 člen 10(2)(a) ...

 člen 10(2)(b) ...

 člen 10(2)(c) ...

Ime in priimek: ... (z velikimi tiskanimi črkami)

Datum: ... (dd/mm/llll)

Pooblaščenec osrednjega organa

---

(1)  V skladu s členom 3 Konvencije „‚zavezanec‘ pomeni osebo, ki je dolžna plačati preživnino ali od katere se plačilo preživnine zahteva“.

PRILOGA 2

Potrdilo o prejemu iz člena 12(3)

OBVESTILO O ZAUPNOSTI IN VARSTVU OSEBNIH PODATKOV

Osebni podatki, zbrani ali preneseni v skladu s Konvencijo, se uporabljajo le za namene, za katere so bili zbrani ali posredovani. Vsak organ, ki obdeluje takšne podatke, v skladu s pravom svoje države zagotovi njihovo zaupnost.

Organ pri uporabi te konvencije ne razkriva ali potrjuje zbranih ali posredovanih informacij, če ugotovi, da bi to lahko v skladu s členom 40 ogrozilo zdravje, varnost ali svobodo posameznika.

 Odločitev o nerazkritju je sprejel osrednji organ v skladu s členom 40.

1.   Zaprošeni osrednji organ

| (a) | Naslov ... |
| --- | --- |

(a)

Naslov ...

| (b) | Telefonska številka ... |
| --- | --- |

(b)

Telefonska številka ...

| (c) | Številka telefaksa ... |
| --- | --- |

(c)

Številka telefaksa ...

| (d) | E-naslov ... |
| --- | --- |

(d)

E-naslov ...

| (e) | Sklicna številka ... |
| --- | --- |

(e)

Sklicna številka ...

2.   Kontaktna oseba v zaprošeni državi

| (a) | Naslov (če se razlikuje od navedenega) ... |
| --- | --- |

(a)

Naslov (če se razlikuje od navedenega) ...

| (b) | Telefonska številka (če se razlikuje od navedene) ... |
| --- | --- |

(b)

Telefonska številka (če se razlikuje od navedene) ...

| (c) | Številka telefaksa (če se razlikuje od navedene) ... |
| --- | --- |

(c)

Številka telefaksa (če se razlikuje od navedene) ...

| (d) | E-naslov (če se razlikuje od navedenega) ... |
| --- | --- |

(d)

E-naslov (če se razlikuje od navedenega) ...

| (e) | Jezik(-i) ... |
| --- | --- |

(e)

Jezik(-i) ...

3.   Osrednji organ prosilec ...

Kontaktna oseba ...

Naslov ...

...

4.   Zaprošeni osrednji organ dne ... (dd/mm/llll) potrjuje prejem obrazca osrednjega organa prosilca za prenos (sklicna številka ...; z dne ... (dd/mm/llll)) v zvezi z zahtevkom na podlagi:

 člena 10(1)(a)

 člena 10(1)(b)

 člena 10(1)(c)

 člena 10(1)(d)

 člena 10(1)(e)

 člena 10(1)(f)

 člena 10(2)(a)

 člena 10(2)(b)

 člena 10(2)(c)

Priimek(-i) vlagatelja: ...

Priimek(-i) osebe (oseb), za katere se zahteva ali katerim se izplača preživnina: ...

...

...

Priimek(-i) zavezanca: ...

5.   Začetni ukrepi, ki jih je sprejel zaprošeni osrednji organ:

|  | Spis je popoln in se obravnava |
| --- | --- |
|  | Glej priloženo poročilo o stanju zahtevka |
|  | Poročilo o stanju zahtevka sledi |
|  | Prosimo, zagotovite naslednje dodatne informacije in/ali dokumentacijo:
  ...
  ... |
|  | Zaprošeni osrednji organ zavrača obravnavo tega zahtevka, saj je očitno, da zahteve iz Konvencije niso izpolnjene (člen 12(8)). Razlogi:
   so obrazloženi v priloženem dokumentu
   bodo obrazloženi v dokumentu, ki sledi |



Spis je popoln in se obravnava



Glej priloženo poročilo o stanju zahtevka



Poročilo o stanju zahtevka sledi



Prosimo, zagotovite naslednje dodatne informacije in/ali dokumentacijo:

...

...



Zaprošeni osrednji organ zavrača obravnavo tega zahtevka, saj je očitno, da zahteve iz Konvencije niso izpolnjene (člen 12(8)). Razlogi:

 so obrazloženi v priloženem dokumentu

 bodo obrazloženi v dokumentu, ki sledi

Zaprošeni osrednji organ zahteva, da ga osrednji organ prosilec obvesti o vseh spremembah v poteku postopka.

Ime in priimek: ... (z velikimi tiskanimi črkami)

Datum: ... (dd/mm/llll)

Pooblaščenec osrednjega organa

---