# Euroopa Liidu L 169/2011

| | ISSN 1725-5082
  doi:10.3000/17255082.L_2011.169.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 169 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 54. köide29. juuni 2011 |

ISSN 1725-5082

doi:10.3000/17255082.L_2011.169.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 169

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

54. köide29. juuni 2011

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 627/2011, 27. juuni 2011, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit roostevabast terasest õmblusteta torude impordi suhtes | 1 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 628/2011, 28. juuni 2011, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 23 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 629/2011, 28. juuni 2011, millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2010/11. turustusaastaks määrusega (EL) nr 867/2010 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse | 25 |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu otsus 2011/380/ÜVJP, 28. juuni 2011, millega muudetakse otsust 2010/330/ÜVJP Euroopa Liidu integreeritud õigusriigimissiooni EUJUST LEX-IRAQ kohta Iraagis | 27 |
| | | 2011/381/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 24. juuni 2011, millega kehtestatakse määrdeainetele ELi ökomärgise andmise ökoloogilised kriteeriumid
  (teatavaks tehtud numbri K(2011) 4447 all)

   (
  1
  ) | 28 |
| | | 2011/382/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 24. juuni 2011, millega kehtestatakse käsinõudepesuvahenditele ELi ökomärgise andmise ökoloogilised kriteeriumid
  (teatavaks tehtud numbri K(2011) 4448 all)

   (
  1
  ) | 40 |
| | | 2011/383/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 28. juuni 2011, millega kehtestatakse universaalpuhastusvahenditele ja sanitaarpuhastusvahenditele ELi ökomärgise andmise ökoloogilised kriteeriumid
  (teatavaks tehtud numbri K(2011) 4442 all)

   (
  1
  ) | 52 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni määrus (EL) nr 627/2011, 27. juuni 2011, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit roostevabast terasest õmblusteta torude impordi suhtes

1

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 628/2011, 28. juuni 2011, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

23

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 629/2011, 28. juuni 2011, millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2010/11. turustusaastaks määrusega (EL) nr 867/2010 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse

25

OTSUSED

*

Nõukogu otsus 2011/380/ÜVJP, 28. juuni 2011, millega muudetakse otsust 2010/330/ÜVJP Euroopa Liidu integreeritud õigusriigimissiooni EUJUST LEX-IRAQ kohta Iraagis

27

2011/381/EL

*

Komisjoni otsus, 24. juuni 2011, millega kehtestatakse määrdeainetele ELi ökomärgise andmise ökoloogilised kriteeriumid
  (teatavaks tehtud numbri K(2011) 4447 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2011) 4447 all)

1

28

2011/382/EL

*

Komisjoni otsus, 24. juuni 2011, millega kehtestatakse käsinõudepesuvahenditele ELi ökomärgise andmise ökoloogilised kriteeriumid
  (teatavaks tehtud numbri K(2011) 4448 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2011) 4448 all)

1

40

2011/383/EL

*

Komisjoni otsus, 28. juuni 2011, millega kehtestatakse universaalpuhastusvahenditele ja sanitaarpuhastusvahenditele ELi ökomärgise andmise ökoloogilised kriteeriumid
  (teatavaks tehtud numbri K(2011) 4442 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2011) 4442 all)

1

52

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 29.6.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 169/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 169/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 627/2011,

27. juuni 2011,

millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit roostevabast terasest õmblusteta torude impordi suhtes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artiklit 7,

olles konsulteerinud nõuandekomiteega

ning arvestades järgmist:

A.   MENETLUS

1.   Algatamine

| (1) | 30. septembril 2010 avaldas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) Euroopa Liidu Teatajas
   (2) teate dumpinguvastase menetluse algatamise kohta teatavate Hiina Rahvavabariigist („asjaomane riik” või „Hiina RV”) pärit roostevabast terasest õmblusteta torude („õmblusteta torud”) impordi suhtes. |
| --- | --- |

(1)

30. septembril 2010 avaldas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) Euroopa Liidu Teatajas
   (2) teate dumpinguvastase menetluse algatamise kohta teatavate Hiina Rahvavabariigist („asjaomane riik” või „Hiina RV”) pärit roostevabast terasest õmblusteta torude („õmblusteta torud”) impordi suhtes.

| (2) | Menetlus algatati kaebuse alusel, mille esitas 16. augustil 2010 Euroopa Liidu roostevabast terasest õmblusteta torude tootmisharu kaitsekomitee (edaspidi „kaitsekomitee”) kahe liidu tootjate kontserni (edaspidi „kaebuse esitajad”) nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 50 % liidu roostevabast terasest õmblusteta torude kogutoodangust. Kaebus sisaldas esmapilgul usutavat tõendusmaterjali nimetatud toote dumpinguhindadega müügi ja sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida käsitati piisava põhjusena menetluse algatamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Menetlus algatati kaebuse alusel, mille esitas 16. augustil 2010 Euroopa Liidu roostevabast terasest õmblusteta torude tootmisharu kaitsekomitee (edaspidi „kaitsekomitee”) kahe liidu tootjate kontserni (edaspidi „kaebuse esitajad”) nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 50 % liidu roostevabast terasest õmblusteta torude kogutoodangust. Kaebus sisaldas esmapilgul usutavat tõendusmaterjali nimetatud toote dumpinguhindadega müügi ja sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida käsitati piisava põhjusena menetluse algatamiseks.

2.   Menetlusega seotud isikud

| (3) | Komisjon andis menetluse algatamisest ametlikult teada kaebuse esitajale, teistele teadaolevatele liidu tootjatele, teadaolevatele eksportivatele tootjatele ja Hiina esindajatele, teadaolevatele importijatele, tarnijatele ja kasutajatele ning nende ühendustele. Komisjon teavitas ka tootjaid Ameerika Ühendriikides (edaspidi „USA”), kuna USA kavandati võtta võimalikuks võrdlusriigiks. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon andis menetluse algatamisest ametlikult teada kaebuse esitajale, teistele teadaolevatele liidu tootjatele, teadaolevatele eksportivatele tootjatele ja Hiina esindajatele, teadaolevatele importijatele, tarnijatele ja kasutajatele ning nende ühendustele. Komisjon teavitas ka tootjaid Ameerika Ühendriikides (edaspidi „USA”), kuna USA kavandati võtta võimalikuks võrdlusriigiks. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.

| (4) | Kõikidele huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata, anti selline võimalus. |
| --- | --- |

(4)

Kõikidele huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata, anti selline võimalus.

| (5) | Arvestades eksportivate tootjate, mitteseotud importijate ja liidu tootjate ilmset suurt arvu, kavandati algatamisteate kohaselt dumpingu ja kahju kindlakstegemiseks väljavõtteline uuring kooskõlas algmääruse artikliga 17. Selleks, et komisjonil oleks võimalik kindlaks teha, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral valimi moodustamiseks paluti kõigil eksportivatel tootjatel, importijatel ja liidu tootjatel endast komisjonile teatada ning esitada algatamisteates nimetatud põhiandmed oma uurimisaluse tootega seotud tegevuse kohta uurimisperioodil 1. juulist 2009 – 30. juunini 2010. Samuti konsulteeriti Hiina RV ametiasutustega. |
| --- | --- |

(5)

Arvestades eksportivate tootjate, mitteseotud importijate ja liidu tootjate ilmset suurt arvu, kavandati algatamisteate kohaselt dumpingu ja kahju kindlakstegemiseks väljavõtteline uuring kooskõlas algmääruse artikliga 17. Selleks, et komisjonil oleks võimalik kindlaks teha, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral valimi moodustamiseks paluti kõigil eksportivatel tootjatel, importijatel ja liidu tootjatel endast komisjonile teatada ning esitada algatamisteates nimetatud põhiandmed oma uurimisaluse tootega seotud tegevuse kohta uurimisperioodil 1. juulist 2009 – 30. juunini 2010. Samuti konsulteeriti Hiina RV ametiasutustega.

a)   Hiina eksportivate tootjate väljavõtteline uuring

| (6) | Komisjon koostas 31 endast teada andnud Hiina eksportiva tootja või eksportivate tootjate kontserni hulgast kooskõlas algmääruse artikliga 17 valimi suurima tüüpilise ekspordimahu põhjal, mida on võimalik ettenähtud aja jooksul piisavalt uurida. Valimisse kuulusid kolm äriühingut (või äriühingute kontserni), kelle impordimaht uurimisperioodil moodustas 25 % Eurostati poolt registreeritud koguimpordist ning üle 38 % koostööd teinud eksportijate ekspordi mahust. Vastavalt algmääruse artikli 17 lõikele 2 konsulteeriti valimi moodustamise asjus asjaomaste isikutega ja Hiina RV ametiasutustega, kes ei esitanud vastuväiteid. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon koostas 31 endast teada andnud Hiina eksportiva tootja või eksportivate tootjate kontserni hulgast kooskõlas algmääruse artikliga 17 valimi suurima tüüpilise ekspordimahu põhjal, mida on võimalik ettenähtud aja jooksul piisavalt uurida. Valimisse kuulusid kolm äriühingut (või äriühingute kontserni), kelle impordimaht uurimisperioodil moodustas 25 % Eurostati poolt registreeritud koguimpordist ning üle 38 % koostööd teinud eksportijate ekspordi mahust. Vastavalt algmääruse artikli 17 lõikele 2 konsulteeriti valimi moodustamise asjus asjaomaste isikutega ja Hiina RV ametiasutustega, kes ei esitanud vastuväiteid.

b)   Liidu tootjate väljavõtteline uuring

| (7) | Kahekümne ühest liidu tootjast, kelle poole komisjon pöördus, esitasid üksteist nõutud teabe ja olid nõus enda kaasamisega valimisse. Komisjon moodustas koostööd teinud liidu tootjatelt saadud informatsiooni alusel valimi kahest kontsernist, kes esindasid viit liidu tootjat. Valim moodustati müügimahtude ja toodangu baasil. Valimisse võetud liidu tootjad andsid 48 % kogu ELi tootjate müügist ning moodustasid 80 % endast teada andnud tootjatest. |
| --- | --- |

(7)

Kahekümne ühest liidu tootjast, kelle poole komisjon pöördus, esitasid üksteist nõutud teabe ja olid nõus enda kaasamisega valimisse. Komisjon moodustas koostööd teinud liidu tootjatelt saadud informatsiooni alusel valimi kahest kontsernist, kes esindasid viit liidu tootjat. Valim moodustati müügimahtude ja toodangu baasil. Valimisse võetud liidu tootjad andsid 48 % kogu ELi tootjate müügist ning moodustasid 80 % endast teada andnud tootjatest.

| (8) | Kuuekümne kahest mitteseotud importijast, kellega komisjon ühendust võttis, vastas valimi moodustamiseks esitatud küsimustele õigeaegselt ainult viis äriühingut. Seetõttu ei peetud valimi moodustamist vajalikuks ning küsitlused saadeti kõigile neile äriühingutele. Lõpuks vastasid küsimustikule ainult kaks importijat ja tegid uurimise käigus täielikku koostööd. |
| --- | --- |

(8)

Kuuekümne kahest mitteseotud importijast, kellega komisjon ühendust võttis, vastas valimi moodustamiseks esitatud küsimustele õigeaegselt ainult viis äriühingut. Seetõttu ei peetud valimi moodustamist vajalikuks ning küsitlused saadeti kõigile neile äriühingutele. Lõpuks vastasid küsimustikule ainult kaks importijat ja tegid uurimise käigus täielikku koostööd.

c)   Küsimustiku vastused ja kontrollkäigud

| (9) | Selleks, et võimaldada valimisse kuuluvatel Hiina RV eksportivatel tootjatel soovi korral taotleda turumajanduslikku või individuaalset kohtlemist, saatis komisjon valimisse kuuluvatele eksportivatele tootjatele taotluse vormid. Kõik eksportivate tootjate kontsernid taotlesid turumajanduslikku kohtlemist vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 7 või individuaalset kohtlemist, kui uurimise käigus peaks selguma, et nad ei vasta turumajandusliku kohtlemise tingimustele. |
| --- | --- |

(9)

Selleks, et võimaldada valimisse kuuluvatel Hiina RV eksportivatel tootjatel soovi korral taotleda turumajanduslikku või individuaalset kohtlemist, saatis komisjon valimisse kuuluvatele eksportivatele tootjatele taotluse vormid. Kõik eksportivate tootjate kontsernid taotlesid turumajanduslikku kohtlemist vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 7 või individuaalset kohtlemist, kui uurimise käigus peaks selguma, et nad ei vasta turumajandusliku kohtlemise tingimustele.

| (10) | Kolm äriühingut (või äriühingute kontserni) taotlesid individuaalset kontrollimist. Esialgses etapis ei olnud kindlaksmääratud aja jooksul võimalik neid kontrollimistaotlusi rahuldada. Siiski otsustatakse alles lõppetapis, kas nendest äriühingutest mõne suhtes kohaldatakse individuaalset kontrollimist. |
| --- | --- |

(10)

Kolm äriühingut (või äriühingute kontserni) taotlesid individuaalset kontrollimist. Esialgses etapis ei olnud kindlaksmääratud aja jooksul võimalik neid kontrollimistaotlusi rahuldada. Siiski otsustatakse alles lõppetapis, kas nendest äriühingutest mõne suhtes kohaldatakse individuaalset kontrollimist.

| (11) | Komisjon teavitas Hiina RV asjaomaseid valimisse kuuluvaid eksportivaid tootjaid ja valimisse kuuluvaid liidu tootjaid ametlikult turumajandusliku kohtlemise kohta tehtud järeldustest. |
| --- | --- |

(11)

Komisjon teavitas Hiina RV asjaomaseid valimisse kuuluvaid eksportivaid tootjaid ja valimisse kuuluvaid liidu tootjaid ametlikult turumajandusliku kohtlemise kohta tehtud järeldustest.

| (12) | Küsimustiku vastused saadi valimisse kuuluvatelt Hiina RV eksportivatelt tootjatelt, kõikidelt valimisse kuuluvatelt liidu tootjatelt, kahelt mitteseotud liidu importijalt ja ühelt kasutajalt. |
| --- | --- |

(12)

Küsimustiku vastused saadi valimisse kuuluvatelt Hiina RV eksportivatelt tootjatelt, kõikidelt valimisse kuuluvatelt liidu tootjatelt, kahelt mitteseotud liidu importijalt ja ühelt kasutajalt.

| (13) | Komisjon hankis kogu sellise teabe, mida ta seoses turumajandusliku või individuaalse kohtlemise ja dumpingu, dumpingust tuleneva kahju ning liidu huvide esialgse kindlakstegemisega vajalikuks pidas, ning kontrollis seda. Kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse. |
| --- | --- |

(13)

Komisjon hankis kogu sellise teabe, mida ta seoses turumajandusliku või individuaalse kohtlemise ja dumpingu, dumpingust tuleneva kahju ning liidu huvide esialgse kindlakstegemisega vajalikuks pidas, ning kontrollis seda. Kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse.

| — | Changshu Walsin Specialty Steel Co., Ltd., Haiyu Town, Changshu City ja temaga seotud äriühingud: Shanghai Baihe Walsin Lihwa Specialty Steel Products Co., Ltd., Baihe Town, Qingpu linnarajoon, Shanghai; Yantai Jin Cheng Precision Wire Rod Co., Ltd., ETDZ Yantai City, Shandongi provints; Yantai Dazhong Recycling Resource Co., Ltd., ETDZ Yantai City, Shandongi provints; |
| --- | --- |

—

Changshu Walsin Specialty Steel Co., Ltd., Haiyu Town, Changshu City ja temaga seotud äriühingud: Shanghai Baihe Walsin Lihwa Specialty Steel Products Co., Ltd., Baihe Town, Qingpu linnarajoon, Shanghai; Yantai Jin Cheng Precision Wire Rod Co., Ltd., ETDZ Yantai City, Shandongi provints; Yantai Dazhong Recycling Resource Co., Ltd., ETDZ Yantai City, Shandongi provints;

| — | Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing Co., Ltd., Situan Town, Fengxiani linnarajoon, Shanghai ja temaga seotud äriühingud: Shanghai Jinchang International Trade Co., Ltd., Situan Town, Fengxiani linnarajoon, Shanghai; Shanghai Jinchang international trading Chongqing Co., Ltd., Jieshi Town, Banani linnarajoon, Chongqing; |
| --- | --- |

—

Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing Co., Ltd., Situan Town, Fengxiani linnarajoon, Shanghai ja temaga seotud äriühingud: Shanghai Jinchang International Trade Co., Ltd., Situan Town, Fengxiani linnarajoon, Shanghai; Shanghai Jinchang international trading Chongqing Co., Ltd., Jieshi Town, Banani linnarajoon, Chongqing;

| — | Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing Co., Ltd.,Yongzhong, Longwani linnapiirkond, Wenzhou. |
| --- | --- |

—

Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing Co., Ltd.,Yongzhong, Longwani linnapiirkond, Wenzhou.

| — | Salzgitter Mannesmann Stainless Tubes Headquarters; Mülheim an der Ruhr, Saksamaa; |
| --- | --- |

—

Salzgitter Mannesmann Stainless Tubes Headquarters; Mülheim an der Ruhr, Saksamaa;

| — | Salzgitter Mannesmann Stainless Tubes Deutschland; Remscheid, Saksamaa; |
| --- | --- |

—

Salzgitter Mannesmann Stainless Tubes Deutschland; Remscheid, Saksamaa;

| — | Tubacex Tubos Inoxidables, S.A., Llodio, Hispaania. |
| --- | --- |

—

Tubacex Tubos Inoxidables, S.A., Llodio, Hispaania.

| — | PEXCO, Scranton, Pennsylvania; |
| --- | --- |

—

PEXCO, Scranton, Pennsylvania;

| — | Salem Tube, Greenville, Pennsylvania; |
| --- | --- |

—

Salem Tube, Greenville, Pennsylvania;

| — | Salzgitter Mannesmann Stainless Tubes USA, Houston, Texas; |
| --- | --- |

—

Salzgitter Mannesmann Stainless Tubes USA, Houston, Texas;

| — | Sandvik Materials Technology, Scranton, Pennsylvania. |
| --- | --- |

—

Sandvik Materials Technology, Scranton, Pennsylvania.

3.   Uurimisperiood

| (14) | Dumpingu ja kahju uurimine toimus ajavahemikul 1. juulist 2009 kuni 30. juunini 2010 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohalt asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku alates 2006. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”). |
| --- | --- |

(14)

Dumpingu ja kahju uurimine toimus ajavahemikul 1. juulist 2009 kuni 30. juunini 2010 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohalt asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku alates 2006. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).

B.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

1.   Vaatlusalune toode

| (15) | Algatamisteates kirjeldatud toode on teatavad roostevabast terasest õmblusteta torud (välja arvatud külgeühendatud liitmikega gaaside või vedelike juhtimiseks, kasutamiseks tsiviilõhusõidukites), mis praegu kuuluvad CN-koodide 7304 11 00, 7304 22 00, 7304 24 00, ex 7304 41 00, 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 ja ex 7304 90 00 alla („vaatlusalune toode”). See hõlmab lõpetamata õõnesprofiile, kuuviimistletud ja külmviimistletud tooteid. |
| --- | --- |

(15)

Algatamisteates kirjeldatud toode on teatavad roostevabast terasest õmblusteta torud (välja arvatud külgeühendatud liitmikega gaaside või vedelike juhtimiseks, kasutamiseks tsiviilõhusõidukites), mis praegu kuuluvad CN-koodide 7304 11 00, 7304 22 00, 7304 24 00, ex 7304 41 00, 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 ja ex 7304 90 00 alla („vaatlusalune toode”). See hõlmab lõpetamata õõnesprofiile, kuuviimistletud ja külmviimistletud tooteid.

| (16) | Tootmisprotsessis kasutatakse toorainena tavaliselt roostevabast terasest silindreid (toorikuid). Tootmisprotsessi esimesel etapil valmistatakse lõpetamata õõnesprofiil kas vormpressimise või kuumalt õõnesvaltsimise teel. Sellele järgnevalt võib õõnesprofiili edasi töödelda kuumviimistlusega, mille tulemusel saadakse kuumviimistletud toru, mida võib edasi töödelda külmviimistlusega (külm pilgervaltsimine) või külmtõmbamise teel, mille tulemusel saadakse külmviimistletud toru. Kõigil tootetüüpidel (õõnesprofiilid, kuumviimistletud ja külmviimistletud torud) on samad füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused ning samad põhilised kasutusvaldkonnad. |
| --- | --- |

(16)

Tootmisprotsessis kasutatakse toorainena tavaliselt roostevabast terasest silindreid (toorikuid). Tootmisprotsessi esimesel etapil valmistatakse lõpetamata õõnesprofiil kas vormpressimise või kuumalt õõnesvaltsimise teel. Sellele järgnevalt võib õõnesprofiili edasi töödelda kuumviimistlusega, mille tulemusel saadakse kuumviimistletud toru, mida võib edasi töödelda külmviimistlusega (külm pilgervaltsimine) või külmtõmbamise teel, mille tulemusel saadakse külmviimistletud toru. Kõigil tootetüüpidel (õõnesprofiilid, kuumviimistletud ja külmviimistletud torud) on samad füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused ning samad põhilised kasutusvaldkonnad.

| (17) | Roostevabast terasest õmblusteta torusid kasutatakse järgmistes tööstusharudes: keemia- ja naftakeemiatööstuses, väetiste tootmisel, elektritootmisel, tsiviilehituses, farmakoloogias ja meditsiinitehnoloogias, biotehnoloogias, veekäitluses ja jäätmepõletuses, nafta ja gaasi otsimisel ja tootmises, söe ja gaasi töötlemisel, toiduainete käitlemisel. |
| --- | --- |

(17)

Roostevabast terasest õmblusteta torusid kasutatakse järgmistes tööstusharudes: keemia- ja naftakeemiatööstuses, väetiste tootmisel, elektritootmisel, tsiviilehituses, farmakoloogias ja meditsiinitehnoloogias, biotehnoloogias, veekäitluses ja jäätmepõletuses, nafta ja gaasi otsimisel ja tootmises, söe ja gaasi töötlemisel, toiduainete käitlemisel.

| (18) | Üks liidu tootja, kes töötleb roostevabast terasest torusid edasi, väitis, et juhul kui kehtestatakse meetmed, tuleks CN kood 7304 49 10 nende kohaldamisalast välja jätta, kuna see käsitleb lõpetamata õõnesprofiile, mida kasutatakse vaid edasisel töötlemisel. Uurimine näitas siiski, et mõlemad, nii liidu kui ka Hiina tarnijad deklareerisid sellele tootjale müüdud kaupu kas kuumviimistletud või külmviimistletud toodetena. |
| --- | --- |

(18)

Üks liidu tootja, kes töötleb roostevabast terasest torusid edasi, väitis, et juhul kui kehtestatakse meetmed, tuleks CN kood 7304 49 10 nende kohaldamisalast välja jätta, kuna see käsitleb lõpetamata õõnesprofiile, mida kasutatakse vaid edasisel töötlemisel. Uurimine näitas siiski, et mõlemad, nii liidu kui ka Hiina tarnijad deklareerisid sellele tootjale müüdud kaupu kas kuumviimistletud või külmviimistletud toodetena.

| (19) | Nende toodete deklareerimine kui „töötlemata õõnesprofiilid, kasutamiseks üksnes teistsuguse ristlõike ja seinapaksusega torude valmistamiseks” on asjakohane toodete puhul, millel ei ole tingimata erinevad füüsikalised omadused, vaid on ainult erinev kasutusotstarve. Esialgselt otsustati, et ei ole põhjust töötlemata õõnesprofiile tootemääratlusest välja jätta. |
| --- | --- |

(19)

Nende toodete deklareerimine kui „töötlemata õõnesprofiilid, kasutamiseks üksnes teistsuguse ristlõike ja seinapaksusega torude valmistamiseks” on asjakohane toodete puhul, millel ei ole tingimata erinevad füüsikalised omadused, vaid on ainult erinev kasutusotstarve. Esialgselt otsustati, et ei ole põhjust töötlemata õõnesprofiile tootemääratlusest välja jätta.

2.   Samasugune toode

| (20) | Leiti, et vaatlusalusel tootel ning Hiina omamaisel turul müüdavatel teatavatel roostevabast terasest õmblusteta torudel ning liidu tootmisharu toodetud ja liidus müüdavatel teatavatel roostevabast terasest õmblusteta torudel on samasugused füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused ja samasugune põhiline kasutusotstarve. Seepärast käsitletakse neid ajutiselt samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(20)

Leiti, et vaatlusalusel tootel ning Hiina omamaisel turul müüdavatel teatavatel roostevabast terasest õmblusteta torudel ning liidu tootmisharu toodetud ja liidus müüdavatel teatavatel roostevabast terasest õmblusteta torudel on samasugused füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused ja samasugune põhiline kasutusotstarve. Seepärast käsitletakse neid ajutiselt samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

C.   DUMPING

1.   Turumajanduslik kohtlemine

| (21) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b määratakse Hiina RVst pärit importi käsitlevates dumpinguvastastes uurimistes normaalväärtus kindlaks kooskõlas kõnealuse artikli lõigetega 1–6 nende tootjate puhul, kes vastavad kõigile algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c kehtestatud kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(21)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b määratakse Hiina RVst pärit importi käsitlevates dumpinguvastastes uurimistes normaalväärtus kindlaks kooskõlas kõnealuse artikli lõigetega 1–6 nende tootjate puhul, kes vastavad kõigile algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c kehtestatud kriteeriumidele.

| (22) | Need kriteeriumid on lühidalt ja kokkuvõtlikult järgmised:






  1. | majandustegevust ja kulusid käsitlevad otsused tehakse lähtuvalt turutingimustest ja ilma riigi märkimisväärse sekkumiseta ning kulud peegeldavad turuväärtusi; |
| --- | --- | --- |

(22)

Need kriteeriumid on lühidalt ja kokkuvõtlikult järgmised:

1.

majandustegevust ja kulusid käsitlevad otsused tehakse lähtuvalt turutingimustest ja ilma riigi märkimisväärse sekkumiseta ning kulud peegeldavad turuväärtusi;

| 2. | äriühingutel on üks selge peamiste raamatupidamisdokumentide kogum, mida auditeeritakse sõltumatult kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega ning kohaldatakse kõikidel eesmärkidel; |
| --- | --- |

2.

äriühingutel on üks selge peamiste raamatupidamisdokumentide kogum, mida auditeeritakse sõltumatult kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega ning kohaldatakse kõikidel eesmärkidel;

| 3. | puuduvad varasemale mitteturumajanduslikule süsteemile iseloomulikud märkimisväärsed moonutused; |
| --- | --- |

3.

puuduvad varasemale mitteturumajanduslikule süsteemile iseloomulikud märkimisväärsed moonutused;

| 4. | pankroti- ja asjaõigusega on tagatud õiguskindlus ja stabiilsus; |
| --- | --- |

4.

pankroti- ja asjaõigusega on tagatud õiguskindlus ja stabiilsus;

| 5. | valuutavahetuskursse arvestatakse turukursside alusel. |
| --- | --- |

5.

valuutavahetuskursse arvestatakse turukursside alusel.

| (23) | Käesolevas uurimises taotlesid kõik kolm valimisse kuuluvat eksportivat tootjat või kontserni turumajanduslikku kohtlemist kooskõlas algmääruse artikli 2 lõike 7 punktiga b ja täitsid turumajandusliku kohtlemise taotluse vormi ettenähtud tähtaegade jooksul. |
| --- | --- |

(23)

Käesolevas uurimises taotlesid kõik kolm valimisse kuuluvat eksportivat tootjat või kontserni turumajanduslikku kohtlemist kooskõlas algmääruse artikli 2 lõike 7 punktiga b ja täitsid turumajandusliku kohtlemise taotluse vormi ettenähtud tähtaegade jooksul.

| (24) | Uurimisel tehti kindlaks, et mitte ükski valimisse kuuluv Hiina RV eksportiv tootja või kontsern ei vastanud algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud tingimustele turumajandusliku kohtlemise võimaldamiseks. |
| --- | --- |

(24)

Uurimisel tehti kindlaks, et mitte ükski valimisse kuuluv Hiina RV eksportiv tootja või kontsern ei vastanud algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud tingimustele turumajandusliku kohtlemise võimaldamiseks.

| (25) | Ükski äriühing ei vasta 1. kriteeriumi tingimustele, kuna riik sekkub peamise tooraine (peamiselt roostevabast terasest valtstoorikud, valuplokid, ümarlatid) soetamise otsustesse. Nimetatud toorained moodustavad üle 50 % vaatlusaluse toote (roostevabast terasest õmblusteta torud) tootmiskuludest. Seetõttu on need toorained kõige suurem kuluartikkel vaatlusaluse toote tootmisel. |
| --- | --- |

(25)

Ükski äriühing ei vasta 1. kriteeriumi tingimustele, kuna riik sekkub peamise tooraine (peamiselt roostevabast terasest valtstoorikud, valuplokid, ümarlatid) soetamise otsustesse. Nimetatud toorained moodustavad üle 50 % vaatlusaluse toote (roostevabast terasest õmblusteta torud) tootmiskuludest. Seetõttu on need toorained kõige suurem kuluartikkel vaatlusaluse toote tootmisel.

| (26) | Hiina riigil on peamine roll roostevabast terasest õmblusteta torude tooraine hindade kujundamisel ning ta sekkub pidevalt turu olukorda järgmiste vahenditega: ekspordimaks ja käibemaksu mittetagastamine. Esiteks kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2008 roostevabast terasest õmblusteta torude peamiste toorainete suhtes 15 %-list ekspordimaksu. Teiseks, riik ei tagasta nende toorainete ekspordi käibemaksu. |
| --- | --- |

(26)

Hiina riigil on peamine roll roostevabast terasest õmblusteta torude tooraine hindade kujundamisel ning ta sekkub pidevalt turu olukorda järgmiste vahenditega: ekspordimaks ja käibemaksu mittetagastamine. Esiteks kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2008 roostevabast terasest õmblusteta torude peamiste toorainete suhtes 15 %-list ekspordimaksu. Teiseks, riik ei tagasta nende toorainete ekspordi käibemaksu.

| (27) | Valimisse kuuluvad äriühingud ostavad roostevabast terasest õmblusteta torude valmistamiseks vajalikud peamised toorained Hiina omamaisel turul. Uurimine selgitas, et keskmiselt, ning sõltuvalt terase klassist, on toorainete hinnad Hiinas umbes 30 % madalamad kui maailmaturul (USA või EL). |
| --- | --- |

(27)

Valimisse kuuluvad äriühingud ostavad roostevabast terasest õmblusteta torude valmistamiseks vajalikud peamised toorained Hiina omamaisel turul. Uurimine selgitas, et keskmiselt, ning sõltuvalt terase klassist, on toorainete hinnad Hiinas umbes 30 % madalamad kui maailmaturul (USA või EL).

| (28) | Arvestades et Hiina RV peab importima suurema osa rauamaagist rahvusvahelise turuhinnaga, on selge, et Hiinal ei ole mingisugust loomulikku konkurentsieelist, mis selgitaks peamiste toorainete madalat hinda Hiina siseturul. Samas on mitmed uurimused aastate jooksul osutanud selgele riigi sekkumisele selles sektoris (3). Neis aruannetes on osutatud sellele, et Hiina valitsus on kindlaks määranud 14 võtmetähtsusega tootmisharu ja seitse peamise tähtsusega tootmisharu ehk sammast. Eriterase esmased tarbijad turustusahela järgmisel tasandil on nende seitsme samba hulgas, keda Hiina valitsus oma tööstuspoliitiliste meetmetega toetab (4). Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) kaubanduspoliitika ülevaadetes Hiina RV kaubanduspoliitika ja -tavade kohta on samuti rõhutatud ekspordimaksude ja ainult osalise käibemaksu tagastamise negatiivset mõju (5). |
| --- | --- |

(28)

Arvestades et Hiina RV peab importima suurema osa rauamaagist rahvusvahelise turuhinnaga, on selge, et Hiinal ei ole mingisugust loomulikku konkurentsieelist, mis selgitaks peamiste toorainete madalat hinda Hiina siseturul. Samas on mitmed uurimused aastate jooksul osutanud selgele riigi sekkumisele selles sektoris (3). Neis aruannetes on osutatud sellele, et Hiina valitsus on kindlaks määranud 14 võtmetähtsusega tootmisharu ja seitse peamise tähtsusega tootmisharu ehk sammast. Eriterase esmased tarbijad turustusahela järgmisel tasandil on nende seitsme samba hulgas, keda Hiina valitsus oma tööstuspoliitiliste meetmetega toetab (4). Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) kaubanduspoliitika ülevaadetes Hiina RV kaubanduspoliitika ja -tavade kohta on samuti rõhutatud ekspordimaksude ja ainult osalise käibemaksu tagastamise negatiivset mõju (5).

| (29) | Nagu on märgitud WTO kaubanduspoliitika ülevaadetes, on ekspordimaksud ja käibemaksutagastused poliitilised vahendid, mille abil vähendatakse asjaomase tooraine ekspordimahtu, et suunata varud omamaisele turule, ning surutakse nende toodete omamaised hinnad alla (6). Tõepoolest leiti käesoleva uurimise käigus, et omamaiste hindade ja maailmaturu hindade vahel oli märkimisväärne erinevus. Selline erinevus kujutab endast otsest abi omamaistele tootmisharudele tootmiseahela järgmistel etappidel ning annab neile konkurentsieelise. Seda väidet kinnitab ka asjaolu, et vaatlusaluse toote (roostevabast terasest õmblusteta torud) eksporti ei maksustatud ning käibemaks tagastati. |
| --- | --- |

(29)

Nagu on märgitud WTO kaubanduspoliitika ülevaadetes, on ekspordimaksud ja käibemaksutagastused poliitilised vahendid, mille abil vähendatakse asjaomase tooraine ekspordimahtu, et suunata varud omamaisele turule, ning surutakse nende toodete omamaised hinnad alla (6). Tõepoolest leiti käesoleva uurimise käigus, et omamaiste hindade ja maailmaturu hindade vahel oli märkimisväärne erinevus. Selline erinevus kujutab endast otsest abi omamaistele tootmisharudele tootmiseahela järgmistel etappidel ning annab neile konkurentsieelise. Seda väidet kinnitab ka asjaolu, et vaatlusaluse toote (roostevabast terasest õmblusteta torud) eksporti ei maksustatud ning käibemaks tagastati.

| (30) | Käesolev uurimus, mis tegi kindlaks ekspordimaksude ja käibemaksu vähendamise erineva kasutuse nii tootmisahela eelmistel kui ka järgmistel etappidel, näitab riigi sekkumist, mida saab järeldada roostevabade toorainete (peamiselt roostevabast terasest valtstoorikud, valuplokid ja ümarlatid) märkimisväärsest hinnaerinevusest Hiina turul ja maailmaturul. |
| --- | --- |

(30)

Käesolev uurimus, mis tegi kindlaks ekspordimaksude ja käibemaksu vähendamise erineva kasutuse nii tootmisahela eelmistel kui ka järgmistel etappidel, näitab riigi sekkumist, mida saab järeldada roostevabade toorainete (peamiselt roostevabast terasest valtstoorikud, valuplokid ja ümarlatid) märkimisväärsest hinnaerinevusest Hiina turul ja maailmaturul.

| (31) | Võttes arvesse hinnaerinevust Hiina turul ja maailmaturul, ekspordiksid omamaised nimetatud toorainete tootjad riigi sekkumise puudumisel oma tooteid kõrgemate hindadega turgudele, kus nad saaksid suuremat kasumit. Hiina tollistatistika kinnitab, et Hiinast ei ekspordita peaaegu üldse roostevabast terasest valtstoorikuid mujale maailma. 2009. aastal moodustas roostevabast terasest valuplokkide ja muude roostevaba terase esmasvormide eksport alla kahe tonni ning 2010. aastal alla viie tonni. See on täiendav põhjend, mis kinnitab riigi sekkumist tooraine turul. |
| --- | --- |

(31)

Võttes arvesse hinnaerinevust Hiina turul ja maailmaturul, ekspordiksid omamaised nimetatud toorainete tootjad riigi sekkumise puudumisel oma tooteid kõrgemate hindadega turgudele, kus nad saaksid suuremat kasumit. Hiina tollistatistika kinnitab, et Hiinast ei ekspordita peaaegu üldse roostevabast terasest valtstoorikuid mujale maailma. 2009. aastal moodustas roostevabast terasest valuplokkide ja muude roostevaba terase esmasvormide eksport alla kahe tonni ning 2010. aastal alla viie tonni. See on täiendav põhjend, mis kinnitab riigi sekkumist tooraine turul.

| (32) | Neid Hiina tavasid tuleb pidada riigi sekkumise põhiteguriks äriühingute toorainega seotud otsuste langetamisel. Praegune Hiina süsteem, kus toorainete ekspordil tuleb maksta kõrgeid ekspordimakse ning käibemaksu ei tagastata, on viinud olukorrani, kus Hiina toorainehinnad on riigi kujundatud ning toetavad suure tõenäosusega jätkuvalt Hiina roostevabast terasest õmblusteta torude tootjaid. |
| --- | --- |

(32)

Neid Hiina tavasid tuleb pidada riigi sekkumise põhiteguriks äriühingute toorainega seotud otsuste langetamisel. Praegune Hiina süsteem, kus toorainete ekspordil tuleb maksta kõrgeid ekspordimakse ning käibemaksu ei tagastata, on viinud olukorrani, kus Hiina toorainehinnad on riigi kujundatud ning toetavad suure tõenäosusega jätkuvalt Hiina roostevabast terasest õmblusteta torude tootjaid.

| (33) | Lisaks, üks äriühing ei lisanud seoses 1. kriteeriumiga kahte seotud toorainete tarnijat oma väljavõttelistesse andmetesse ja turumajandusliku kohtlemise taotluse vormi. Äriühing väitis, et need tarnijad tarnivad väikeseid koguseid ning seetõttu ei mõjuta nendest teatamata jätmine olulisel määral uurimise tulemust. Tuleb märkida, et esiteks peab komisjon saama täieliku pildi kõigist kontserni kuuluvatest äriühingutest, kes tegelevad asjaomase toote tootmise või müügiga, olenemata nende äriühingute suurusest või nende müügimahust. Lisaks tuleb märkida, et tooraine tarnimine on üsna hajutatud mitme väikese tarnija vahel. Jättes kõrvale ülalkirjeldatud peamiste sisendite moonutused, järeldati, et kõnealune äriühing ei suutnud tõestada, et tema majandustegevusega seotud otsused tehakse lähtuvalt turul toimuvast, ilma riigi märkimisväärse sekkumiseta ja kulutused peegeldavad turuväärtusi. |
| --- | --- |

(33)

Lisaks, üks äriühing ei lisanud seoses 1. kriteeriumiga kahte seotud toorainete tarnijat oma väljavõttelistesse andmetesse ja turumajandusliku kohtlemise taotluse vormi. Äriühing väitis, et need tarnijad tarnivad väikeseid koguseid ning seetõttu ei mõjuta nendest teatamata jätmine olulisel määral uurimise tulemust. Tuleb märkida, et esiteks peab komisjon saama täieliku pildi kõigist kontserni kuuluvatest äriühingutest, kes tegelevad asjaomase toote tootmise või müügiga, olenemata nende äriühingute suurusest või nende müügimahust. Lisaks tuleb märkida, et tooraine tarnimine on üsna hajutatud mitme väikese tarnija vahel. Jättes kõrvale ülalkirjeldatud peamiste sisendite moonutused, järeldati, et kõnealune äriühing ei suutnud tõestada, et tema majandustegevusega seotud otsused tehakse lähtuvalt turul toimuvast, ilma riigi märkimisväärse sekkumiseta ja kulutused peegeldavad turuväärtusi.

| (34) | Lisaks 1. kriteeriumile ei suutnud mõned äriühingud tõendada, et nad täidavad 2. ja 3. kriteeriumi. Kaks äriühingut ei suutnud tõestada, et neil oleks olnud selge sõltumatult auditeeritud põhiliste raamatupidamisdokumentide kogum vastavalt rahvusvahelistele raamatupidamisstandarditele. Ühe äriühingu puhul ei kajastunud finantsaruandes olevad lahknevused audiitori aruandes. Üks teine äriühing ei suutnud esitada finantsaruandeid oma tegevuse mõne aasta kohta. |
| --- | --- |

(34)

Lisaks 1. kriteeriumile ei suutnud mõned äriühingud tõendada, et nad täidavad 2. ja 3. kriteeriumi. Kaks äriühingut ei suutnud tõestada, et neil oleks olnud selge sõltumatult auditeeritud põhiliste raamatupidamisdokumentide kogum vastavalt rahvusvahelistele raamatupidamisstandarditele. Ühe äriühingu puhul ei kajastunud finantsaruandes olevad lahknevused audiitori aruandes. Üks teine äriühing ei suutnud esitada finantsaruandeid oma tegevuse mõne aasta kohta.

| (35) | Ja viimsena, üks äriühing sai laenu riigipankadelt soodusmääradega, mis olid turumääradest märkimisväärselt madalamad. See näitab, et tootmiskulusid ja finantsolukorda mõjutavad varasemale mitteturumajanduslikule süsteemile iseloomulikud märkimisväärsed moonutused. |
| --- | --- |

(35)

Ja viimsena, üks äriühing sai laenu riigipankadelt soodusmääradega, mis olid turumääradest märkimisväärselt madalamad. See näitab, et tootmiskulusid ja finantsolukorda mõjutavad varasemale mitteturumajanduslikule süsteemile iseloomulikud märkimisväärsed moonutused.

| (36) | Pärast turumajanduslikku kohtlemist käsitleva uurimise tulemuste avaldamist esitas märkuseid liidu tootmisharu ja kolm valimisse kuuluvat eksportivat tootjat või kontserni. |
| --- | --- |

(36)

Pärast turumajanduslikku kohtlemist käsitleva uurimise tulemuste avaldamist esitas märkuseid liidu tootmisharu ja kolm valimisse kuuluvat eksportivat tootjat või kontserni.

| (37) | Üks äriühing väitis, et komisjoni otsust turumajanduslikku kohtlemist mitte võimaldada mõjutas dumpingumarginaali arvutus. Sellega seoses tuleb märkida, et otsus turumajandusliku kohtlemise võimaldamise kohta tehakse enne dumpinguarvutusi ning kõik kontrollimised tehti ainult turumajandusliku kohtlemise võimaldamise andmete alusel. Seega on kõnealune väide alusetu. |
| --- | --- |

(37)

Üks äriühing väitis, et komisjoni otsust turumajanduslikku kohtlemist mitte võimaldada mõjutas dumpingumarginaali arvutus. Sellega seoses tuleb märkida, et otsus turumajandusliku kohtlemise võimaldamise kohta tehakse enne dumpinguarvutusi ning kõik kontrollimised tehti ainult turumajandusliku kohtlemise võimaldamise andmete alusel. Seega on kõnealune väide alusetu.

| (38) | Üks äriühing väitis, et temalt ei olnud nõutud, et ta esitaks turumajandusliku kohtlemise taotluse seotud toorainetarnija kohta. See väide tuleb tagasi lükata. Algatamisteates on selgelt märgitud, et komisjonile tuleb esitada kõigi vaatlusaluse toote tootmise ja/või müügiga (ekspordi ja/või omamaise müügiga) tegelevate seotud äriühingute nimed ja täpsed tegevusalad. |
| --- | --- |

(38)

Üks äriühing väitis, et temalt ei olnud nõutud, et ta esitaks turumajandusliku kohtlemise taotluse seotud toorainetarnija kohta. See väide tuleb tagasi lükata. Algatamisteates on selgelt märgitud, et komisjonile tuleb esitada kõigi vaatlusaluse toote tootmise ja/või müügiga (ekspordi ja/või omamaise müügiga) tegelevate seotud äriühingute nimed ja täpsed tegevusalad.

| (39) | Lisaks väitis kõnealune äriühing, et moonutused toorainete turul ei ole märkimisväärsed, kuna 17,5 % toorainest imporditakse sõltumatutelt rahvusvahelistelt tarnijatelt ning ülejäänu ostetakse peamiselt seotud äriühingutelt. Komisjoni käsutuses olevast teabest on näha, et umbes 30 % toorainest ostetakse kohalikult turult ning ülejäänu imporditakse peamiselt seotud tarnijatelt. Siinjuures tuleb märkida, et seotud tarnijate ülekandehindu ei peeta tavaliselt usaldusväärseks teabeks. Lisaks on kõnealuse äriühingu tooraine ostuhinnad sõltumatutelt tarnijatelt üldiselt märkimisväärselt madalamad kui ELis või Ühendriikides, sarnaselt teiste uuritud eksportivate tootjatega. Seega lükatakse kõnealune väide tagasi. |
| --- | --- |

(39)

Lisaks väitis kõnealune äriühing, et moonutused toorainete turul ei ole märkimisväärsed, kuna 17,5 % toorainest imporditakse sõltumatutelt rahvusvahelistelt tarnijatelt ning ülejäänu ostetakse peamiselt seotud äriühingutelt. Komisjoni käsutuses olevast teabest on näha, et umbes 30 % toorainest ostetakse kohalikult turult ning ülejäänu imporditakse peamiselt seotud tarnijatelt. Siinjuures tuleb märkida, et seotud tarnijate ülekandehindu ei peeta tavaliselt usaldusväärseks teabeks. Lisaks on kõnealuse äriühingu tooraine ostuhinnad sõltumatutelt tarnijatelt üldiselt märkimisväärselt madalamad kui ELis või Ühendriikides, sarnaselt teiste uuritud eksportivate tootjatega. Seega lükatakse kõnealune väide tagasi.

| (40) | Üks äriühing seadis kahtluse alla komisjoni hinnaerinevuste arvutused toorainete hindade vahel Hiina turul ja maailmaturul. Pärast kontrollimist komisjon kinnitab arvutusi. Eelkõige ei võtnud äriühing arvesse Ühendriikide ja ELi tarnijate suhtes kohaldatavat sulami lisamaksu. Seepärast tuleb kõnealune väide tagasi lükata. |
| --- | --- |

(40)

Üks äriühing seadis kahtluse alla komisjoni hinnaerinevuste arvutused toorainete hindade vahel Hiina turul ja maailmaturul. Pärast kontrollimist komisjon kinnitab arvutusi. Eelkõige ei võtnud äriühing arvesse Ühendriikide ja ELi tarnijate suhtes kohaldatavat sulami lisamaksu. Seepärast tuleb kõnealune väide tagasi lükata.

| (41) | Üks äriühing väitis, et erinevused tuludeklaratsioonis ja finantsaruandes on normaalsed ja väheolulised ning et seepärast ei ole kohustust neid finantsaruande märkustes selgitada. Seetõttu ei oleks see tohtinud komisjoni otsust mõjutada. Tuleb märkida, et erinevused aastakasumi osas on ligikaudu 30 miljonit RMB-d ning seega oleks neid tulnud oluliseks pidada ja selgitada finantsaruande märkustes. |
| --- | --- |

(41)

Üks äriühing väitis, et erinevused tuludeklaratsioonis ja finantsaruandes on normaalsed ja väheolulised ning et seepärast ei ole kohustust neid finantsaruande märkustes selgitada. Seetõttu ei oleks see tohtinud komisjoni otsust mõjutada. Tuleb märkida, et erinevused aastakasumi osas on ligikaudu 30 miljonit RMB-d ning seega oleks neid tulnud oluliseks pidada ja selgitada finantsaruande märkustes.

| (42) | Teine väide osutas väidetavale WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu rikkumisele ja ELi subsiidiumivastasele algmäärusele (7). Äriühing väitis, et turumajandusliku kohtlemise taotluse tagasilükkamine põhjusel, et äriühing saab oletatavasti subsiidiume, on äriühingu karistamine ilma tõenduseta ebaseaduslikeks peetavate subsiidiumide eest. See väide tuleb tagasi lükata. Turumajandusliku kohtlemise taotlused lükati tagasi mitte võimalike subsiidiumide tõttu, vaid konkreetsetel põhjustel, mida on mainitud ülalolevates põhjendustes ning samuti ka üksikasjalikes turumajandusliku kohtlemise teatavaks tegemise dokumentides, mis saadeti osapooltele. Peamine põhjus turumajandusliku kohtlemise taotluse tagasilükkamiseks olid moonutused toorainete turul. Lisaks tuleb rõhutada, et äriühingud said laenu riigipankadelt soodusmäärade alusel, mis olid märkimisväärselt madalamad kui turumäärad, mis tõestab selgelt ülekandumist varasemast mitteturumajanduslikust süsteemist. |
| --- | --- |

(42)

Teine väide osutas väidetavale WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu rikkumisele ja ELi subsiidiumivastasele algmäärusele (7). Äriühing väitis, et turumajandusliku kohtlemise taotluse tagasilükkamine põhjusel, et äriühing saab oletatavasti subsiidiume, on äriühingu karistamine ilma tõenduseta ebaseaduslikeks peetavate subsiidiumide eest. See väide tuleb tagasi lükata. Turumajandusliku kohtlemise taotlused lükati tagasi mitte võimalike subsiidiumide tõttu, vaid konkreetsetel põhjustel, mida on mainitud ülalolevates põhjendustes ning samuti ka üksikasjalikes turumajandusliku kohtlemise teatavaks tegemise dokumentides, mis saadeti osapooltele. Peamine põhjus turumajandusliku kohtlemise taotluse tagasilükkamiseks olid moonutused toorainete turul. Lisaks tuleb rõhutada, et äriühingud said laenu riigipankadelt soodusmäärade alusel, mis olid märkimisväärselt madalamad kui turumäärad, mis tõestab selgelt ülekandumist varasemast mitteturumajanduslikust süsteemist.

| (43) | Ükski märkus ei olnud selline, mille tõttu oleks pidanud muutma turumajandusliku kohtlemise otsuste tulemusi. |
| --- | --- |

(43)

Ükski märkus ei olnud selline, mille tõttu oleks pidanud muutma turumajandusliku kohtlemise otsuste tulemusi.

2.   Individuaalne kohtlemine

| (44) | Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt on võimalik kehtestada artikli 2 lõike 7 kohaldamisalasse kuuluvate riikide suhtes kogu riiki hõlmav tollimaks, välja arvatud juhul, kui äriühingud suudavad tõendada, et nad vastavad kõikidele algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud kriteeriumidele. Selguse huvides on need kriteeriumid allpool kokkuvõtlikult esitatud:






  — | täielikult või osaliselt välisomandis olevate äriühingute või ühisettevõtete puhul on eksportijatel õigus kapital ja kasum kodumaale tagasi tuua; |
| --- | --- | --- |

(44)

Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt on võimalik kehtestada artikli 2 lõike 7 kohaldamisalasse kuuluvate riikide suhtes kogu riiki hõlmav tollimaks, välja arvatud juhul, kui äriühingud suudavad tõendada, et nad vastavad kõikidele algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud kriteeriumidele. Selguse huvides on need kriteeriumid allpool kokkuvõtlikult esitatud:

—

täielikult või osaliselt välisomandis olevate äriühingute või ühisettevõtete puhul on eksportijatel õigus kapital ja kasum kodumaale tagasi tuua;

| — | ekspordihinnad ja -kogused ning müügitingimused on vabalt kindlaks määratud; |
| --- | --- |

—

ekspordihinnad ja -kogused ning müügitingimused on vabalt kindlaks määratud;

| — | enamusosalus kuulub eraisikutele. Direktorite nõukogusse kuuluvad või juhtival positsioonil olevad riigiametnikud moodustavad vähemuse või tuleb näidata, et sellest hoolimata on äriühing riiklikust sekkumisest piisavalt sõltumatu; |
| --- | --- |

—

enamusosalus kuulub eraisikutele. Direktorite nõukogusse kuuluvad või juhtival positsioonil olevad riigiametnikud moodustavad vähemuse või tuleb näidata, et sellest hoolimata on äriühing riiklikust sekkumisest piisavalt sõltumatu;

| — | valuutavahetuskursside arvestus toimub turukursside alusel; ning |
| --- | --- |

—

valuutavahetuskursside arvestus toimub turukursside alusel; ning

| — | riiklik sekkumine ei võimalda kõrvalehoidmist meetmetest, kui eksportijatele määratakse erinevad tollimaksumäärad. |
| --- | --- |

—

riiklik sekkumine ei võimalda kõrvalehoidmist meetmetest, kui eksportijatele määratakse erinevad tollimaksumäärad.

| (45) | Kolm eespool nimetatud valimisse kuuluvat äriühingut või äriühingute kontserni, kellele ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist, taotlesid ka individuaalset kohtlemist. Esialgu leiti, et kõik kolm äriühingut või äriühingute kontserni vastavad algmääruse artikli 9 lõikele 5 ning nende suhtes võib kohaldada individuaalset kohtlemist. |
| --- | --- |

(45)

Kolm eespool nimetatud valimisse kuuluvat äriühingut või äriühingute kontserni, kellele ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist, taotlesid ka individuaalset kohtlemist. Esialgu leiti, et kõik kolm äriühingut või äriühingute kontserni vastavad algmääruse artikli 9 lõikele 5 ning nende suhtes võib kohaldada individuaalset kohtlemist.

3.   Normaalväärtus

a)   Võrdlusriik

| (46) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 7 määratakse normaalväärtus neile eksportivatele tootjatele, kellele ei ole võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist, võrdlusriigi omamaiste hindade või arvestusliku normaalväärtuse põhjal. |
| --- | --- |

(46)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 7 määratakse normaalväärtus neile eksportivatele tootjatele, kellele ei ole võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist, võrdlusriigi omamaiste hindade või arvestusliku normaalväärtuse põhjal.

| (47) | Algatamisteates osutas komisjon, et ta näeb Hiina RV puhul normaalväärtuse kindlakstegemiseks sobiva võrdlusriigina ette USAd. Üks asjaomane isik väitis, et India oleks parem võrdlusriik, kuna seal on Hiinaga sarnane arengutase. Ükski India tootja ei teinud komisjoniga koostööd. USA tundus esialgu olevat sobiv, arvestades tema avatust impordikonkurentsile (tollitariifid 0 %, võrreldes 10 %-ga Indias) ja suhteliselt heale konkurentsitasemele omamaisel turul, kus tegutsevad umbes 15-20 USA tootjat. |
| --- | --- |

(47)

Algatamisteates osutas komisjon, et ta näeb Hiina RV puhul normaalväärtuse kindlakstegemiseks sobiva võrdlusriigina ette USAd. Üks asjaomane isik väitis, et India oleks parem võrdlusriik, kuna seal on Hiinaga sarnane arengutase. Ükski India tootja ei teinud komisjoniga koostööd. USA tundus esialgu olevat sobiv, arvestades tema avatust impordikonkurentsile (tollitariifid 0 %, võrreldes 10 %-ga Indias) ja suhteliselt heale konkurentsitasemele omamaisel turul, kus tegutsevad umbes 15-20 USA tootjat.

| (48) | Küsimustiku vastustest ja kontrollkäikudest selgus, et USA ei ole sobiv võrdlusriik. Kõik koostööd teinud USA tootjad sõltuvad peamise tooraine ja lõpptoodangu impordi korral oma ELi emaettevõtetest ning USAs on vaid piiratud tootmistegevus, kus täidetakse eritellimusi või kiirtellimusi. Koostööd teinud USA tootjate tootmismaht on tegelikult ainult väga väike osa nende Euroopa emaettevõtete tootmismahust. Kõige olulisem siiski on see, et USA koostööd teinud tootjatel on kõrged töötlemiskulud, mis peegeldavad nende erilist tootmisolukorda. Need kulud kanduvad üle USA turu kõrgesse hinda. |
| --- | --- |

(48)

Küsimustiku vastustest ja kontrollkäikudest selgus, et USA ei ole sobiv võrdlusriik. Kõik koostööd teinud USA tootjad sõltuvad peamise tooraine ja lõpptoodangu impordi korral oma ELi emaettevõtetest ning USAs on vaid piiratud tootmistegevus, kus täidetakse eritellimusi või kiirtellimusi. Koostööd teinud USA tootjate tootmismaht on tegelikult ainult väga väike osa nende Euroopa emaettevõtete tootmismahust. Kõige olulisem siiski on see, et USA koostööd teinud tootjatel on kõrged töötlemiskulud, mis peegeldavad nende erilist tootmisolukorda. Need kulud kanduvad üle USA turu kõrgesse hinda.

b)   Normaalväärtuse kindlaksmääramine

| (49) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a tuleb normaalväärtus määrata kindlaks kolmandas turumajandusriigis (võrdlusriigis) kehtiva hinna või arvestusliku väärtuse alusel või sellise riigi ekspordihinna alusel teistesse riikidesse, sealhulgas ELi. Kuna eelnevas põhjenduses esitatud põhjustel ei saanud normaalväärtust kindlaks määrata USAs kehtiva arvestusliku väärtuse alusel, uuriti teist meetodit. Allpool esitatud põhjustel ei olnud ka teine meetod käesoleval juhul sobilik. Just nagu USA siseturu müügihinnad, nii on ka USA ekspordihinnad mõjutatud kõrgetest tootmiskuludest ja asjaolust, et ekspordimaht on piiratud, st alla 2 % Hiina ekspordist ELi. Samuti selgus, et osa eksporti on suunatud seotud äriühingutele ning ei ole seetõttu usaldusväärne normaalväärtuse määramiseks. |
| --- | --- |

(49)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a tuleb normaalväärtus määrata kindlaks kolmandas turumajandusriigis (võrdlusriigis) kehtiva hinna või arvestusliku väärtuse alusel või sellise riigi ekspordihinna alusel teistesse riikidesse, sealhulgas ELi. Kuna eelnevas põhjenduses esitatud põhjustel ei saanud normaalväärtust kindlaks määrata USAs kehtiva arvestusliku väärtuse alusel, uuriti teist meetodit. Allpool esitatud põhjustel ei olnud ka teine meetod käesoleval juhul sobilik. Just nagu USA siseturu müügihinnad, nii on ka USA ekspordihinnad mõjutatud kõrgetest tootmiskuludest ja asjaolust, et ekspordimaht on piiratud, st alla 2 % Hiina ekspordist ELi. Samuti selgus, et osa eksporti on suunatud seotud äriühingutele ning ei ole seetõttu usaldusväärne normaalväärtuse määramiseks.

| (50) | Alternatiivina kahele ülalnimetatud meetodile on algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis a sätestatud, et normaalväärtuse võib määrata mis tahes muul põhjendatud alusel, sealhulgas samasuguse toote eest liidus tegelikult makstud või makstava hinna alusel, mida on vajaduse korral nõuetekohaselt kohandatud, et sisse arvata põhjendatud kasumimarginaal. Käesoleval juhul on esialgu kasutatud seda meetodit, võttes arvesse, et uurimise käigus on käesolevaks hetkeks kindlaks tehtud, et USA ei ole sobiv võrdlusriik. |
| --- | --- |

(50)

Alternatiivina kahele ülalnimetatud meetodile on algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis a sätestatud, et normaalväärtuse võib määrata mis tahes muul põhjendatud alusel, sealhulgas samasuguse toote eest liidus tegelikult makstud või makstava hinna alusel, mida on vajaduse korral nõuetekohaselt kohandatud, et sisse arvata põhjendatud kasumimarginaal. Käesoleval juhul on esialgu kasutatud seda meetodit, võttes arvesse, et uurimise käigus on käesolevaks hetkeks kindlaks tehtud, et USA ei ole sobiv võrdlusriik.

| (51) | Nende tootetüüpide puhul, mida eksportisid valimisse kuuluvad Hiina eksportivad tootjad või nende kontsernid ning mida ei müünud valimisse kuuluvad liidu tootjad, kasutas komisjon esialgu samasuguse toote kõige sarnasema tootetüübi eest, millel oli sama läbimõõt, sama teraseklass ja tootetüüp (nt külm- või kuumviimistletud), liidus tegelikult makstud või makstavat hinda, mida on vajaduse korral nõuetekohaselt kohandatud, et sisse arvata põhjendatud kasumimarginaal. |
| --- | --- |

(51)

Nende tootetüüpide puhul, mida eksportisid valimisse kuuluvad Hiina eksportivad tootjad või nende kontsernid ning mida ei müünud valimisse kuuluvad liidu tootjad, kasutas komisjon esialgu samasuguse toote kõige sarnasema tootetüübi eest, millel oli sama läbimõõt, sama teraseklass ja tootetüüp (nt külm- või kuumviimistletud), liidus tegelikult makstud või makstavat hinda, mida on vajaduse korral nõuetekohaselt kohandatud, et sisse arvata põhjendatud kasumimarginaal.

4.   Ekspordihind

| (52) | Kõigil juhtudel eksporditi vaatlusalust toodet liidus asuvatele sõltumatutele klientidele, ja seepärast määrati ekspordihind kindlaks algmääruse artikli 2 lõike 8 kohaselt, st tegelikult makstud või makstavate ekspordihindade põhjal. |
| --- | --- |

(52)

Kõigil juhtudel eksporditi vaatlusalust toodet liidus asuvatele sõltumatutele klientidele, ja seepärast määrati ekspordihind kindlaks algmääruse artikli 2 lõike 8 kohaselt, st tegelikult makstud või makstavate ekspordihindade põhjal.

5.   Võrdlus

| (53) | Dumpingumarginaalid määrati kindlaks, võrreldes valimisse kuuluvate eksportijate individuaalseid ekspordihindu tehasest hankimise tasandil põhjenduses 50 selgitatud alustel valimisse võetud liidu tootjate omamaiste müügihindadega. |
| --- | --- |

(53)

Dumpingumarginaalid määrati kindlaks, võrreldes valimisse kuuluvate eksportijate individuaalseid ekspordihindu tehasest hankimise tasandil põhjenduses 50 selgitatud alustel valimisse võetud liidu tootjate omamaiste müügihindadega.

| (54) | Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdlemise tagamiseks võeti kohanduste vormis nõuetekohaselt arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. Asjakohased korrigeerimised tehti kõikidel juhtudel, mil neid peeti põhjendatuks, korrektseks ja tõendatuks. Eelkõige kiideti korrigeerimine heaks kaudsete maksude, mereveo ja selle kindlustuse, ekspordiriigi veo, garantiiga seotud kulude, vahendustasude, krediidikulude, pangale makstavate tasude, kaubandustaseme ning nagu märgitud allpool põhjenduses 70 kvaliteedi tajumise puhul. |
| --- | --- |

(54)

Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdlemise tagamiseks võeti kohanduste vormis nõuetekohaselt arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. Asjakohased korrigeerimised tehti kõikidel juhtudel, mil neid peeti põhjendatuks, korrektseks ja tõendatuks. Eelkõige kiideti korrigeerimine heaks kaudsete maksude, mereveo ja selle kindlustuse, ekspordiriigi veo, garantiiga seotud kulude, vahendustasude, krediidikulude, pangale makstavate tasude, kaubandustaseme ning nagu märgitud allpool põhjenduses 70 kvaliteedi tajumise puhul.

6.   Dumpingumarginaal

| (55) | Ajutised dumpingumarginaalid väljendati protsendimäärana CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata. |
| --- | --- |

(55)

Ajutised dumpingumarginaalid väljendati protsendimäärana CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata.

a)   Valimisse kuuluvad ja koostööd tegevad eksportivad tootjad, kellele võimaldati individuaalset kohtlemist

| (56) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 11 ja 12 kehtestati valimisse kuuluvate koostööd tegevate eksportivate tootjate puhul, kellele võimaldati individuaalne kohtlemine, dumpingumarginaalid võrreldes kaalutud keskmist normaalväärtust, mis määrati kindlaks samasuguse toote eest liidus tegelikult makstud või makstava hinna alusel, mida on vajaduse korral nõuetekohaselt kohandatud, et sisse arvata põhjendatud kasumimarginaal, nagu on üksikasjalikult selgitatud põhjendustes 50 ja 51, vaatlusaluse toote iga äriühingu kaalutud keskmise ekspordihinnaga liitu, nagu on sätestatud eespool. |
| --- | --- |

(56)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 11 ja 12 kehtestati valimisse kuuluvate koostööd tegevate eksportivate tootjate puhul, kellele võimaldati individuaalne kohtlemine, dumpingumarginaalid võrreldes kaalutud keskmist normaalväärtust, mis määrati kindlaks samasuguse toote eest liidus tegelikult makstud või makstava hinna alusel, mida on vajaduse korral nõuetekohaselt kohandatud, et sisse arvata põhjendatud kasumimarginaal, nagu on üksikasjalikult selgitatud põhjendustes 50 ja 51, vaatlusaluse toote iga äriühingu kaalutud keskmise ekspordihinnaga liitu, nagu on sätestatud eespool.

| (57) | Sellest lähtuvalt on ajutised dumpingumarginaalid, mida väljendatakse protsendina CIF-hinnast liidu piiril tollimakse tasumata, järgmised:






  Valimisse kuuluvad äriühingud | Ajutised dumpingumarginaalid |
| --- | --- | --- |
| Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu | 83,2 % |
| Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan | 62,5 % |
| Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong | 66,5 % |

(57)

Sellest lähtuvalt on ajutised dumpingumarginaalid, mida väljendatakse protsendina CIF-hinnast liidu piiril tollimakse tasumata, järgmised:

Valimisse kuuluvad äriühingud

Ajutised dumpingumarginaalid

Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu

83,2 %

Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan

62,5 %

Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong

66,5 %

b)   Kõik teised koostööd tegevad eksportivad tootjad

| (58) | Valimiväliste koostööd tegevate Hiina eksportivate tootjate puhul määrati dumpingumarginaal kindlaks valimisse kuuluvate eksportivate tootjate kaalutud keskmise dumpingumarginaali alusel, nagu on ette nähtud algmääruse artikli 9 lõikega 6. |
| --- | --- |

(58)

Valimiväliste koostööd tegevate Hiina eksportivate tootjate puhul määrati dumpingumarginaal kindlaks valimisse kuuluvate eksportivate tootjate kaalutud keskmise dumpingumarginaali alusel, nagu on ette nähtud algmääruse artikli 9 lõikega 6.

| (59) | Sellest lähtuvalt on ajutised dumpingumarginaalid, mida väljendatakse protsendina CIF-hinnast liidu piiril tollimakse tasumata, 71,1 %. |
| --- | --- |

(59)

Sellest lähtuvalt on ajutised dumpingumarginaalid, mida väljendatakse protsendina CIF-hinnast liidu piiril tollimakse tasumata, 71,1 %.

c)   Kõik teised (koostööst hoidunud) eksportivad tootjad

| (60) | Pidades silmas koostöö kõrget taset uurimises (koostööd teinud äriühingute osakaal kogu Eurostati registreeritud impordist uurimisperioodil oli ligikaudu 64 %), määrati koostööst hoiduvate äriühingute puhul üleriigiline marginaal kindlaks valimisse kuuluvate äriühingute/kontsernide puhul arvutatud kõige kõrgema marginaali alusel. |
| --- | --- |

(60)

Pidades silmas koostöö kõrget taset uurimises (koostööd teinud äriühingute osakaal kogu Eurostati registreeritud impordist uurimisperioodil oli ligikaudu 64 %), määrati koostööst hoiduvate äriühingute puhul üleriigiline marginaal kindlaks valimisse kuuluvate äriühingute/kontsernide puhul arvutatud kõige kõrgema marginaali alusel.

| (61) | Sellest lähtuvalt on ajutine üleriigiline dumpingumäär, mida väljendatakse protsendina CIF-hinnast liidu piiril tollimakse tasumata, 83,2 %. |
| --- | --- |

(61)

Sellest lähtuvalt on ajutine üleriigiline dumpingumäär, mida väljendatakse protsendina CIF-hinnast liidu piiril tollimakse tasumata, 83,2 %.

D.   KAHJU

1.   Liidu toodang ja liidu tootmisharu

| (62) | Uurimisperioodil tootis samasugust toodet 21 liidu tootjat. Algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses moodustavad kõnealused 21 tootjat liidu tootmisharu ning neid nimetatakse edaspidi „liidu tootmisharuks”. |
| --- | --- |

(62)

Uurimisperioodil tootis samasugust toodet 21 liidu tootjat. Algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses moodustavad kõnealused 21 tootjat liidu tootmisharu ning neid nimetatakse edaspidi „liidu tootmisharuks”.

| (63) | Nagu on märgitud põhjenduses 7, moodustati valim kahest liidu tootjate kontsernist, mis koosnes viiest liidu tootjast, kelle toodang moodustab üle 50 % liidu samasuguse toote kogutoodangust. Ülejäänud liidu tootjatest ei nõustunud äriühing, kes nõudis tootevaliku piiramist (vt põhjendused 16 ja 17 eespool) valimi moodustamisega. Nimelt kritiseeris tootja asjaolu, et valimisse on võetud ainult äriühingud, kes tegutsevad nii valmistoodete turul kui ka lähtematerjali turul, ning samuti kritiseeris ta asjaolu, et valim koosneb ainult kaebuse esitanud äriühingust. Korratakse, et kõnealune äriühing ostab lähtematerjali nii Hiinast kui ka liidu tootmisharult. Tootja ei suutnud siiski tõestada, et sellised kaks eri turgu on olemas. Lisaks esindas kõnealune tootja alla 2 % liidu kogutoodangust uurimisperioodi jooksul, samas kui nimetatud kaks äriühingute kontserni valiti objektiivsete kriteeriumide põhjal nagu on kirjeldatud põhjendustes 7 ja 8. |
| --- | --- |

(63)

Nagu on märgitud põhjenduses 7, moodustati valim kahest liidu tootjate kontsernist, mis koosnes viiest liidu tootjast, kelle toodang moodustab üle 50 % liidu samasuguse toote kogutoodangust. Ülejäänud liidu tootjatest ei nõustunud äriühing, kes nõudis tootevaliku piiramist (vt põhjendused 16 ja 17 eespool) valimi moodustamisega. Nimelt kritiseeris tootja asjaolu, et valimisse on võetud ainult äriühingud, kes tegutsevad nii valmistoodete turul kui ka lähtematerjali turul, ning samuti kritiseeris ta asjaolu, et valim koosneb ainult kaebuse esitanud äriühingust. Korratakse, et kõnealune äriühing ostab lähtematerjali nii Hiinast kui ka liidu tootmisharult. Tootja ei suutnud siiski tõestada, et sellised kaks eri turgu on olemas. Lisaks esindas kõnealune tootja alla 2 % liidu kogutoodangust uurimisperioodi jooksul, samas kui nimetatud kaks äriühingute kontserni valiti objektiivsete kriteeriumide põhjal nagu on kirjeldatud põhjendustes 7 ja 8.

2.   ELi tarbimine

| (64) | Liidu tarbimise arvutamiseks võeti arvesse liidu tootmisharu müüki liidu turul, mis põhineb teabel, mis saadi kaebuse esitajaid esindavalt kaitsekomiteelt (vt põhjendus 2), ning Eurostatist saadud andmetel impordimahu kohta liidu turul. Viimaseid andmeid tuli natuke kohandada seoses teatavatel perioodidel Lõuna-Aafrikast ja Jaapanist saadetud impordiga, kuna need andmed sisaldasid väärast aruandlusest tulenenud moonutusi. |
| --- | --- |

(64)

Liidu tarbimise arvutamiseks võeti arvesse liidu tootmisharu müüki liidu turul, mis põhineb teabel, mis saadi kaebuse esitajaid esindavalt kaitsekomiteelt (vt põhjendus 2), ning Eurostatist saadud andmetel impordimahu kohta liidu turul. Viimaseid andmeid tuli natuke kohandada seoses teatavatel perioodidel Lõuna-Aafrikast ja Jaapanist saadetud impordiga, kuna need andmed sisaldasid väärast aruandlusest tulenenud moonutusi.

| (65) | Tarbimine liidus langes järsult 35 % ajavahemikul aastast 2006 kuni uurimisperioodini. Tarbimine suurenes veidi 2006. ja 2007. aasta vahel, saavutades tipu 2007. aastal ning langes siis pidevalt aasta-aastalt kuni uurimisperioodini.

  Tabel 1












  ELi tarbimine |
| --- | --- |
| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | Uurimisperiood |
| Ühik (tonn) | 131 965 | 153 630 | 133 711 | 102 865 | 85 629 |
| Indekseeritud | 100 | 116 | 101 | 78 | 65 |

(65)

Tarbimine liidus langes järsult 35 % ajavahemikul aastast 2006 kuni uurimisperioodini. Tarbimine suurenes veidi 2006. ja 2007. aasta vahel, saavutades tipu 2007. aastal ning langes siis pidevalt aasta-aastalt kuni uurimisperioodini.

Tabel 1

ELi tarbimine

2006

2007

2008

2009

Uurimisperiood

Ühik (tonn)

131 965

153 630

133 711

102 865

85 629

Indekseeritud

100

116

101

78

65

| (66) | Vaatlusalune periood hõlmab märkimisväärseid turu kõikumisi, mis tulenesid peamiselt roostevabast terasest torude nõudluse suurest muutuvusest. Aastat 2007 ning samuti 2008. aasta kolme esimest kvartalit võib kirjeldada kui jõuliselt õitsvat turgu. Lõpuks avaldas majanduskriis nõudlusele suurt mõju. See mõju hakkas märgatavaks muutuma 2008. aasta viimases kvartalis, muutus suuremaks 2009. aastal ning jätkus isegi 2010. aasta esimeses pooles, mõjutades seega kogu uurimisperioodi. Kõik see kajastub selgelt liidu tarbimises, mis saavutas tipu 2007. aastal ning kahanes seejärel aasta aastalt. |
| --- | --- |

(66)

Vaatlusalune periood hõlmab märkimisväärseid turu kõikumisi, mis tulenesid peamiselt roostevabast terasest torude nõudluse suurest muutuvusest. Aastat 2007 ning samuti 2008. aasta kolme esimest kvartalit võib kirjeldada kui jõuliselt õitsvat turgu. Lõpuks avaldas majanduskriis nõudlusele suurt mõju. See mõju hakkas märgatavaks muutuma 2008. aasta viimases kvartalis, muutus suuremaks 2009. aastal ning jätkus isegi 2010. aasta esimeses pooles, mõjutades seega kogu uurimisperioodi. Kõik see kajastub selgelt liidu tarbimises, mis saavutas tipu 2007. aastal ning kahanes seejärel aasta aastalt.

3.   Import asjaomasest riigist

3.1.   Dumpinguhinnaga impordi maht

| (67) | Vaatlusaluse toote import Hiinast liidu turule suurenes vaatlusalusel perioodil. Vaatlusalusel perioodil kasvas Hiinast pärit impordi maht 14 %. 2006. ja 2007. aasta vahel import Hiinast peaaegu kahekordistus, ent vähenes aasta aastalt 2007. aasta ja uurimisperioodi vahel, peamiselt tarbimise languse tõttu (samas jäi turuosa muutumatuks 2008. aasta ja uurimisperioodi vahel – vaata põhjendust 68).

  Tabel 2












  Import Hiina RVst (maht) |
| --- | --- |
| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | Uurimisperiood |
| Ühik (tonn) | 13 804 | 26 790 | 25 186 | 17 043 | 15 757 |
| Indekseeritud | 100 | 194 | 182 | 123 | 114 |

(67)

Vaatlusaluse toote import Hiinast liidu turule suurenes vaatlusalusel perioodil. Vaatlusalusel perioodil kasvas Hiinast pärit impordi maht 14 %. 2006. ja 2007. aasta vahel import Hiinast peaaegu kahekordistus, ent vähenes aasta aastalt 2007. aasta ja uurimisperioodi vahel, peamiselt tarbimise languse tõttu (samas jäi turuosa muutumatuks 2008. aasta ja uurimisperioodi vahel – vaata põhjendust 68).

Tabel 2

Import Hiina RVst (maht)

2006

2007

2008

2009

Uurimisperiood

Ühik (tonn)

13 804

26 790

25 186

17 043

15 757

Indekseeritud

100

194

182

123

114

3.2.   Dumpinguhinnaga impordi turuosa

| (68) | Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi turuosa on vaatlusalusel perioodil peaaegu kahekordistunud, kasvades 76 % ehk 7,9 protsendipunkti. Turuosa kasv toimus peamiselt 2006. ja 2007. aasta vahel ning jäi seejärel kõrgele tasemele.

  Tabel 3












  Import Hiina RVst (turuosa) |
| --- | --- |
| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | Uurimisperiood |
| Turuosa (%) | 10,5 % | 17,4 % | 18,8 % | 16,6 % | 18,4 % |
| Indekseeritud | 100 | 167 | 180 | 158 | 176 |

(68)

Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi turuosa on vaatlusalusel perioodil peaaegu kahekordistunud, kasvades 76 % ehk 7,9 protsendipunkti. Turuosa kasv toimus peamiselt 2006. ja 2007. aasta vahel ning jäi seejärel kõrgele tasemele.

Tabel 3

Import Hiina RVst (turuosa)

2006

2007

2008

2009

Uurimisperiood

Turuosa (%)

10,5 %

17,4 %

18,8 %

16,6 %

18,4 %

Indekseeritud

100

167

180

158

176

3.3.   Hinnad

a)   Hinna kujunemine

| (69) | Tabelis 4 on esitatud Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi keskmine hind Euroopa piiril ilma tollimakse tasumata vastavalt Eurostati andmetele. Hiinast pärit impordi keskmine hind vaatlusalusel perioodil tõusis kuni 2008. aastani ning langes siis 2008. aasta ja uurimisperioodi vahel.

  Tabel 4












  Import Hiina RVst (hinnad) |
| --- | --- |
| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | Uurimisperiood |
| Keskmine hind (eurot/tonn) | 4 354 | 5 129 | 5 506 | 4 348 | 3 954 |
| Indekseeritud | 100 | 118 | 126 | 100 | 91 |

(69)

Tabelis 4 on esitatud Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi keskmine hind Euroopa piiril ilma tollimakse tasumata vastavalt Eurostati andmetele. Hiinast pärit impordi keskmine hind vaatlusalusel perioodil tõusis kuni 2008. aastani ning langes siis 2008. aasta ja uurimisperioodi vahel.

Tabel 4

Import Hiina RVst (hinnad)

2006

2007

2008

2009

Uurimisperiood

Keskmine hind (eurot/tonn)

4 354

5 129

5 506

4 348

3 954

Indekseeritud

100

118

126

100

91

b)   Hinna allalöömine

| (70) | Hiina eksportivate tootjate müügihindu ja valimisse kuuluvate liidu tootjate müügihindu liidus võrreldi liikide kaupa. Selleks võrreldi valimisse kuuluvate liidu tootjate hindasid, millega müüdi vaatlusalust toodet sõltumatutele klientidele, asjaomase riigi valimisse kuuluvate eksportivate tootjate hindadega. Vajaduse korral tehti kohandusi, et võtta arvesse erinevusi tootekvaliteedi tajumises, kaubandustasemes ja impordijärgseid kulusid. |
| --- | --- |

(70)

Hiina eksportivate tootjate müügihindu ja valimisse kuuluvate liidu tootjate müügihindu liidus võrreldi liikide kaupa. Selleks võrreldi valimisse kuuluvate liidu tootjate hindasid, millega müüdi vaatlusalust toodet sõltumatutele klientidele, asjaomase riigi valimisse kuuluvate eksportivate tootjate hindadega. Vajaduse korral tehti kohandusi, et võtta arvesse erinevusi tootekvaliteedi tajumises, kaubandustasemes ja impordijärgseid kulusid.

| (71) | Võrdlusest nähtus, et uurimisperioodil müüdi liidus Hiinast pärit vaatlusaluse toote importi hindadega, mis lõid liidu tootmisharu hindu (väljendatud protsendimäärana liidu tootmisharu hindadest) alla 21–32 %. |
| --- | --- |

(71)

Võrdlusest nähtus, et uurimisperioodil müüdi liidus Hiinast pärit vaatlusaluse toote importi hindadega, mis lõid liidu tootmisharu hindu (väljendatud protsendimäärana liidu tootmisharu hindadest) alla 21–32 %.

4.   ELi tootmisharu majanduslik olukord

4.1.   Sissejuhatavad märkused

| (72) | Komisjon uuris algmääruse artikli 3 lõike 5 kohaselt kõiki asjakohaseid liidu tootmisharu mõjutavaid majandustegureid ja -näitajaid. Edaspidi esitatud andmed kajastavad müügi ja turuosa puhul kõiki liidu tootjaid ning kõigi muude näitajate puhul valimisse kuuluvaid liidu tootjaid. Mis puutub valimisse kuuluvate tootjate näitajatesse, siis arvestades seda, et valim on moodustatud ainult kahest tootjate kontsernist, ei saa tegelikke koondandmeid konfidentsiaalsuse põhjustel asjaomastes tabelites avaldada; seetõttu on esitatud ainult indeksid, et näha nende näitajate arengusuunda. |
| --- | --- |

(72)

Komisjon uuris algmääruse artikli 3 lõike 5 kohaselt kõiki asjakohaseid liidu tootmisharu mõjutavaid majandustegureid ja -näitajaid. Edaspidi esitatud andmed kajastavad müügi ja turuosa puhul kõiki liidu tootjaid ning kõigi muude näitajate puhul valimisse kuuluvaid liidu tootjaid. Mis puutub valimisse kuuluvate tootjate näitajatesse, siis arvestades seda, et valim on moodustatud ainult kahest tootjate kontsernist, ei saa tegelikke koondandmeid konfidentsiaalsuse põhjustel asjaomastes tabelites avaldada; seetõttu on esitatud ainult indeksid, et näha nende näitajate arengusuunda.

4.2.   Tootmine

| (73) | Liidu toodang kasvas 2006. ja 2008. aasta vahel, kuid kahanes järsult 2008. aasta ja uurimisperioodi vahel. Toodangu oluline vähenemine oli põhjustatud nii turu kahanemisest kui ka dumpinguhinnaga impordi kasvavast survest.

  Tabel 5












  Tootmine |
| --- | --- |
| Valimisse kuuluvad tootjad | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | Uurimisperiood |
| Toodang (indeks) | 100 | 107 | 121 | 84 | 66 |

(73)

Liidu toodang kasvas 2006. ja 2008. aasta vahel, kuid kahanes järsult 2008. aasta ja uurimisperioodi vahel. Toodangu oluline vähenemine oli põhjustatud nii turu kahanemisest kui ka dumpinguhinnaga impordi kasvavast survest.

Tabel 5

Tootmine

Valimisse kuuluvad tootjad

2006

2007

2008

2009

Uurimisperiood

Toodang (indeks)

100

107

121

84

66

4.3.   Tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

| (74) | Liidu tootmisharu tootmisvõimsus püsis vaatlusalusel perioodil suhteliselt stabiilsena. Siiski vähenes tootmisvõimsuse rakendusaste 2006. aasta ja uurimisperioodi vahel 35 %. Uurimisperioodil langes tootmisvõimsuse rakendusaste veidi rohkem kui poole võrra sellest tasemest, kuhu see oli 2008. aastal jõudnud.

  Tabel 6












  Tootmisvõimsus |
| --- | --- |
| Valimisse kuuluvad tootjad | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | Uurimisperiood |
| Tootmisvõimsus (indeks) | 100 | 98 | 101 | 102 | 101 |
| Tootmisvõimsuse rakendamine (indeks) | 100 | 109 | 120 | 82 | 65 |

(74)

Liidu tootmisharu tootmisvõimsus püsis vaatlusalusel perioodil suhteliselt stabiilsena. Siiski vähenes tootmisvõimsuse rakendusaste 2006. aasta ja uurimisperioodi vahel 35 %. Uurimisperioodil langes tootmisvõimsuse rakendusaste veidi rohkem kui poole võrra sellest tasemest, kuhu see oli 2008. aastal jõudnud.

Tabel 6

Tootmisvõimsus

Valimisse kuuluvad tootjad

2006

2007

2008

2009

Uurimisperiood

Tootmisvõimsus (indeks)

100

98

101

102

101

Tootmisvõimsuse rakendamine (indeks)

100

109

120

82

65

4.4.   Varud

| (75) | Allolevast tabelist on näha, et lõppvarud kõigepealt kasvasid kuni 2008. aastani, kui liidu tootmisharu oli kõrgseisus, kuid seejärel hakkasid kahanema tootmistegevuse vähenemise tõttu.

  Tabel 7












  Varud |
| --- | --- |
| Valimisse kuuluvad tootjad | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | Uurimisperiood |
| Varud (indeks) | 100 | 124 | 168 | 138 | 118 |

(75)

Allolevast tabelist on näha, et lõppvarud kõigepealt kasvasid kuni 2008. aastani, kui liidu tootmisharu oli kõrgseisus, kuid seejärel hakkasid kahanema tootmistegevuse vähenemise tõttu.

Tabel 7

Varud

Valimisse kuuluvad tootjad

2006

2007

2008

2009

Uurimisperiood

Varud (indeks)

100

124

168

138

118

4.5.   Liidu müügimaht (liidu kogu tootmisharu)

| (76) | Liidu tootjate müügimaht ELi turul vähenes kokku 39 %, samas kui Hiina eksport suurenes samal perioodil 14 %, nagu on märgitud põhjenduses 68. Liidu tootmisharu müügimaht arenes järgmiselt:

  Tabel 8












  Liidu müügimaht |
| --- | --- |
| Kõik ELi tootjad | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | Uurimisperiood |
| Liidu müük (tonni) | 82 743 | 91 043 | 79 418 | 63 223 | 50 569 |
| Indekseeritud | 100 | 110 | 96 | 76 | 61 |

(76)

Liidu tootjate müügimaht ELi turul vähenes kokku 39 %, samas kui Hiina eksport suurenes samal perioodil 14 %, nagu on märgitud põhjenduses 68. Liidu tootmisharu müügimaht arenes järgmiselt:

Tabel 8

Liidu müügimaht

Kõik ELi tootjad

2006

2007

2008

2009

Uurimisperiood

Liidu müük (tonni)

82 743

91 043

79 418

63 223

50 569

Indekseeritud

100

110

96

76

61

4.6.   Turuosa (liidu kogu tootmisharu)

| (77) | Liidu tootmisharu turuosa vähenes 3,4 protsendipunkti võrra 2006. ja 2007. aasta vahel ning jäi suhteliselt stabiilseks ülejäänud vaatlusalusel perioodil; 2009. aastal turuosa ajutiselt veidi suurenes. Liidu tootmisharu kaotas vaatlusalusel perioodil turuosast 3,6 protsendipunkti ja nagu on näha tabelist 3, suurenes Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi turuosa vaatlusalusel perioodil ligikaudu kaks korda.

  Tabel 9












  Liidu tootmisharu turuosa |
| --- | --- |
| Kõik ELi tootjad | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | Uurimisperiood |
| Turuosa (%) | 62,7 % | 59,3 % | 59,4 % | 61,5 % | 59,1 % |
| Indekseeritud | 100 | 95 | 95 | 98 | 94 |

(77)

Liidu tootmisharu turuosa vähenes 3,4 protsendipunkti võrra 2006. ja 2007. aasta vahel ning jäi suhteliselt stabiilseks ülejäänud vaatlusalusel perioodil; 2009. aastal turuosa ajutiselt veidi suurenes. Liidu tootmisharu kaotas vaatlusalusel perioodil turuosast 3,6 protsendipunkti ja nagu on näha tabelist 3, suurenes Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi turuosa vaatlusalusel perioodil ligikaudu kaks korda.

Tabel 9

Liidu tootmisharu turuosa

Kõik ELi tootjad

2006

2007

2008

2009

Uurimisperiood

Turuosa (%)

62,7 %

59,3 %

59,4 %

61,5 %

59,1 %

Indekseeritud

100

95

95

98

94

4.7.   Müügihinnad

| (78) | Allolevast tabelist on näha, et liidu tootmisharu tõstis 2007. aastal müügihindu ning seejärel langetas neid järk-järgult igal aastal kuni uurimisperioodini, jõudes hinnatasemeni, mis jääb alla 2006. aasta hinnataset. Müügihindade areng ja suur muutuvus oli osaliselt põhjustatud toorainekulude suurest kõikumisest.

  Tabel 10












  Liidu müük (keskmine hind) |
| --- | --- |
| Valimisse kuuluvad tootjad | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | Uurimisperiood |
| Keskmine hind (eurot/tonn) | 100 | 135 | 126 | 100 | 92 |

(78)

Allolevast tabelist on näha, et liidu tootmisharu tõstis 2007. aastal müügihindu ning seejärel langetas neid järk-järgult igal aastal kuni uurimisperioodini, jõudes hinnatasemeni, mis jääb alla 2006. aasta hinnataset. Müügihindade areng ja suur muutuvus oli osaliselt põhjustatud toorainekulude suurest kõikumisest.

Tabel 10

Liidu müük (keskmine hind)

Valimisse kuuluvad tootjad

2006

2007

2008

2009

Uurimisperiood

Keskmine hind (eurot/tonn)

100

135

126

100

92

4.8.   Tööhõive

| (79) | Tööhõive tase järgis suures osas tootmismahu arengut (vt tabel 5), mis näitab, et liidu tootmisharu püüdis vajaduse korral ratsionaliseerida tootmiskulusid. Liidu tootmisharu püüdis tööhõivet halveneva turuolukorraga kohandada, vähendades töötundide, mitte inimeste arvu. Seetõttu on allolevas tabelis tööhõive tase esitatud täistööaja ekvivalendina. Liidu tootjate tööhõive täistööaja ekvivalendina kasvas 11 protsendipunkti võrra 2006. ja 2008. aasta vahel, millele järgnes 19 protsendipunkti suurune langus 2008. aastast kuni uurimisperioodini. Kokku vähenes täistööaja ekvivalendina esitatud tööhõive vaatlusalusel perioodil 8 %.

  Tabel 11












  Tööhõive |
| --- | --- |
| Valimisse kuuluvad tootjad | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | Uurimisperiood |
| Tööhõive täistööaja ekvivalendina (indeks) | 100 | 106 | 111 | 95 | 92 |

(79)

Tööhõive tase järgis suures osas tootmismahu arengut (vt tabel 5), mis näitab, et liidu tootmisharu püüdis vajaduse korral ratsionaliseerida tootmiskulusid. Liidu tootmisharu püüdis tööhõivet halveneva turuolukorraga kohandada, vähendades töötundide, mitte inimeste arvu. Seetõttu on allolevas tabelis tööhõive tase esitatud täistööaja ekvivalendina. Liidu tootjate tööhõive täistööaja ekvivalendina kasvas 11 protsendipunkti võrra 2006. ja 2008. aasta vahel, millele järgnes 19 protsendipunkti suurune langus 2008. aastast kuni uurimisperioodini. Kokku vähenes täistööaja ekvivalendina esitatud tööhõive vaatlusalusel perioodil 8 %.

Tabel 11

Tööhõive

Valimisse kuuluvad tootjad

2006

2007

2008

2009

Uurimisperiood

Tööhõive täistööaja ekvivalendina (indeks)

100

106

111

95

92

4.9.   Tootlikkus

| (80) | Hoolimata liidu tootmisharu ülalnimetatud pingutustest, langes liidu tootjate tootlikkus täistööaja ekvivalendi kohta märkimisväärselt – kokku 29 %. Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi kahjustav mõju langeva turunõudluse perioodil ei lasknud liidu tootmisharul säilitada oma tootlikkuse taset.

  Tabel 12












  Tootlikkus |
| --- | --- |
| Valimisse kuuluvad tootjad | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | Uurimisperiood |
| Tootlikkuse maht täistööaja ekvivalendi kohta (indeks) | 100 | 102 | 109 | 88 | 71 |

(80)

Hoolimata liidu tootmisharu ülalnimetatud pingutustest, langes liidu tootjate tootlikkus täistööaja ekvivalendi kohta märkimisväärselt – kokku 29 %. Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi kahjustav mõju langeva turunõudluse perioodil ei lasknud liidu tootmisharul säilitada oma tootlikkuse taset.

Tabel 12

Tootlikkus

Valimisse kuuluvad tootjad

2006

2007

2008

2009

Uurimisperiood

Tootlikkuse maht täistööaja ekvivalendi kohta (indeks)

100

102

109

88

71

4.10.   Tööjõukulud

| (81) | Vaatlusalusel perioodil on liidu tootmisharul õnnestunud tööjõukulu kontrolli all hoida. Järgmisest tabelist nähtub tõepoolest, et keskmised aastased tööjõukulud tõusid aastatel 2007 ja 2008 veidi, kuid vähenesid 2009. aastal ja uurimisperioodil. Kogu perioodi jooksul vähenes tööjõukulu ühiku kohta 2 %. See langus oleks olnud suurem, kui lahkumishüvitisi ei oleks arvesse võetud.

  Tabel 13












  Tööjõukulud |
| --- | --- |
| Valimisse kuuluvad tootjad | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | Uurimisperiood |
| Tööjõukulud aastas töötaja kohta (eurodes) | 100 | 103 | 109 | 100 | 98 |

(81)

Vaatlusalusel perioodil on liidu tootmisharul õnnestunud tööjõukulu kontrolli all hoida. Järgmisest tabelist nähtub tõepoolest, et keskmised aastased tööjõukulud tõusid aastatel 2007 ja 2008 veidi, kuid vähenesid 2009. aastal ja uurimisperioodil. Kogu perioodi jooksul vähenes tööjõukulu ühiku kohta 2 %. See langus oleks olnud suurem, kui lahkumishüvitisi ei oleks arvesse võetud.

Tabel 13

Tööjõukulud

Valimisse kuuluvad tootjad

2006

2007

2008

2009

Uurimisperiood

Tööjõukulud aastas töötaja kohta (eurodes)

100

103

109

100

98

4.11.   Tulusus ja investeeringutasuvus

| (82) | ELi tootmisharu tulususe kindlaksmääramiseks on ELi turul sõltumatutele klientidele samasuguse toote müügist saadud maksueelne puhaskasum väljendatud protsendina müügikäibest. Selle tulemusel arenes liidu tootmisharu tulusus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 14












  Tulusus ja investeeringutasuvus |
| --- | --- |
| Valimisse kuuluvad tootjad | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | Uurimisperiood |
| Netokasum (indeks) | 100 | 202 | 89 | – 147 | – 188 |
| Investeeringutasuvus (indeks) | 100 | 289 | 215 | – 107 | – 153 |

(82)

ELi tootmisharu tulususe kindlaksmääramiseks on ELi turul sõltumatutele klientidele samasuguse toote müügist saadud maksueelne puhaskasum väljendatud protsendina müügikäibest. Selle tulemusel arenes liidu tootmisharu tulusus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 14

Tulusus ja investeeringutasuvus

Valimisse kuuluvad tootjad

2006

2007

2008

2009

Uurimisperiood

Netokasum (indeks)

100

202

89

– 147

– 188

Investeeringutasuvus (indeks)

100

289

215

– 107

– 153

| (83) | Nagu näha ülalolevast tabelist oli liidu tootmisharu tulusus 2007. aastal kõrgseisus tänu erakordsetele turutingimustele, millest said kasu kõik turul osalejad. Keskmine tulusus vähenes märkimisväärselt alates 2007. aastat ning kasumid pöördusid märkimisväärseks kahjumiks 2009. aastal ja uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(83)

Nagu näha ülalolevast tabelist oli liidu tootmisharu tulusus 2007. aastal kõrgseisus tänu erakordsetele turutingimustele, millest said kasu kõik turul osalejad. Keskmine tulusus vähenes märkimisväärselt alates 2007. aastat ning kasumid pöördusid märkimisväärseks kahjumiks 2009. aastal ja uurimisperioodil.

| (84) | Investeeringutasuvus, mida väljendatakse investeeringute arvestusliku puhasväärtuse kasumiprotsendina, tundus järgivat tulususe suundumust. |
| --- | --- |

(84)

Investeeringutasuvus, mida väljendatakse investeeringute arvestusliku puhasväärtuse kasumiprotsendina, tundus järgivat tulususe suundumust.

4.12.   Rahakäive ja kapitali kaasamise võime

| (85) | Äritegevuse rahakäive arenes järgmiselt (võttes arvesse 2006. aasta erandlikult negatiivset taset, võeti 2007. aasta rahakäibe võrdlusaastaks).

  Tabel 15












  Rahakäive |
| --- | --- |
| Valimisse kuuluvad tootjad | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | Uurimisperiood |
| Rahakäive (indeks) | negatiivne | 100 | 685 | 175 | 53 |

(85)

Äritegevuse rahakäive arenes järgmiselt (võttes arvesse 2006. aasta erandlikult negatiivset taset, võeti 2007. aasta rahakäibe võrdlusaastaks).

Tabel 15

Rahakäive

Valimisse kuuluvad tootjad

2006

2007

2008

2009

Uurimisperiood

Rahakäive (indeks)

negatiivne

100

685

175

53

| (86) | Ülalolev tabel näitab, e t liidu tootmisharu rahakäive oli 2008. aastal kõrgseisus ning seejärel langes kuni vaatlusaluse perioodi lõpuni, jõudes uurimisperioodil üsna madalale tasemele. |
| --- | --- |

(86)

Ülalolev tabel näitab, e t liidu tootmisharu rahakäive oli 2008. aastal kõrgseisus ning seejärel langes kuni vaatlusaluse perioodi lõpuni, jõudes uurimisperioodil üsna madalale tasemele.

4.13.   Investeeringud

| (87) | Vaatlusalusel perioodil kujunesid valimisse kuuluvate liidu tootjate investeeringud järgmiselt.

  Tabel 16












  Investeeringud |
| --- | --- |
| Valimisse kuuluvad tootjad | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | Uurimisperiood |
| Netoinvesteeringud (indeks) | 100 | 192 | 406 | 286 | 183 |

(87)

Vaatlusalusel perioodil kujunesid valimisse kuuluvate liidu tootjate investeeringud järgmiselt.

Tabel 16

Investeeringud

Valimisse kuuluvad tootjad

2006

2007

2008

2009

Uurimisperiood

Netoinvesteeringud (indeks)

100

192

406

286

183

| (88) | Tabelist on näha, et liidu tootjad otsustasid jätkata investeeringuid, olenemata kehvast finantsolukorrast 2009. aastal ja uurimisperioodil. Selleks olid järgmised põhjused: i) seda tüüpi tootmisharu vajab teatavaid mitme-aastaseid investeeringuid, mida tuleb teha sõltumata turu olukorrast ning ii) selles sektoris on sagedased masinate uuendamised eeltingimuseks, et toota suuremas koguses kõrgetasemelisemaid tooteid (selleks et säilitada konkurentsivõime teiste tootjatega). |
| --- | --- |

(88)

Tabelist on näha, et liidu tootjad otsustasid jätkata investeeringuid, olenemata kehvast finantsolukorrast 2009. aastal ja uurimisperioodil. Selleks olid järgmised põhjused: i) seda tüüpi tootmisharu vajab teatavaid mitme-aastaseid investeeringuid, mida tuleb teha sõltumata turu olukorrast ning ii) selles sektoris on sagedased masinate uuendamised eeltingimuseks, et toota suuremas koguses kõrgetasemelisemaid tooteid (selleks et säilitada konkurentsivõime teiste tootjatega).

4.14.   Tegeliku dumpingumarginaali suurus

| (89) | Hiinast pärit impordi dumpingumarginaalid, nagu on märgitud põhjenduses 57, on väga kõrged. Dumpinguhinnaga impordi mahtu, turuosa ja hindu arvestades tuleb dumpingumarginaalide mõju pidada oluliseks. |
| --- | --- |

(89)

Hiinast pärit impordi dumpingumarginaalid, nagu on märgitud põhjenduses 57, on väga kõrged. Dumpinguhinnaga impordi mahtu, turuosa ja hindu arvestades tuleb dumpingumarginaalide mõju pidada oluliseks.

5.   Järeldus kahju kohta

| (90) | Liidu tootmisharu kahjunäitajad liikusid vaatlusalusel perioodil negatiivses suunas. Eriti on seda näha tulususe, tootmismahu, tootmisvõimsuse rakendusastme, müügimahu ja turuosa näitajate osas, mis kõik on näidanud selget suundumust halvemuse poole. |
| --- | --- |

(90)

Liidu tootmisharu kahjunäitajad liikusid vaatlusalusel perioodil negatiivses suunas. Eriti on seda näha tulususe, tootmismahu, tootmisvõimsuse rakendusastme, müügimahu ja turuosa näitajate osas, mis kõik on näidanud selget suundumust halvemuse poole.

| (91) | Samal ajal lõi Hiinast pärit roostevabast terasest torude import uurimisperioodil liidu tootmisharu hindu alla kuni 32 % (vt põhjendus 71). |
| --- | --- |

(91)

Samal ajal lõi Hiinast pärit roostevabast terasest torude import uurimisperioodil liidu tootmisharu hindu alla kuni 32 % (vt põhjendus 71).

| (92) | Eespool kirjeldatut arvestades jõuti esialgsele järeldusele, et liidu tootmisharu on kandnud olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses. |
| --- | --- |

(92)

Eespool kirjeldatut arvestades jõuti esialgsele järeldusele, et liidu tootmisharu on kandnud olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses.

E.   PÕHJUSLIK SEOS

1.   Sissejuhatus

| (93) | Algmääruse artikli 3 lõigete 6 ja 7 kohaselt kontrollis komisjon, kas dumpinguhinnaga import on põhjustanud liidu tootmisharule kahju ulatuses, mida võiks pidada oluliseks. Lisaks dumpinguhinnaga impordile uuriti ka muid teadaolevaid tegureid, mis oleksid võinud liidu tootmisharu samal ajal kahjustada, vältimaks nende tegurite tekitatud võimaliku kahju omistamist dumpinguhinnaga impordile. |
| --- | --- |

(93)

Algmääruse artikli 3 lõigete 6 ja 7 kohaselt kontrollis komisjon, kas dumpinguhinnaga import on põhjustanud liidu tootmisharule kahju ulatuses, mida võiks pidada oluliseks. Lisaks dumpinguhinnaga impordile uuriti ka muid teadaolevaid tegureid, mis oleksid võinud liidu tootmisharu samal ajal kahjustada, vältimaks nende tegurite tekitatud võimaliku kahju omistamist dumpinguhinnaga impordile.

2.   Dumpinguhinnaga impordi mõju

| (94) | Ajavahemikul aastast 2006 kuni uurimisperioodini suurenes vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga impordi maht 14 % turul, mis tõmbus kokku 35 %, ning selle tulemusel suurenes liidu turuosa 76 % (10,5 %-lt kuni 18,4 %-ni). |
| --- | --- |

(94)

Ajavahemikul aastast 2006 kuni uurimisperioodini suurenes vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga impordi maht 14 % turul, mis tõmbus kokku 35 %, ning selle tulemusel suurenes liidu turuosa 76 % (10,5 %-lt kuni 18,4 %-ni).

| (95) | Hiinast pärit vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga import vaatlusalusel perioodil kasvas samal ajal liidu tootmisharu enamiku kahjunäitajate halvenemisega. Liidu tootmisharu kaotas turuosast 3,6 protsendipunkti ja selle müügihinnad langesid 8 %, kuna dumpinguhinnaga import liidu turul osutas hindadele survet. Kuna hindu löödi olulisel määral alla, ei saanud liidu tootmisharu kasvanud tootmiskulu piisaval määral müügihindadesse üle kanda, mille tõttu oli tulususe tase uurimisperioodil negatiivne. |
| --- | --- |

(95)

Hiinast pärit vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga import vaatlusalusel perioodil kasvas samal ajal liidu tootmisharu enamiku kahjunäitajate halvenemisega. Liidu tootmisharu kaotas turuosast 3,6 protsendipunkti ja selle müügihinnad langesid 8 %, kuna dumpinguhinnaga import liidu turul osutas hindadele survet. Kuna hindu löödi olulisel määral alla, ei saanud liidu tootmisharu kasvanud tootmiskulu piisaval määral müügihindadesse üle kanda, mille tõttu oli tulususe tase uurimisperioodil negatiivne.

| (96) | Eespool esitatu põhjal järeldatakse esialgu, et Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga import, mis sisenes liidu turule suures ja pidevalt kasvavas mahus ning mis lõi oluliselt alla liidu tootmisharu hindasid kogu vaatlusaluse perioodi vältel, põhjustab liidu tootmisharule materiaalset kahju. |
| --- | --- |

(96)

Eespool esitatu põhjal järeldatakse esialgu, et Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga import, mis sisenes liidu turule suures ja pidevalt kasvavas mahus ning mis lõi oluliselt alla liidu tootmisharu hindasid kogu vaatlusaluse perioodi vältel, põhjustab liidu tootmisharule materiaalset kahju.

3.   Muude tegurite mõju

3.1.   Import muudest kolmandatest riikidest

| (97) | Vaatlusalusel perioodil imporditi vähesel määral ka muudest kolmandatest riikidest. Muudest riikidest kui Hiina RVst pärit impordi koguturuosa vähenes 4,3 protsendipunkti 26,8 %-lt 22,5 %-ni. |
| --- | --- |

(97)

Vaatlusalusel perioodil imporditi vähesel määral ka muudest kolmandatest riikidest. Muudest riikidest kui Hiina RVst pärit impordi koguturuosa vähenes 4,3 protsendipunkti 26,8 %-lt 22,5 %-ni.

| (98) | Järgmised suurimad impordiallikad uurimisperioodil olid Jaapan ja Ukraina. Mõlema turuosa oli 5,2 %. India turuosa oli uurimisperioodil 3,0 % ja USA turuosa oli uurimisperioodil 2,7 %. Järgmises tabelis on näidatud Hiina RV järel nelja suurima impordiriigi ja ülejäänud kolmandate riikide impordimahtude, hindade ja turuosa areng Eurostati andmetel. Nagu märgitud põhjenduses 64 tuli Eurostati andmeid Jaapani kohta natuke kohendada, et jätta välja tehingute väärast aruandlusest põhjustatud moonutused.

  Tabel 17













  Muudest riikidest pärit import |
| --- | --- |
| Riik | | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | Uurimisperiood |
| Jaapan | Maht (tonnides) | 5 801 | 7 211 | 6 955 | 6 753 | 4 445 |
| | Turuosa (%) | 4,4 % | 4,7 % | 5,2 % | 6,6 % | 5,2 % |
| | Keskmine hind (eurodes) | 7 981 | 7 396 | 8 591 | 11 634 | 9 596 |
| Ukraina | Maht (tonnides) | 7 820 | 8 536 | 7 904 | 4 659 | 4 431 |
| | Turuosa (%) | 5,9 % | 5,6 % | 5,9 % | 4,5 % | 5,2 % |
| | Keskmine hind (eurodes) | 6 775 | 9 212 | 8 100 | 6 336 | 6 031 |
| India | Maht (tonnides) | 3 664 | 4 323 | 3 461 | 3 265 | 2 540 |
| | Turuosa (%) | 2,8 % | 2,8 % | 2,6 % | 3,2 % | 3,0 % |
| | Keskmine hind (eurodes) | 5 519 | 6 874 | 6 789 | 3 929 | 4 111 |
| USA | Maht (tonnides) | 3 739 | 6 019 | 2 724 | 2 740 | 2 344 |
| | Turuosa (%) | 2,8 % | 3,9 % | 2,0 % | 2,7 % | 2,7 % |
| | Keskmine hind (eurodes) | 16 235 | 5 597 | 12 892 | 11 175 | 11 054 |
| Muud riigid | Maht (tonnides) | 14 394 | 9 709 | 8 063 | 5 183 | 5 542 |
| | Turuosa (%) | 10,9 % | 6,3 % | 6,0 % | 5,0 % | 6,5 % |
| | Keskmine hind (eurodes) | 6 643 | 7 880 | 8 553 | 6 695 | 6 497 |
| Kolmandad riigid kokku, välja arvatud Hiina RV | Maht (tonnides) | 35 418 | 35 797 | 29 107 | 22 600 | 19 303 |
| | Turuosa (%) | 26,8 % | 23,3 % | 21,8 % | 22,0 % | 22,5 % |
| | Keskmine hind (eurodes) | 5 586 | 7 540 | 8 453 | 8 392 | 7 484 |

(98)

Järgmised suurimad impordiallikad uurimisperioodil olid Jaapan ja Ukraina. Mõlema turuosa oli 5,2 %. India turuosa oli uurimisperioodil 3,0 % ja USA turuosa oli uurimisperioodil 2,7 %. Järgmises tabelis on näidatud Hiina RV järel nelja suurima impordiriigi ja ülejäänud kolmandate riikide impordimahtude, hindade ja turuosa areng Eurostati andmetel. Nagu märgitud põhjenduses 64 tuli Eurostati andmeid Jaapani kohta natuke kohendada, et jätta välja tehingute väärast aruandlusest põhjustatud moonutused.

Tabel 17

Muudest riikidest pärit import

Riik

2006

2007

2008

2009

Uurimisperiood

Jaapan

Maht (tonnides)

5 801

7 211

6 955

6 753

4 445

Turuosa (%)

4,4 %

4,7 %

5,2 %

6,6 %

5,2 %

Keskmine hind (eurodes)

7 981

7 396

8 591

11 634

9 596

Ukraina

Maht (tonnides)

7 820

8 536

7 904

4 659

4 431

Turuosa (%)

5,9 %

5,6 %

5,9 %

4,5 %

5,2 %

Keskmine hind (eurodes)

6 775

9 212

8 100

6 336

6 031

India

Maht (tonnides)

3 664

4 323

3 461

3 265

2 540

Turuosa (%)

2,8 %

2,8 %

2,6 %

3,2 %

3,0 %

Keskmine hind (eurodes)

5 519

6 874

6 789

3 929

4 111

USA

Maht (tonnides)

3 739

6 019

2 724

2 740

2 344

Turuosa (%)

2,8 %

3,9 %

2,0 %

2,7 %

2,7 %

Keskmine hind (eurodes)

16 235

5 597

12 892

11 175

11 054

Muud riigid

Maht (tonnides)

14 394

9 709

8 063

5 183

5 542

Turuosa (%)

10,9 %

6,3 %

6,0 %

5,0 %

6,5 %

Keskmine hind (eurodes)

6 643

7 880

8 553

6 695

6 497

Kolmandad riigid kokku, välja arvatud Hiina RV

Maht (tonnides)

35 418

35 797

29 107

22 600

19 303

Turuosa (%)

26,8 %

23,3 %

21,8 %

22,0 %

22,5 %

Keskmine hind (eurodes)

5 586

7 540

8 453

8 392

7 484

| (99) | Nagu tabelist näha, suurendas Jaapan vaatlusalusel perioodil oma turuosa 0,8 protsendipunkti võrra 4,4 %-lt kuni 5,2 %-ni. Jaapani impordihinnad tunduvad siiski olevat rohkem võrreldavad liidu hindadega kui Hiina RV hindadega. Kõige olulisem on see, et uurimisperioodil olid Jaapani impordihinnad märkimisväärselt kõrgemad kui liidu tootmisharus. |
| --- | --- |

(99)

Nagu tabelist näha, suurendas Jaapan vaatlusalusel perioodil oma turuosa 0,8 protsendipunkti võrra 4,4 %-lt kuni 5,2 %-ni. Jaapani impordihinnad tunduvad siiski olevat rohkem võrreldavad liidu hindadega kui Hiina RV hindadega. Kõige olulisem on see, et uurimisperioodil olid Jaapani impordihinnad märkimisväärselt kõrgemad kui liidu tootmisharus.

| (100) | USAst pärit impordi hind oli vaatlusalusel perioodil tunduvalt kõrgem kui liidu tootmisharu impordihind (välja arvatud 2007. aastal). Ukraina ja India impordi keskmised hinnad olid küll keskmiselt madalamad kui liidu hinnad, kuid mõlemad säilitasid suhteliselt stabiilse turuosa liidu turul. Ukraina turuosa vähenes vaatlusalusel perioodil 5,9 %-lt kuni 5,2 %-ni, samas kui India turuosa kasvas 2,8 %-lt kuni 3,0 %-ni. |
| --- | --- |

(100)

USAst pärit impordi hind oli vaatlusalusel perioodil tunduvalt kõrgem kui liidu tootmisharu impordihind (välja arvatud 2007. aastal). Ukraina ja India impordi keskmised hinnad olid küll keskmiselt madalamad kui liidu hinnad, kuid mõlemad säilitasid suhteliselt stabiilse turuosa liidu turul. Ukraina turuosa vähenes vaatlusalusel perioodil 5,9 %-lt kuni 5,2 %-ni, samas kui India turuosa kasvas 2,8 %-lt kuni 3,0 %-ni.

| (101) | Kokkuvõttes vähenes vaatlusalusel perioodil kõigist kolmandatest riikidest (välja arvatud Hiina) pärit impordi turuosa 4,3 protsendipunkti (26,8 %-lt 22,5 %-ni). Kokku langes kõigi kolmandate riikide (välja arvatud Hiina RV) keskmine impordihind vaatlusalusel perioodil 34 % (5 586 eurolt 7 484 euroni tonni kohta), mis on teravas kontrastis 9 %-lise langusega juba niigi madalas Hiina impordi hinnas ja 8 %-lise kukkumisega liidu keskmises müügihinnas. |
| --- | --- |

(101)

Kokkuvõttes vähenes vaatlusalusel perioodil kõigist kolmandatest riikidest (välja arvatud Hiina) pärit impordi turuosa 4,3 protsendipunkti (26,8 %-lt 22,5 %-ni). Kokku langes kõigi kolmandate riikide (välja arvatud Hiina RV) keskmine impordihind vaatlusalusel perioodil 34 % (5 586 eurolt 7 484 euroni tonni kohta), mis on teravas kontrastis 9 %-lise langusega juba niigi madalas Hiina impordi hinnas ja 8 %-lise kukkumisega liidu keskmises müügihinnas.

| (102) | Eelöeldu põhjal võib järeldada, et muudest kolmandatest riikidest kui Hiina RVst pärit import ei aidanud kaasa liidu tootmisharu kantud kahju tekkimisele uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(102)

Eelöeldu põhjal võib järeldada, et muudest kolmandatest riikidest kui Hiina RVst pärit import ei aidanud kaasa liidu tootmisharu kantud kahju tekkimisele uurimisperioodil.

3.2.   Turukõikumise ja majanduskriisi mõju

| (103) | Kuigi aastat 2007 ning samuti 2008. aasta kolme esimest kvartalit võib kirjeldada roostevabast terasest torude puhul kui jõuliselt õitsvat turgu, avaldas finants- ja majanduskriis siiski suur mõju ka sellele sektorile. Majandusliku aktiivsuse langus algas 2008. aasta viimases kvartalis, jätkus kogu 2009. aastal ning mõjutas isegi 2010. aasta esimest poolt, mõjutades seega kogu uurimisperioodi. Kõik see kajastub selgelt liidu tarbimises, mis saavutas tipu 2007. aastal ning kahanes seejärel aasta aastalt (vt tabel 1). |
| --- | --- |

(103)

Kuigi aastat 2007 ning samuti 2008. aasta kolme esimest kvartalit võib kirjeldada roostevabast terasest torude puhul kui jõuliselt õitsvat turgu, avaldas finants- ja majanduskriis siiski suur mõju ka sellele sektorile. Majandusliku aktiivsuse langus algas 2008. aasta viimases kvartalis, jätkus kogu 2009. aastal ning mõjutas isegi 2010. aasta esimest poolt, mõjutades seega kogu uurimisperioodi. Kõik see kajastub selgelt liidu tarbimises, mis saavutas tipu 2007. aastal ning kahanes seejärel aasta aastalt (vt tabel 1).

| (104) | Kahtlemata avaldas majandusliku aktiivsuse langusest tulenenud tarbimise vähenemine samuti mõju liidu tootmisharu olukorrale. Tuleb siiski märkida, et seda negatiivset mõju võimendas veelgi Hiinast pärit dumpinguhinnaga import, mis lõi alla liidu tootmisharu hindasid. Kuigi võib arvata, et majanduslangus mõjutas uurimisperioodil kantud kahju suurust, ei vähenda see mingil juhul liidu turul dumpinguhinnaga müüdud Hiinast pärit impordi kahjulikku mõju. Sellise Hiinast tuleneva kõlvatu konkurentsi ning sellest liidu tootjatele põhjustatud mahu- ja hinnasurve puudumisel oleks liidu tootjatel olnud võimalik säilitada oma müügihindade tase ja tulusus suhteliselt rahuldaval tasemel isegi langeva nõudluse olukorras. |
| --- | --- |

(104)

Kahtlemata avaldas majandusliku aktiivsuse langusest tulenenud tarbimise vähenemine samuti mõju liidu tootmisharu olukorrale. Tuleb siiski märkida, et seda negatiivset mõju võimendas veelgi Hiinast pärit dumpinguhinnaga import, mis lõi alla liidu tootmisharu hindasid. Kuigi võib arvata, et majanduslangus mõjutas uurimisperioodil kantud kahju suurust, ei vähenda see mingil juhul liidu turul dumpinguhinnaga müüdud Hiinast pärit impordi kahjulikku mõju. Sellise Hiinast tuleneva kõlvatu konkurentsi ning sellest liidu tootjatele põhjustatud mahu- ja hinnasurve puudumisel oleks liidu tootjatel olnud võimalik säilitada oma müügihindade tase ja tulusus suhteliselt rahuldaval tasemel isegi langeva nõudluse olukorras.

| (105) | Tegelikult võib uurimisperioodil liidu tootmisharu hindasid tugevalt alla löönud Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi mõju pidada majanduskriisi tingimustes veelgi kahjulikumaks, kuna müügimahud ja -hinnad olid madala tarbimise tõttu juba niigi surve all. |
| --- | --- |

(105)

Tegelikult võib uurimisperioodil liidu tootmisharu hindasid tugevalt alla löönud Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi mõju pidada majanduskriisi tingimustes veelgi kahjulikumaks, kuna müügimahud ja -hinnad olid madala tarbimise tõttu juba niigi surve all.

| (106) | Võttes arvesse eespool kirjeldatud olukorda, ei saa majandussurutist pidada võimalikuks teguriks, mis võiks kõrvaldada põhjusliku seose liidu tootmisharu kantud kahju ja Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga impordi vahel. |
| --- | --- |

(106)

Võttes arvesse eespool kirjeldatud olukorda, ei saa majandussurutist pidada võimalikuks teguriks, mis võiks kõrvaldada põhjusliku seose liidu tootmisharu kantud kahju ja Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga impordi vahel.

3.3.   Liidu tootmisharu eksporditegevus

| (107) | Liidu tootmisharu ekspordimüüki uurides selgub, et eksport vähenes vähem kui müük siseturul, olenemata sellest, kas uuriti kõiki liidu tootjaid või ainult valimisse kuuluvaid tootjaid. Liidu tootjate ekspordimüügi puhul vaatlusalusel perioodil täheldati järgmist arengut.

  Tabel 18












  Liidu tootmisharu – ekspordimüük (tonni) sõltumatutele klientidele |
| --- | --- |
| Kõik ELi tootjad | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | Uurimisperiood |
| Indekseeritud | 100 | 99 | 108 | 88 | 64 |

(107)

Liidu tootmisharu ekspordimüüki uurides selgub, et eksport vähenes vähem kui müük siseturul, olenemata sellest, kas uuriti kõiki liidu tootjaid või ainult valimisse kuuluvaid tootjaid. Liidu tootjate ekspordimüügi puhul vaatlusalusel perioodil täheldati järgmist arengut.

Tabel 18

Liidu tootmisharu – ekspordimüük (tonni) sõltumatutele klientidele

Kõik ELi tootjad

2006

2007

2008

2009

Uurimisperiood

Indekseeritud

100

99

108

88

64

| (108) | Tuleb märkida, et liidu tootmisharu ekspordimüük kahanes aeglasemalt kui müük liidu turul. See võib viidata sellele, et Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga impordi surve on eriti tugev liidu turul. Võttes arvesse seda näitajat ning samuti ekspordi olulist osa liidu tootmisharu kogumüügis (vaatlusalusel perioodil pidevalt 39–45 %) võib kahtlemata välistada liidu tootjate konkurentsivõime puudumise maailmaturul. |
| --- | --- |

(108)

Tuleb märkida, et liidu tootmisharu ekspordimüük kahanes aeglasemalt kui müük liidu turul. See võib viidata sellele, et Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga impordi surve on eriti tugev liidu turul. Võttes arvesse seda näitajat ning samuti ekspordi olulist osa liidu tootmisharu kogumüügis (vaatlusalusel perioodil pidevalt 39–45 %) võib kahtlemata välistada liidu tootjate konkurentsivõime puudumise maailmaturul.

3.4.   Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi konkurentsivõime ja liidu tootmisharu tootmiskulud

| (109) | Sulamihinna suur muutuvus ning samuti turunõudluse üldine areng tõid kaasa uurimisaluse toote peamise tooraine hindade märkimisväärse kõikumise. Liidu tootmisharu keskmine tootmiskulu ühiku kohta arenes vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 19












  Liidu tootmisharu –tootmiskulu (eurot/tonn) |
| --- | --- |
| Valimisse kuuluvad tootjad | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | Uurimisperiood |
| Indekseeritud | 100 | 120 | 119 | 124 | 118 |

(109)

Sulamihinna suur muutuvus ning samuti turunõudluse üldine areng tõid kaasa uurimisaluse toote peamise tooraine hindade märkimisväärse kõikumise. Liidu tootmisharu keskmine tootmiskulu ühiku kohta arenes vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 19

Liidu tootmisharu –tootmiskulu (eurot/tonn)

Valimisse kuuluvad tootjad

2006

2007

2008

2009

Uurimisperiood

Indekseeritud

100

120

119

124

118

| (110) | Nagu juba märgitud põhjenduses 78, on Hiina RV peamiste toorainete turg tugevasti moonutatud. Tundub, et sellised moonutused võimaldavad Hiina RV eksportivatel tootjatel vaatlusaluse toote ekspordimüüki liidu turule hinnaga, mis ei ole nii tundlik tooraine hindadele, ning selle tagajärjeks on hinnad, mis löövad liidu turu hinnad tugevalt alla. Teisisõnu on roostevabast terasest torude tootjatel Hiina RVs moonutuste tõttu Hiina tooraine turul ebaaus konkurentsieelis liidu tootmisharu ees. Need moonutused võisid lubada Hiina tootjatel hoida Hiina RVst pärit impordi hinda madalal tasemel. |
| --- | --- |

(110)

Nagu juba märgitud põhjenduses 78, on Hiina RV peamiste toorainete turg tugevasti moonutatud. Tundub, et sellised moonutused võimaldavad Hiina RV eksportivatel tootjatel vaatlusaluse toote ekspordimüüki liidu turule hinnaga, mis ei ole nii tundlik tooraine hindadele, ning selle tagajärjeks on hinnad, mis löövad liidu turu hinnad tugevalt alla. Teisisõnu on roostevabast terasest torude tootjatel Hiina RVs moonutuste tõttu Hiina tooraine turul ebaaus konkurentsieelis liidu tootmisharu ees. Need moonutused võisid lubada Hiina tootjatel hoida Hiina RVst pärit impordi hinda madalal tasemel.

4.   Järeldus põhjusliku seose kohta

| (111) | Eespool esitatud analüüsist nähtub, et Hiina RVst pärit impordi kogus on suurenenud ja selle turuosa on vaatlusalusel perioodil oluliselt kasvanud. Lisaks sellele toodi kõnealused impordikogused liidu turule dumpinguhinnaga, mis lõi tugevalt alla liidu tootmisharu hindasid. Kuigi teatava perioodi vältel suutis liidu tootmisharu korvata sellisest survest tulenevat negatiivset mõju tänu 2007. ja 2008. aastal valitsenud erakordselt soodsatele turutingimustele, ei olnud see enam võimalik pärast kriisi tõttu oluliselt vähenenud nõudlust. |
| --- | --- |

(111)

Eespool esitatud analüüsist nähtub, et Hiina RVst pärit impordi kogus on suurenenud ja selle turuosa on vaatlusalusel perioodil oluliselt kasvanud. Lisaks sellele toodi kõnealused impordikogused liidu turule dumpinguhinnaga, mis lõi tugevalt alla liidu tootmisharu hindasid. Kuigi teatava perioodi vältel suutis liidu tootmisharu korvata sellisest survest tulenevat negatiivset mõju tänu 2007. ja 2008. aastal valitsenud erakordselt soodsatele turutingimustele, ei olnud see enam võimalik pärast kriisi tõttu oluliselt vähenenud nõudlust.

| (112) | Lisaks on analüüsitud muid tegureid, mis võisid liidu tootmisharu kahjustada. Siinkohal leiti, et muudest kolmandatest riikidest pärit import, majanduskriisi mõju, liidu tootmisharu ekspordinäitajad ja muud tegurid, sealhulgas moonutused Hiina RV tooraine turul, ei tundu olevat sellised, mis kõrvaldaksid kindlaks tehtud põhjusliku seose dumpinguhinnaga impordi ja uurimisperioodil liidu tootmisharu kantud kahju vahel. |
| --- | --- |

(112)

Lisaks on analüüsitud muid tegureid, mis võisid liidu tootmisharu kahjustada. Siinkohal leiti, et muudest kolmandatest riikidest pärit import, majanduskriisi mõju, liidu tootmisharu ekspordinäitajad ja muud tegurid, sealhulgas moonutused Hiina RV tooraine turul, ei tundu olevat sellised, mis kõrvaldaksid kindlaks tehtud põhjusliku seose dumpinguhinnaga impordi ja uurimisperioodil liidu tootmisharu kantud kahju vahel.

| (113) | Toetudes eelnevale analüüsile, milles on nõuetekohaselt esile toodud ja eristatud ühelt poolt kõikide teadaolevate tegurite mõju liidu tootmisharu olukorrale ja teiselt poolt dumpinguhindadega ekspordi kahjustav mõju, tehakse esialgne järeldus, et Hiina RVst pärit import on tekitanud liidu tootmisharule olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 6 tähenduses. |
| --- | --- |

(113)

Toetudes eelnevale analüüsile, milles on nõuetekohaselt esile toodud ja eristatud ühelt poolt kõikide teadaolevate tegurite mõju liidu tootmisharu olukorrale ja teiselt poolt dumpinguhindadega ekspordi kahjustav mõju, tehakse esialgne järeldus, et Hiina RVst pärit import on tekitanud liidu tootmisharule olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 6 tähenduses.

F.   LIIDU HUVID

| (114) | Kooskõlas algmääruse artikliga 21 uuris komisjon, kas olenemata dumpingu, kahju ja põhjusliku seose kohta tehtud järeldustest, on põhjuseid, millest tulenevalt saaks komisjon teha ühese otsuse, et meetmete võtmine ei oleks käesoleval juhul liidu huvides. Sel eesmärgil hindas komisjon algmääruse artikli 21 lõike 1 kohaselt meetmete eeldatavat mõju kõikidele asjaomastele isikutele, samuti meetmete võtmata jätmise tõenäolisi tagajärgi. |
| --- | --- |

(114)

Kooskõlas algmääruse artikliga 21 uuris komisjon, kas olenemata dumpingu, kahju ja põhjusliku seose kohta tehtud järeldustest, on põhjuseid, millest tulenevalt saaks komisjon teha ühese otsuse, et meetmete võtmine ei oleks käesoleval juhul liidu huvides. Sel eesmärgil hindas komisjon algmääruse artikli 21 lõike 1 kohaselt meetmete eeldatavat mõju kõikidele asjaomastele isikutele, samuti meetmete võtmata jätmise tõenäolisi tagajärgi.

| (115) | Komisjon saatis sõltumatutele importijatele ja kasutajatele küsimustikud. Ettenähtud tähtaja jooksul vastasid küsimustikule kaks importijat ja üks kasutaja. |
| --- | --- |

(115)

Komisjon saatis sõltumatutele importijatele ja kasutajatele küsimustikud. Ettenähtud tähtaja jooksul vastasid küsimustikule kaks importijat ja üks kasutaja.

1.   Liidu tootmisharu huvid

| (116) | Üks liidu tootja oli dumpinguvastaste meetmete kehtestamise vastu, sest ta tellib töötlemata roostevabast terasest õõnesprofiile osaliselt Hiina RVst, et valmistada neist viimistletud torud neid edasi töödeldes. Selle tootja toodang moodustab siiski alla 2 % liidu kogutoodangust. |
| --- | --- |

(116)

Üks liidu tootja oli dumpinguvastaste meetmete kehtestamise vastu, sest ta tellib töötlemata roostevabast terasest õõnesprofiile osaliselt Hiina RVst, et valmistada neist viimistletud torud neid edasi töödeldes. Selle tootja toodang moodustab siiski alla 2 % liidu kogutoodangust.

| (117) | Tuletatakse meelde, et kahjunäitajad arenesid üldiselt negatiivses suunas ning et eelkõige liidu tootmisharu, toodangu, müügimahu, turuosa ja finantstulemustega seotud kahjunäitajad nagu tulusus ja investeeringutasuvus, olid kõige halvemad. |
| --- | --- |

(117)

Tuletatakse meelde, et kahjunäitajad arenesid üldiselt negatiivses suunas ning et eelkõige liidu tootmisharu, toodangu, müügimahu, turuosa ja finantstulemustega seotud kahjunäitajad nagu tulusus ja investeeringutasuvus, olid kõige halvemad.

| (118) | Eeldatakse, et meetmete kehtestamine vähendab hinnalangust ja turuosa kahanemist ning et liidu tootmisharu müügihinnad hakkavad taastuma, mille tulemusena paraneb oluliselt liidu tootmisharu finantsolukord. |
| --- | --- |

(118)

Eeldatakse, et meetmete kehtestamine vähendab hinnalangust ja turuosa kahanemist ning et liidu tootmisharu müügihinnad hakkavad taastuma, mille tulemusena paraneb oluliselt liidu tootmisharu finantsolukord.

| (119) | On tõenäoline, et kui dumpinguvastaseid meetmeid ei kehtestata, jätkub liidu tootmisharu turu- ja finantsolukorra halvenemine. Eeldatakse, et sellise juhul kahaneb liidu tootmisharu turuosa veelgi, kuna tootmisharu ei ole enam suuteline järgima Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga impordist tulenevaid turuhindu. Selle tõttu vähendataks tõenäoliselt tootmismahtu veelgi ja suletaks liidu tootmisrajatisi ning selle tulemuseks oleks suure hulga töökohtade kaotus. |
| --- | --- |

(119)

On tõenäoline, et kui dumpinguvastaseid meetmeid ei kehtestata, jätkub liidu tootmisharu turu- ja finantsolukorra halvenemine. Eeldatakse, et sellise juhul kahaneb liidu tootmisharu turuosa veelgi, kuna tootmisharu ei ole enam suuteline järgima Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga impordist tulenevaid turuhindu. Selle tõttu vähendataks tõenäoliselt tootmismahtu veelgi ja suletaks liidu tootmisrajatisi ning selle tulemuseks oleks suure hulga töökohtade kaotus.

| (120) | Võttes arvesse kõiki eespool esitatud argumente, tehakse esialgne järeldus, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine oleks liidu tootmisharu huvides. |
| --- | --- |

(120)

Võttes arvesse kõiki eespool esitatud argumente, tehakse esialgne järeldus, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine oleks liidu tootmisharu huvides.

2.   Liidus asuvate sõltumatute importijate huvid

| (121) | Nagu on märgitud eespool, sõltumatute importijate puhul väljavõttelist uuringut ei kohaldatud, kuna uurimises tegid täielikult koostööd üksnes kaks sõltumatut importijat, kes vastasid küsimustikule. Ainult väike osa nende kahe importija käibest oli seotud Hiina RVst pärit vaatlusaluse toote edasimüügiga. |
| --- | --- |

(121)

Nagu on märgitud eespool, sõltumatute importijate puhul väljavõttelist uuringut ei kohaldatud, kuna uurimises tegid täielikult koostööd üksnes kaks sõltumatut importijat, kes vastasid küsimustikule. Ainult väike osa nende kahe importija käibest oli seotud Hiina RVst pärit vaatlusaluse toote edasimüügiga.

| (122) | Peale selle moodustas kõnealuse kahe importija deklareeritud import Hiina RVst pärit koguimpordist uurimisperioodil väga väikese osa (alla 10 %). Võttes arvesse kõrget marginaali, mida importijad rakendasid uurimisperioodil vaatlusaluse toote edasimüügil, võib eeldada, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamise tõttu võib nende tulusus väheneda. Kumbki importijatest ei esitanud siiski märkuseid selle kohta, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine kahjustaks nende huve. Kuna mõlemad importijad müüvad edasi ka muu kui Hiina päritoluga roostevabast terasest torusid (sh liidu päritoluga torud), võivad nad otsustada teha ostud muudelt kui Hiina tarnijatel, kelle suhtes tollimakse ei kohaldata. |
| --- | --- |

(122)

Peale selle moodustas kõnealuse kahe importija deklareeritud import Hiina RVst pärit koguimpordist uurimisperioodil väga väikese osa (alla 10 %). Võttes arvesse kõrget marginaali, mida importijad rakendasid uurimisperioodil vaatlusaluse toote edasimüügil, võib eeldada, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamise tõttu võib nende tulusus väheneda. Kumbki importijatest ei esitanud siiski märkuseid selle kohta, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine kahjustaks nende huve. Kuna mõlemad importijad müüvad edasi ka muu kui Hiina päritoluga roostevabast terasest torusid (sh liidu päritoluga torud), võivad nad otsustada teha ostud muudelt kui Hiina tarnijatel, kelle suhtes tollimakse ei kohaldata.

| (123) | Ükski teine importija koostöö tegemiseks küsimustikule ei vastanud ega esitanud põhjendatud märkusi. Selle põhjal tehti esialgne järeldus, et ajutiste meetmete kehtestamisel ei ole olulist negatiivset mõju ELi importijate huvidele. |
| --- | --- |

(123)

Ükski teine importija koostöö tegemiseks küsimustikule ei vastanud ega esitanud põhjendatud märkusi. Selle põhjal tehti esialgne järeldus, et ajutiste meetmete kehtestamisel ei ole olulist negatiivset mõju ELi importijate huvidele.

3.   Kasutajate huvid

| (124) | Käesoleva menetlusega hõlmatavatel roostevabast terasest õmblusteta torudel on mitu kasutusotstarvet (vt põhjendus 17). Sellest olenemata tegi koostööd ainult üks kasutaja, kes kasutab roostevabast terasest torusid ribidega õhkjahutusradiaatorite ja õhkjahutuskondensaatorite valmistamiseks ning kelle osa Hiinast pärit koguimpordist uurimisperioodil oli alla 1 %. Siiski saab teha esialgse järelduse, et kuna kasutajad tegid väga vähe koostööd, on üldine mõju nende tootmisharu tulususele ja majanduslikule olukorrale üpris väike. |
| --- | --- |

(124)

Käesoleva menetlusega hõlmatavatel roostevabast terasest õmblusteta torudel on mitu kasutusotstarvet (vt põhjendus 17). Sellest olenemata tegi koostööd ainult üks kasutaja, kes kasutab roostevabast terasest torusid ribidega õhkjahutusradiaatorite ja õhkjahutuskondensaatorite valmistamiseks ning kelle osa Hiinast pärit koguimpordist uurimisperioodil oli alla 1 %. Siiski saab teha esialgse järelduse, et kuna kasutajad tegid väga vähe koostööd, on üldine mõju nende tootmisharu tulususele ja majanduslikule olukorrale üpris väike.

| (125) | Selle kasutaja esitatud vastustest ilmneb, et dumpinguvastased meetmed ei mõjutaks seda äriühingut oluliselt, isegi mitte roostevabast terasest torude kasutamise osas. Kui võrrelda vaatlusaluse toote impordi väärtust importtooteid kasutava osakonna käibega, võib mõju pidada väheoluliseks. |
| --- | --- |

(125)

Selle kasutaja esitatud vastustest ilmneb, et dumpinguvastased meetmed ei mõjutaks seda äriühingut oluliselt, isegi mitte roostevabast terasest torude kasutamise osas. Kui võrrelda vaatlusaluse toote impordi väärtust importtooteid kasutava osakonna käibega, võib mõju pidada väheoluliseks.

| (126) | Kõnealuselt kasutajalt saadud andmeid arvesse võttes ei saa siiski välistada võimalust, et teatavaid kasutajate äriühinguid, mis kasutavad Hiina RVst imporditud roostevabast terasest torusid suuremas koguses, mõjutaksid dumpinguvastased meetmed negatiivselt. |
| --- | --- |

(126)

Kõnealuselt kasutajalt saadud andmeid arvesse võttes ei saa siiski välistada võimalust, et teatavaid kasutajate äriühinguid, mis kasutavad Hiina RVst imporditud roostevabast terasest torusid suuremas koguses, mõjutaksid dumpinguvastased meetmed negatiivselt.

| (127) | Ainsa koostööd teinud kasutaja esitatud andmete põhjal ei ole võimalik hinnata kasutajate kogu tootmisharu tööhõive suurust liidus, kuna kõnealune kasutaja esindab vaid väga väikest osa kasutajate tootmisharust ja vaatlusalust toodet kasutatakse väga mitmesugustel kasutusotstarvetel. |
| --- | --- |

(127)

Ainsa koostööd teinud kasutaja esitatud andmete põhjal ei ole võimalik hinnata kasutajate kogu tootmisharu tööhõive suurust liidus, kuna kõnealune kasutaja esindab vaid väga väikest osa kasutajate tootmisharust ja vaatlusalust toodet kasutatakse väga mitmesugustel kasutusotstarvetel.

| (128) | Tuleks ka märkida, et meetmete tase tõenäoliselt ei hoia ära Hiina impordi tarnimise jätkumist liidu turule, ehkki kõrgemate hindadega, mis ei kahjusta liidu tootmisharu. Lisaks nii liidu tootmisharu rakendamata tootmisvõimsus kui ka alternatiivsete impordiallikate olemasolu muude kolmandate riikide näol osutab sellele, et roostevabast terasest torude tarnimine liidu turule ei ole ohus. |
| --- | --- |

(128)

Tuleks ka märkida, et meetmete tase tõenäoliselt ei hoia ära Hiina impordi tarnimise jätkumist liidu turule, ehkki kõrgemate hindadega, mis ei kahjusta liidu tootmisharu. Lisaks nii liidu tootmisharu rakendamata tootmisvõimsus kui ka alternatiivsete impordiallikate olemasolu muude kolmandate riikide näol osutab sellele, et roostevabast terasest torude tarnimine liidu turule ei ole ohus.

| (129) | Liidu tootmisharu hiljutistest raskustest olenemata on see jätkuvalt suurim liidu kasutajate tootmisharu tarnija. Kui meetmed ei kehtestataks ja liidu tootmisharu finantsolukord halveneks veelgi, ei oleks kindel, kas liidu tootmisharu saaks tegevust jätkata ning see ohustaks omakorda tarneid liidus asuvatele kasutajatele. |
| --- | --- |

(129)

Liidu tootmisharu hiljutistest raskustest olenemata on see jätkuvalt suurim liidu kasutajate tootmisharu tarnija. Kui meetmed ei kehtestataks ja liidu tootmisharu finantsolukord halveneks veelgi, ei oleks kindel, kas liidu tootmisharu saaks tegevust jätkata ning see ohustaks omakorda tarneid liidus asuvatele kasutajatele.

| (130) | Võttes arvesse dumpinguvastaste meetmete üldist mõju, on ilmne, et nende positiivne mõju liidu tootmisharule kaalub üles negatiivse mõju muudele huvirühmadele. Seega järeldatakse esialgu, et dumpinguvastased meetmed ei ole vastuolus liidu huvidega. |
| --- | --- |

(130)

Võttes arvesse dumpinguvastaste meetmete üldist mõju, on ilmne, et nende positiivne mõju liidu tootmisharule kaalub üles negatiivse mõju muudele huvirühmadele. Seega järeldatakse esialgu, et dumpinguvastased meetmed ei ole vastuolus liidu huvidega.

4.   Järeldus liidu huvide kohta

| (131) | Lõpetuseks võib eeldada, et meetmete kehtestamine Hiina RVst pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes annab liidu tootmisharule võimaluse parandada oma olukorda, suurendades müügimahtu, tõstes müügihindu ja suurendades turuosa. Kuigi võib ilmneda mõningane negatiivne mõju, nt kulude kasv teatavate kasutajate jaoks, ei ole see tõenäoliselt märkimisväärne võrreldes tootjate ja nende tarnijate eeldatava kasuga. |
| --- | --- |

(131)

Lõpetuseks võib eeldada, et meetmete kehtestamine Hiina RVst pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes annab liidu tootmisharule võimaluse parandada oma olukorda, suurendades müügimahtu, tõstes müügihindu ja suurendades turuosa. Kuigi võib ilmneda mõningane negatiivne mõju, nt kulude kasv teatavate kasutajate jaoks, ei ole see tõenäoliselt märkimisväärne võrreldes tootjate ja nende tarnijate eeldatava kasuga.

| (132) | Eespool öeldu põhjal järeldatakse esialgu, et puuduvad kaalukad põhjused, mis õigustaksid Hiina RVst pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes ajutiste meetmete kehtestamata jätmist. |
| --- | --- |

(132)

Eespool öeldu põhjal järeldatakse esialgu, et puuduvad kaalukad põhjused, mis õigustaksid Hiina RVst pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes ajutiste meetmete kehtestamata jätmist.

G.   AJUTISED DUMPINGUVASTASED MEETMED

| (133) | Dumpingu, kahju, põhjusliku seose ja liidu huvide kohta tehtud järeldusi silmas pidades tuleb Hiina Rahvavabariigist pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes kehtestada ajutised meetmed, et vältida dumpinguhinnaga impordi põhjustatud edasist kahju liidu tootmisharule. |
| --- | --- |

(133)

Dumpingu, kahju, põhjusliku seose ja liidu huvide kohta tehtud järeldusi silmas pidades tuleb Hiina Rahvavabariigist pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes kehtestada ajutised meetmed, et vältida dumpinguhinnaga impordi põhjustatud edasist kahju liidu tootmisharule.

1.   Kahju kõrvaldamist võimaldav tase

| (134) | Ajutised meetmed Hiinast pärit impordi suhtes tuleks kehtestada tasemel, mis oleks dumpingu kõrvaldamiseks piisav, ületamata seejuures liidu tootmisharule tekitatud kahju, mille on põhjustanud dumpinguhinnaga import. Kahjustava dumpingu mõju kõrvaldamiseks vajaliku tollimaksumäära arvutamisel võetakse arvesse, et mis tahes meetmed peaksid võimaldama liidu tootmisharul katta oma tootmiskulud ja saavutada enne maksude mahaarvamist kasum, mida tootmisharu võiks usutavasti saada tavapärastes konkurentsitingimustes, st dumpinguhinnaga impordi puudumise korral. |
| --- | --- |

(134)

Ajutised meetmed Hiinast pärit impordi suhtes tuleks kehtestada tasemel, mis oleks dumpingu kõrvaldamiseks piisav, ületamata seejuures liidu tootmisharule tekitatud kahju, mille on põhjustanud dumpinguhinnaga import. Kahjustava dumpingu mõju kõrvaldamiseks vajaliku tollimaksumäära arvutamisel võetakse arvesse, et mis tahes meetmed peaksid võimaldama liidu tootmisharul katta oma tootmiskulud ja saavutada enne maksude mahaarvamist kasum, mida tootmisharu võiks usutavasti saada tavapärastes konkurentsitingimustes, st dumpinguhinnaga impordi puudumise korral.

| (135) | Liidu tootmisharu väitis, et kahju kõrvaldamist võimaldava taseme kindlaksmääramiseks tuleks aluseks võtta 12% sihtkasum. Seni esitatud tõenditest ei ilmne siiski, et selline tulusus on tavapärastes turutingimustes saavutatav. Isegi eriti heade tulemustega aastal 2007 ei suutnud liidu tootmisharu saavutada nii kõrget tulususmäära. Uurimise ajal kogutud andmete põhjal tehakse esialgne järeldus, et 5 % kasum on kahju kõrvaldamist võimaldava taseme kindlaksmääramiseks piisav. |
| --- | --- |

(135)

Liidu tootmisharu väitis, et kahju kõrvaldamist võimaldava taseme kindlaksmääramiseks tuleks aluseks võtta 12% sihtkasum. Seni esitatud tõenditest ei ilmne siiski, et selline tulusus on tavapärastes turutingimustes saavutatav. Isegi eriti heade tulemustega aastal 2007 ei suutnud liidu tootmisharu saavutada nii kõrget tulususmäära. Uurimise ajal kogutud andmete põhjal tehakse esialgne järeldus, et 5 % kasum on kahju kõrvaldamist võimaldava taseme kindlaksmääramiseks piisav.

| (136) | Sellest lähtuvalt arvutati liidu tootmisharu samasuguse toote mittekahjustav hind. Mittekahjustava hinna kindlaksmääramiseks lahutati tegelik kasumimarginaal tehasehinnast ja liideti sel viisil arvutatud tasuvuspiiri hinnale eespool osutatud sihtkasumi marginaal. |
| --- | --- |

(136)

Sellest lähtuvalt arvutati liidu tootmisharu samasuguse toote mittekahjustav hind. Mittekahjustava hinna kindlaksmääramiseks lahutati tegelik kasumimarginaal tehasehinnast ja liideti sel viisil arvutatud tasuvuspiiri hinnale eespool osutatud sihtkasumi marginaal.

| (137) | Eespool esitatu tulemusel on esialgsed kahju kõrvaldamist võimaldavad tasemed järgmised:






  Äriühing/äriühingud | Kahju kõrvaldamist võimaldav tase |
| --- | --- | --- |
| Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu | 71,5 % |
| Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan | 48,2 % |
| Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong | 48,0 % |
| I lisas loetletud äriühingud | 56,6 % |
| Kõik teised äriühingud | 71,5 % |

(137)

Eespool esitatu tulemusel on esialgsed kahju kõrvaldamist võimaldavad tasemed järgmised:

Äriühing/äriühingud

Kahju kõrvaldamist võimaldav tase

Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu

71,5 %

Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan

48,2 %

Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong

48,0 %

I lisas loetletud äriühingud

56,6 %

Kõik teised äriühingud

71,5 %

2.   Ajutised meetmed

| (138) | Eespool öeldut silmas pidades ja kooskõlas algmääruse artikli 7 lõikega 2 tuleks kehtestada Hiina RVst pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes ajutine dumpinguvastane tollimaks, mis vastaks väiksema tollimaksu reegli kohaselt dumpingumarginaali ja kahju kõrvaldamist võimaldavale kõige madalamale kindlaks tehtud tasemele, st kõikidel juhtudel kahjumarginaalile. |
| --- | --- |

(138)

Eespool öeldut silmas pidades ja kooskõlas algmääruse artikli 7 lõikega 2 tuleks kehtestada Hiina RVst pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes ajutine dumpinguvastane tollimaks, mis vastaks väiksema tollimaksu reegli kohaselt dumpingumarginaali ja kahju kõrvaldamist võimaldavale kõige madalamale kindlaks tehtud tasemele, st kõikidel juhtudel kahjumarginaalile.

| (139) | Võttes arvesse, et koostööd tegevaid Hiina eksportivaid tootjaid oli väga palju, määratakse kõikide teiste äriühingute suhtes kohaldatav tollimaks sellise valimisse kuuluva koostööd tegeva äriühinguga samale tasemele, kelle tollimaks oli kõige kõrgem. Lisas loetletud koostööd tegevate valimiväliste äriühingute suhtes kohaldatakse ajutist tollimaksumäära, mis on võrdne valimisse kuuluvate äriühingute kaalutud keskmise tollimaksumääraga Eespool esitatut arvesse võttes soovitatakse järgmisi tollimaksumäärasid:






  Äriühing/äriühingud | Ajutine tollimaks |
| --- | --- | --- |
| Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu | 71,5 % |
| Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan | 48,2 % |
| Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong | 48,0 % |
| I lisas loetletud äriühingud | 56,6 % |
| Kõik teised äriühingud | 71,5 % |

(139)

Võttes arvesse, et koostööd tegevaid Hiina eksportivaid tootjaid oli väga palju, määratakse kõikide teiste äriühingute suhtes kohaldatav tollimaks sellise valimisse kuuluva koostööd tegeva äriühinguga samale tasemele, kelle tollimaks oli kõige kõrgem. Lisas loetletud koostööd tegevate valimiväliste äriühingute suhtes kohaldatakse ajutist tollimaksumäära, mis on võrdne valimisse kuuluvate äriühingute kaalutud keskmise tollimaksumääraga Eespool esitatut arvesse võttes soovitatakse järgmisi tollimaksumäärasid:

Äriühing/äriühingud

Ajutine tollimaks

Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu

71,5 %

Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan

48,2 %

Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong

48,0 %

I lisas loetletud äriühingud

56,6 %

Kõik teised äriühingud

71,5 %

| (140) | Käesoleva määrusega äriühingutele kehtestatavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad kehtestati käesoleva uurimise järelduste põhjal. Seepärast kajastavad need olukorda, mis tehti uurimise käigus kindlaks nende äriühingute puhul. Nimetatud tollimaksumäärasid (erinevalt „kõikide teiste äriühingute” suhtes kohaldatavast kogu riiki hõlmavast tollimaksust) kohaldatakse seega üksnes nende toodete impordi puhul, mis on pärit asjaomasest riigist ning mille on tootnud nimetatud äriühingud, seega konkreetsed juriidilised isikud. Imporditavate toodete suhtes, mille tootjaks on mõni teine äriühing, kelle nime ega aadressi ei ole käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetatud, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei tohi nimetatud määrasid kohaldada ning nende puhul kehtib „kõikide teiste äriühingute” suhtes kohaldatav tollimaksumäär. |
| --- | --- |

(140)

Käesoleva määrusega äriühingutele kehtestatavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad kehtestati käesoleva uurimise järelduste põhjal. Seepärast kajastavad need olukorda, mis tehti uurimise käigus kindlaks nende äriühingute puhul. Nimetatud tollimaksumäärasid (erinevalt „kõikide teiste äriühingute” suhtes kohaldatavast kogu riiki hõlmavast tollimaksust) kohaldatakse seega üksnes nende toodete impordi puhul, mis on pärit asjaomasest riigist ning mille on tootnud nimetatud äriühingud, seega konkreetsed juriidilised isikud. Imporditavate toodete suhtes, mille tootjaks on mõni teine äriühing, kelle nime ega aadressi ei ole käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetatud, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei tohi nimetatud määrasid kohaldada ning nende puhul kehtib „kõikide teiste äriühingute” suhtes kohaldatav tollimaksumäär.

| (141) | Iga taotlus kohaldada kõnealuste individuaalsete äriühingute jaoks ette nähtud dumpinguvastase tollimaksu määrasid (näiteks pärast juriidilise isiku nimevahetust või uue tootmise või müügiga tegeleva üksuse asutamist) tuleb viivitamata saata komisjonile (8) koos kõikide vajalike andmetega, eelkõige mis tahes muudatuste kohta äriühingu tootmistegevuses, omamaises või eksportmüügis, mis on seotud näiteks kõnealuse nimevahetuse või kõnealuse muutusega tootmise või müügiga tegelevates üksustes. Vajaduse korral muudetakse määrust vastavalt, ajakohastades nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid. |
| --- | --- |

(141)

Iga taotlus kohaldada kõnealuste individuaalsete äriühingute jaoks ette nähtud dumpinguvastase tollimaksu määrasid (näiteks pärast juriidilise isiku nimevahetust või uue tootmise või müügiga tegeleva üksuse asutamist) tuleb viivitamata saata komisjonile (8) koos kõikide vajalike andmetega, eelkõige mis tahes muudatuste kohta äriühingu tootmistegevuses, omamaises või eksportmüügis, mis on seotud näiteks kõnealuse nimevahetuse või kõnealuse muutusega tootmise või müügiga tegelevates üksustes. Vajaduse korral muudetakse määrust vastavalt, ajakohastades nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid.

| (142) | Et tagada dumpinguvastase tollimaksu nõuetekohane jõustamine, ei tohiks kõikide teiste äriühingute suhtes kohaldatavat tollimaksumäära kohaldada üksnes koostööst hoiduvate eksportijate suhtes, vaid ka nende tootjate suhtes, kes uurimisperioodil liitu ei eksportinud. |
| --- | --- |

(142)

Et tagada dumpinguvastase tollimaksu nõuetekohane jõustamine, ei tohiks kõikide teiste äriühingute suhtes kohaldatavat tollimaksumäära kohaldada üksnes koostööst hoiduvate eksportijate suhtes, vaid ka nende tootjate suhtes, kes uurimisperioodil liitu ei eksportinud.

H.   LÕPPSÄTE

| (143) | Tõrgeteta asjaajamise huvides tuleks määrata ajavahemik, mille jooksul huvitatud isikud, kes andsid endast teada menetluse algatamise teates märgitud tähtaja jooksul, saavad esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda ärakuulamist. Lisaks tuleb märkida, et tollimaksude kehtestamist käsitlevad järeldused käesolevas määruses on ajutised ning need võidakse lõplike meetmete kehtestamise korral uuesti läbi vaadata, |
| --- | --- |

(143)

Tõrgeteta asjaajamise huvides tuleks määrata ajavahemik, mille jooksul huvitatud isikud, kes andsid endast teada menetluse algatamise teates märgitud tähtaja jooksul, saavad esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda ärakuulamist. Lisaks tuleb märkida, et tollimaksude kehtestamist käsitlevad järeldused käesolevas määruses on ajutised ning need võidakse lõplike meetmete kehtestamise korral uuesti läbi vaadata,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit roostevabast terasest õmblusteta torude (välja arvatud külgeühendatud liitmikega gaaside või vedelike juhtimiseks, kasutamiseks tsiviilõhusõidukites) suhtes, mis praegu kuuluvad CN-koodide 7304 11 00, 7304 22 00, 7304 24 00, ex 7304 41 00, 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 ja ex 7304 90 00 (TARICi koodid 7304410090, 7304499390, 7304499590, 7304499990 ja 7304900091) alla.

2.   Ajutine dumpinguvastane tollimaks, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud ja allpool loetletud äriühingute valmistatud toodete netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine:

| Äriühing/äriühingud | Ajutine tollimaks | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- |
| Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu | 71,5 % | B120 |
| Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan | 48,2 % | B118 |
| Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong | 48,0 % | B119 |
| I lisas loetletud äriühingud | 56,6 % | B121 |
| Kõik teised äriühingud | 71,5 % | B999 |

Äriühing/äriühingud

Ajutine tollimaks

TARICi lisakood

Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu

71,5 %

B120

Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan

48,2 %

B118

Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong

48,0 %

B119

I lisas loetletud äriühingud

56,6 %

B121

Kõik teised äriühingud

71,5 %

B999

3.   Lõikes 2 nimetatud äriühingute suhtes kindlaksmääratud individuaalseid tollimaksumäärasid kohaldatakse juhul, kui liikmesriikide tolliasutustele esitatakse II lisas sätestatud nõuetele vastav kehtiv faktuurarve. Kui sellist arvet ei esitata, kohaldatakse kõigi teiste äriühingute suhtes kehtestatud tollimaksumäära.

4.   Lõikes 1 nimetatud toode lubatakse Euroopa Liidus vabasse ringlusse ajutise tollimaksu summa suuruse tagatise esitamisel.

5.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.

Artikkel 2

Ilma et see piiraks nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 20 kohaldamist, võivad huvitatud isikud ühe kuu jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist taotleda selle vastuvõtmise aluseks olnud oluliste faktide ja kaalutlustega seotud üksikasjade avaldamist, esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda komisjonilt ärakuulamist.

Nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 21 lõike 4 kohaselt võivad asjaomased isikud käesoleva määruse kohaldamise kohta arvamust avaldada ühe kuu jooksul pärast selle jõustumist.

Artikkel 3

Määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesoleva määruse artiklit 1 kohaldatakse kuue kuu vältel.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.

Brüssel, 27. juuni 2011

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

1

(2)  ELT C 265, 30.9.2010, lk 10.

2

(3)  Recent trends in steel trade and trade-related policy measures (Hiljutised suundumused terasekaubanduses ja kaubandusega seotud poliitilistes meetmetes), OECD aruanne, 2010, DSTI/SU/SC(2010)15, lk 14; China’s Specialty Steel Subsidies: Massive, Pervasive, and Illegal (Hiina eriterase subsiidiumid: ulatuslikud, kõikjale tungivad ja ebaseaduslikud) 2008, report by the Speciality Steel Industry of North America (Põhja-Ameerika eriomadustega terasetööstuse aruanne), kättesaadav aadressil: http://www.ssina.com/news/releases/pdf_releases/20081014_report.pdf; Chinese government subsidies to the stainless steel industry (Hiina valitsuse subsiidiumid roostevaba terase tööstusele), 2007, report by the Speciality steel industry of North America (Põhja-Ameerika eriomadustega terase tööstuse aruanne), kättesaadav aadressil http://www.ssina.com/news/releases/pdf_releases/chinese_govt_subsidies0407.pdf; samuti „The Reform Myth, How China is using state power to create the world's dominant steel industry” (Reformimüüt. Kuidas Hiina kasutab riigvõimu, et luua maailma juhtivaim terasetööstus), The American Iron & Steel Institute (Ameerika raua- ja teraseinstituut), The Steel Manufacturers Association (Terasetootjate liit), 2010; http://www.ustr.gov/webfm_send/2694.

3

(4)  Ülalnimetatud Põhja-Ameerika eriterase tootmisharu aruanne, milles viidatakse tööstuse ümberstruktureerimise kümnendale viisaastakuplaanile.

4

(5)  The third WTO Review of China’s trade policies and practices and their impact on the functioning of the multilateral trading system” (Kolmas WTO ülevaade Hiina kaubanduspoliitikast ja selle mõjust mitmepoolse kaubandussüsteemi toimimisele), WT/TPR/S/230, kättesaadav aadressil http://www.wto.org/english/tratop_e/tpr_e/tp330_e.htm; ning samuti „The second WTO Review of China’s trade policies and practices and their impact on the functioning of the multilateral trading system” (Teine WTO ülevaade Hiina kaubanduspoliitikast ja selle mõjust mitmepoolse kaubandussüsteemi toimimisele, WT/TPR/S/199, kättesaadav aadressil http://www.wto.org/english/tratop_e/tpr_e/tp299_e.htm.

5

(6)  Vaata eelkõige WT/TPR/S/230, lk 44.

6

(7)  ELT L 188, 18.7.2009, lk 93.

7

(8)

8

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Direction H |
| Office Nerv105 |
| B-1049 Brussels |

European Commission

Directorate-General for Trade

Direction H

Office Nerv105

B-1049 Brussels

---

I LISA

| (1) | Baofeng Steel Group Co.Ltd., Lishui, |
| --- | --- |

(1)

Baofeng Steel Group Co.Ltd., Lishui,

| (2) | Changzhou City Lianyi Special Stainless Steel Tube Co.Ltd., Changzhou, |
| --- | --- |

(2)

Changzhou City Lianyi Special Stainless Steel Tube Co.Ltd., Changzhou,

| (3) | Huadi Steel Group Co.Ltd., Wenzhou, |
| --- | --- |

(3)

Huadi Steel Group Co.Ltd., Wenzhou,

| (4) | Huzhou Fengtai Stainless Steel Pipes Co.Ltd, Huzhou, |
| --- | --- |

(4)

Huzhou Fengtai Stainless Steel Pipes Co.Ltd, Huzhou,

| (5) | Huzhou Gaolin Stainless Steel Tube Manufacture Co.Ltd., Huzhou, |
| --- | --- |

(5)

Huzhou Gaolin Stainless Steel Tube Manufacture Co.Ltd., Huzhou,

| (6) | Huzhou Zhongli Stainless Steel Pipe Co.Ltd., Huzhou, |
| --- | --- |

(6)

Huzhou Zhongli Stainless Steel Pipe Co.Ltd., Huzhou,

| (7) | Jiangsu Wujin Stainless Steel Pipe Group Co.Ltd., Beijing, |
| --- | --- |

(7)

Jiangsu Wujin Stainless Steel Pipe Group Co.Ltd., Beijing,

| (8) | Jiangyin Huachang Stainless Steel Pipe Co.Ltd., Jiangyin, |
| --- | --- |

(8)

Jiangyin Huachang Stainless Steel Pipe Co.Ltd., Jiangyin,

| (9) | Lixue Group Co.Ltd., Ruian, |
| --- | --- |

(9)

Lixue Group Co.Ltd., Ruian,

| (10) | Shanghai Crystal Palace Pipe Co.Ltd., Shanghai, |
| --- | --- |

(10)

Shanghai Crystal Palace Pipe Co.Ltd., Shanghai,

| (11) | Shanghai Hongji NanboBaoluo Stainless Steel Tube Co., Ltd., Shanghai, |
| --- | --- |

(11)

Shanghai Hongji NanboBaoluo Stainless Steel Tube Co., Ltd., Shanghai,

| (12) | Shanghai Shangshang Stainless Steel Pipe Co.Ltd., Shanghai, |
| --- | --- |

(12)

Shanghai Shangshang Stainless Steel Pipe Co.Ltd., Shanghai,

| (13) | Shanghai Tianbao Stainless Steel Co.Ltd., Shanghai, |
| --- | --- |

(13)

Shanghai Tianbao Stainless Steel Co.Ltd., Shanghai,

| (14) | Shanghai Tianyang Steel Tube Co.Ltd, Shanghai, |
| --- | --- |

(14)

Shanghai Tianyang Steel Tube Co.Ltd, Shanghai,

| (15) | Wen zZhou Xindeda Stainless Steel Material Co.Ltd., Wenzhou, |
| --- | --- |

(15)

Wen zZhou Xindeda Stainless Steel Material Co.Ltd., Wenzhou,

| (16) | Wenzhou Baorui Steel Co.Ltd., Wenzhou, |
| --- | --- |

(16)

Wenzhou Baorui Steel Co.Ltd., Wenzhou,

| (17) | Zhejiang Conform Stainless Steel Tube Co.Ltd., Jixing, |
| --- | --- |

(17)

Zhejiang Conform Stainless Steel Tube Co.Ltd., Jixing,

| (18) | Zhejiang Easter Steel Pipe Co.Ltd., Jiaxing, |
| --- | --- |

(18)

Zhejiang Easter Steel Pipe Co.Ltd., Jiaxing,

| (19) | Zhejiang Five - Star Steel Tube Manufacturing Co.Ltd., Wenzhou, |
| --- | --- |

(19)

Zhejiang Five - Star Steel Tube Manufacturing Co.Ltd., Wenzhou,

| (20) | Zhejiang Guobang Steel Co.Ltd., Lishui, |
| --- | --- |

(20)

Zhejiang Guobang Steel Co.Ltd., Lishui,

| (21) | Zhejiang Hengyuan Steel Co.Ltd., Lishui, |
| --- | --- |

(21)

Zhejiang Hengyuan Steel Co.Ltd., Lishui,

| (22) | Zhejiang Jiashang Stainless Steel Co.Ltd., Jiaxing City, |
| --- | --- |

(22)

Zhejiang Jiashang Stainless Steel Co.Ltd., Jiaxing City,

| (23) | Zhejiang Jinxin Stainless Steel Manufacture Co.Ltd., Xiping Town, |
| --- | --- |

(23)

Zhejiang Jinxin Stainless Steel Manufacture Co.Ltd., Xiping Town,

| (24) | Zhejiang Jiuli Hi-Tech Metals Co.Ltd., Huzhou, |
| --- | --- |

(24)

Zhejiang Jiuli Hi-Tech Metals Co.Ltd., Huzhou,

| (25) | Zhejiang Kanglong Steel Co.Ltd., Lishui, |
| --- | --- |

(25)

Zhejiang Kanglong Steel Co.Ltd., Lishui,

| (26) | Zhejiang Qiangli Stainless Steel Manufacture Co.Ltd., Xiping Town, |
| --- | --- |

(26)

Zhejiang Qiangli Stainless Steel Manufacture Co.Ltd., Xiping Town,

| (27) | Zhejiang Tianbao Industrial Co.Ltd., Wenzhou, |
| --- | --- |

(27)

Zhejiang Tianbao Industrial Co.Ltd., Wenzhou,

| (28) | Zhejiang Tsingshan Steel Pipe Co.Ltd., Lishui, |
| --- | --- |

(28)

Zhejiang Tsingshan Steel Pipe Co.Ltd., Lishui,

| (29) | Zhejiang Yida Special Steel Co.Ltd., Xiping Town. |
| --- | --- |

(29)

Zhejiang Yida Special Steel Co.Ltd., Xiping Town.

---

II LISA

Artikli 1 lõikes 3 osutatud kehtival faktuurarvel peab olema faktuurarve väljastanud üksuse töötaja allkirjastatud avaldus järgmises vormis:

| 1) | faktuurarve väljastanud üksuse töötaja nimi ja amet; |
| --- | --- |

1)

faktuurarve väljastanud üksuse töötaja nimi ja amet;

| 2) | järgmine avaldus:
  „Mina, allakirjutanu, tõendan, et (kogus) roostevabast terasest õmblusteta torusid, mis on müüdud ekspordiks Euroopa Liitu käesoleva arve alusel, on toodetud (äriühingu nimi ja registreeritud asukoht) (TARICi lisakood) poolt (asjaomases riigis). Kinnitan, et käesolevas arves esitatud teave on täielik ja täpne.” |
| --- | --- |

2)

järgmine avaldus:

„Mina, allakirjutanu, tõendan, et (kogus) roostevabast terasest õmblusteta torusid, mis on müüdud ekspordiks Euroopa Liitu käesoleva arve alusel, on toodetud (äriühingu nimi ja registreeritud asukoht) (TARICi lisakood) poolt (asjaomases riigis). Kinnitan, et käesolevas arves esitatud teave on täielik ja täpne.”

---

| 29.6.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 169/23 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 169/23

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 628/2011,

28. juuni 2011,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga) (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 29. juunil 2011.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. juuni 2011

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | AR | 23,1 |
| EC | 23,1 |
| MK | 48,7 |
| TR | 40,0 |
| ZZ | 33,7 |
| 0707 00 05 | TR | 116,6 |
| ZZ | 116,6 |
| 0709 90 70 | EC | 28,8 |
| TR | 113,1 |
| ZZ | 71,0 |
| 0805 50 10 | AR | 59,8 |
| BR | 40,6 |
| TR | 68,6 |
| UY | 70,8 |
| ZA | 107,6 |
| ZZ | 69,5 |
| 0808 10 80 | AR | 133,5 |
| BR | 77,6 |
| CA | 105,9 |
| CL | 96,2 |
| CN | 76,7 |
| NZ | 114,3 |
| US | 168,4 |
| UY | 64,1 |
| ZA | 94,8 |
| ZZ | 103,5 |
| 0809 10 00 | AR | 89,7 |
| TR | 293,0 |
| XS | 152,4 |
| ZZ | 178,4 |
| 0809 20 95 | TR | 337,3 |
| ZZ | 337,3 |
| 0809 30 | EC | 116,4 |
| TR | 179,1 |
| XS | 55,8 |
| ZZ | 117,1 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

AR

23,1

EC

23,1

MK

48,7

TR

40,0

ZZ

33,7

0707 00 05

TR

116,6

ZZ

116,6

0709 90 70

EC

28,8

TR

113,1

ZZ

71,0

0805 50 10

AR

59,8

BR

40,6

TR

68,6

UY

70,8

ZA

107,6

ZZ

69,5

0808 10 80

AR

133,5

BR

77,6

CA

105,9

CL

96,2

CN

76,7

NZ

114,3

US

168,4

UY

64,1

ZA

94,8

ZZ

103,5

0809 10 00

AR

89,7

TR

293,0

XS

152,4

ZZ

178,4

0809 20 95

TR

337,3

ZZ

337,3

0809 30

EC

116,4

TR

179,1

XS

55,8

ZZ

117,1

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 29.6.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 169/25 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 169/25

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 629/2011,

28. juuni 2011,

millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2010/11. turustusaastaks määrusega (EL) nr 867/2010 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 30. juuni 2006. aasta määrust (EÜ) nr 951/2006, millega kehtestati nõukogu määruse (EÜ) nr 318/2006 üksikasjalikud rakenduseeskirjad kolmandate riikidega kauplemise suhtes suhkrusektoris, (2) eriti selle artikli 36 lõike 2 teise lõigu teist lauset,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud 2010/11. turustusaastaks on kehtestatud komisjoni määrusega (EL) nr 867/2010 (3). Neid hindu ja tollimakse on viimati muudetud komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 625/2011 (4). |
| --- | --- |

(1)

Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud 2010/11. turustusaastaks on kehtestatud komisjoni määrusega (EL) nr 867/2010 (3). Neid hindu ja tollimakse on viimati muudetud komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 625/2011 (4).

| (2) | Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks eespool osutatud hindu ja makse muuta määruses (EÜ) nr 951/2006 sätestatud eeskirjade kohaselt, |
| --- | --- |

(2)

Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks eespool osutatud hindu ja makse muuta määruses (EÜ) nr 951/2006 sätestatud eeskirjade kohaselt,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 951/2006 artiklis 36 osutatud toodetele määrusega (EL) nr 867/2010 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse 2010/11. turustusaastaks muudetakse käesoleva määruse lisa kohaselt.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 29. juunil 2011.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. juuni 2011

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 178, 1.7.2006, lk 24.

2

(3)  ELT L 259, 1.10.2010, lk 3.

3

(4)  ELT L 168, 28.6.2011, lk 5.

4

---

LISA

Valge suhkru, toorsuhkru ja CN-koodi 1702 90 95 alla kuuluvate toodete muudetud tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud, mida kohaldatakse alates 29. juunist 2011

| (EUR) |
| --- |
| CN-kood | Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta | Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta |
| 1701 11 10 (1) | 49,75 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 49,75 | 0,00 |
| 1701 12 10 (1) | 49,75 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 49,75 | 0,00 |
| 1701 91 00 (2) | 51,93 | 1,89 |
| 1701 99 10 (2) | 51,93 | 0,00 |
| 1701 99 90 (2) | 51,93 | 0,00 |
| 1702 90 95 (3) | 0,52 | 0,21 |

(EUR)

CN-kood

Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

1701 11 10 (1)

49,75

0,00

1701 11 90 (1)

49,75

0,00

1701 12 10 (1)

49,75

0,00

1701 12 90 (1)

49,75

0,00

1701 91 00 (2)

51,93

1,89

1701 99 10 (2)

51,93

0,00

1701 99 90 (2)

51,93

0,00

1702 90 95 (3)

0,52

0,21

---

(1)  Kindlaksmääratud hind määruse (EÜ) nr 1234/2007 IV lisa III punktis määratletud standardkvaliteedi puhul.

(2)  Kindlaksmääratud hind määruse (EÜ) nr 1234/2007 IV lisa II punktis määratletud standardkvaliteedi puhul.

(3)  Kindlaksmääratud hind 1 % saharoosisisalduse puhul.

---

OTSUSED

| 29.6.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 169/27 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 169/27

---

NÕUKOGU OTSUS 2011/380/ÜVJP,

28. juuni 2011,

millega muudetakse otsust 2010/330/ÜVJP Euroopa Liidu integreeritud õigusriigimissiooni EUJUST LEX-IRAQ kohta Iraagis

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 28 ja artikli 43 lõiget 2,

ning arvestades, et:

| (1) | Nõukogu võttis 14. juunil 2010 vastu otsuse 2010/330/ÜVJP, (1) millega pikendati Euroopa Liidu integreeritud õigusriigimissiooni EUJUST LEX-IRAQi („missioon”) tegevust veel 24 kuuks kuni 30. juunini 2012. Ajavahemikuks 1. juulist 2011 kuni 30. juunini 2012 kehtestatava rahastamise lähtesumma kohta teeb otsuse nõukogu. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 14. juunil 2010 vastu otsuse 2010/330/ÜVJP, (1) millega pikendati Euroopa Liidu integreeritud õigusriigimissiooni EUJUST LEX-IRAQi („missioon”) tegevust veel 24 kuuks kuni 30. juunini 2012. Ajavahemikuks 1. juulist 2011 kuni 30. juunini 2012 kehtestatava rahastamise lähtesumma kohta teeb otsuse nõukogu.

| (2) | Missiooni volitusi rakendatakse olukorras, mis võib halveneda ja takistada aluslepingu artiklis 21 sätestatud liidu välistegevuse eesmärkide saavutamist. |
| --- | --- |

(2)

Missiooni volitusi rakendatakse olukorras, mis võib halveneda ja takistada aluslepingu artiklis 21 sätestatud liidu välistegevuse eesmärkide saavutamist.

| (3) | Otsust 2010/330/ÜVJP tuleks vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(3)

Otsust 2010/330/ÜVJP tuleks vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsust 2010/330/ÜVJP muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 2 lõige 4 asendatakse järgmisega:
  „4.   Koolitustegevus toimub Iraagis, vastavas piirkonnas, samuti liidus. EUJUST LEX-IRAQi bürood asuvad Brüsselis ja Bagdadis, sealhulgas haru, mis asub Basras, et valmistada ette võimalik büroo avamine, mis sõltub vastavast otsusest. Samuti asub EUJUST LEX-IRAQi büroo Erbilis (Kurdistani piirkond).” |
| --- | --- |

1)

Artikli 2 lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Koolitustegevus toimub Iraagis, vastavas piirkonnas, samuti liidus. EUJUST LEX-IRAQi bürood asuvad Brüsselis ja Bagdadis, sealhulgas haru, mis asub Basras, et valmistada ette võimalik büroo avamine, mis sõltub vastavast otsusest. Samuti asub EUJUST LEX-IRAQi büroo Erbilis (Kurdistani piirkond).”

| 2) | Artikli 11 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Missiooni tegevusega seonduvate kulutuste katmiseks ettenähtud lähtesumma ajavahemikus 1. juulist 2011 kuni 30. juunini 2012 on 27 250 000 eurot.” |
| --- | --- |

2)

Artikli 11 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Missiooni tegevusega seonduvate kulutuste katmiseks ettenähtud lähtesumma ajavahemikus 1. juulist 2011 kuni 30. juunini 2012 on 27 250 000 eurot.”

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

Luxembourg, 28. juuni 2011

Nõukogu nimel

eesistuja

FAZEKAS S.

---

(1)  ELT L 149, 15.6.2010, lk 12.

1

---

| 29.6.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 169/28 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 169/28

---

KOMISJONI OTSUS,

24. juuni 2011,

millega kehtestatakse määrdeainetele ELi ökomärgise andmise ökoloogilised kriteeriumid

(teatavaks tehtud numbri K(2011) 4447 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2011/381/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 66/2010 ELi ökomärgise kohta, (1) eriti selle artikli 8 lõiget 2,

olles nõu pidanud Euroopa Liidu ökomärgise komisjoniga

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 66/2010 alusel võib ELi ökomärgise anda toodetele, mille keskkonnamõju kogu toote olelusringi jooksul on väike. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 66/2010 alusel võib ELi ökomärgise anda toodetele, mille keskkonnamõju kogu toote olelusringi jooksul on väike.

| (2) | Määruses (EÜ) nr 66/2010 on sätestatud, et ELi ökomärgise andmise konkreetsed kriteeriumid kehtestatakse tooterühmade kaupa. |
| --- | --- |

(2)

Määruses (EÜ) nr 66/2010 on sätestatud, et ELi ökomärgise andmise konkreetsed kriteeriumid kehtestatakse tooterühmade kaupa.

| (3) | Komisjoni otsusega 2005/360/EÜ (2) on kehtestatud määrdeainetele ökoloogilised kriteeriumid ning asjaomased hindamis- ja kontrollinõuded, mis kehtivad kuni 30. juunini 2011. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni otsusega 2005/360/EÜ (2) on kehtestatud määrdeainetele ökoloogilised kriteeriumid ning asjaomased hindamis- ja kontrollinõuded, mis kehtivad kuni 30. juunini 2011.

| (4) | Kriteeriume on hiljem seoses tehnika arenguga läbi vaadatud. Uued kriteeriumid ning asjaomased hindamis- ja kontrollinõuded peaksid kehtima neli aastat alates käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäevast. |
| --- | --- |

(4)

Kriteeriume on hiljem seoses tehnika arenguga läbi vaadatud. Uued kriteeriumid ning asjaomased hindamis- ja kontrollinõuded peaksid kehtima neli aastat alates käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäevast.

| (5) | Otsus 2005/360/EÜ tuleks selguse huvides asendada. |
| --- | --- |

(5)

Otsus 2005/360/EÜ tuleks selguse huvides asendada.

| (6) | Tootjate jaoks, kelle toodetud määrdeainetele on antud ELi ökomärgis vastavalt otsuses 2005/360/EÜ sätestatud kriteeriumidele, tuleks ette näha üleminekuperiood, et neil oleks piisavalt aega viia oma tooted vastavusse läbivaadatud kriteeriumide ja nõuetega. Tootjatel tuleks ka lubada esitada taotlusi otsuses 2005/360/EÜ või käesolevas otsuses sätestatud kriteeriumide alusel kuni otsuse 2005/360/EÜ kehtivusaja lõpuni. |
| --- | --- |

(6)

Tootjate jaoks, kelle toodetud määrdeainetele on antud ELi ökomärgis vastavalt otsuses 2005/360/EÜ sätestatud kriteeriumidele, tuleks ette näha üleminekuperiood, et neil oleks piisavalt aega viia oma tooted vastavusse läbivaadatud kriteeriumide ja nõuetega. Tootjatel tuleks ka lubada esitada taotlusi otsuses 2005/360/EÜ või käesolevas otsuses sätestatud kriteeriumide alusel kuni otsuse 2005/360/EÜ kehtivusaja lõpuni.

| (7) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 66/2010 artikli 16 kohaselt asutatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 66/2010 artikli 16 kohaselt asutatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Tooterühm „määrdeained” hõlmab järgmisi kategooriaid:

| 1. | : | kategooria | : | hüdraulikavedelikud ja traktori käigukastiõlid; |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2. | : | kategooria | : | määrded ja dedvudmäärded; |
| 3. | : | kategooria | : | mootorsae ketiõlid, vormimäärded, trossimäärded, dedvudõlid ja muud muutumatult keskkonda sattuvad määrded; |
| 4. | : | kategooria | : | kahetaktilise mootori õlid; |
| 5. | : | kategooria | : | tööstuslikud õlid ja laevaseadmeõlid. |

1.

:

kategooria

:

hüdraulikavedelikud ja traktori käigukastiõlid;

2.

:

kategooria

:

määrded ja dedvudmäärded;

3.

:

kategooria

:

mootorsae ketiõlid, vormimäärded, trossimäärded, dedvudõlid ja muud muutumatult keskkonda sattuvad määrded;

4.

:

kategooria

:

kahetaktilise mootori õlid;

5.

:

kategooria

:

tööstuslikud õlid ja laevaseadmeõlid.

Artikkel 2

Käesolevas otsuses on kasutatud järgmisi mõisteid:

1)   „määrdeaine”– baasvedelikest ja lisaainetest koosnev valmistis;

2)   „baasvedelik”– määrdevedelik, mille voolavust, vananemist, määrimisvõimet ja kulumisvastaseid omadusi ning saasteainete kogunemisega seotud omadusi ei ole parandatud lisaaine(te) lisamisega;

3)   „aine”– looduslik või mis tahes meetodi abil toodetud keemiline element või selle ühend, kaasa arvatud toote stabiliseerimiseks vajalik lisaaine või tootmismeetodist tingitud lisand, kuid välja arvatud lahusti, mida on võimalik aine stabiilsust vähendamata ja selle koostist muutmata eraldada;

4)   „paksendaja”– baasvedelikus leiduv(ad) aine(d), mida kasutatakse määrdevedeliku või määrde paksendamiseks või selle voolavuse muutmiseks;

5)   „põhikomponent”– iga aine, mis moodustab rohkem kui 5 % määrdeaine massist;

6)   „lisaaine”– aine või segu, mille peamine eesmärk on voolavuse, vananemise, määrimisvõime ja kulumisvastaste omaduste või saasteainete kogumise parandamine;

7)   „määre”– tahke või pooltahke segu, mis koosneb paksendajast ja võib sisaldada muid koostisosi, mis annavad vedelale määrdeainele eriomadusi.

Artikkel 3

Selleks et tootele saaks anda ELi ökomärgise määruse (EÜ) nr 66/2010 alusel, peab toode kuuluma käesoleva otsuse artiklis 1 kindlaksmääratud tooterühma „määrdeained” ja vastama käesoleva otsuse lisas sätestatud kriteeriumidele ning asjaomastele hindamis- ja kontrollinõuetele.

Artikkel 4

Tooterühmale „määrdeained” kehtestatud ökoloogilised kriteeriumid ning asjaomased hindamis- ja kontrollinõuded kehtivad neli aastat alates käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäevast.

Artikkel 5

Haldusotstarbel omistatakse tooterühmale „määrdeained” kood „027”.

Artikkel 6

Otsus 2005/360/EÜ tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 7

1.   Erandina artiklist 6 hinnatakse määrdeainete tooterühma kuuluvatele toodetele ELi ökomärgise andmise taotlusi, mis on esitatud enne käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäeva, vastavalt otsuses 2005/360/EÜ sätestatud tingimustele.

2.   Tooterühma „määrdeained” kuuluvatele toodetele ELi ökomärgise andmise taotlused, mis on esitatud alates käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäevast kuni 30. juunini 2011, võivad olla koostatud kas otsuses 2005/360/EÜ või käesolevas otsuses sätestatud kriteeriumide alusel. Kõnealuseid taotlusi hinnatakse vastavalt kriteeriumidele, mille alusel taotlus on koostatud.

3.   ELi ökomärgist, mis on antud vastavalt otsuses 2005/360/EÜ sätestatud kriteeriumidele hinnatud taotluse alusel, võib kasutada 12 kuud alates käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäevast.

Artikkel 8

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 24. juuni 2011

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Janez POTOČNIK

---

(1)  ELT L 27, 30.1.2010, lk 1.

1

(2)  ELT L 118, 5.5.2005, lk 26.

2

---

LISA

RAAMISTIK

Kriteeriumide eesmärk

Järgnevate kriteeriumide eesmärk on eelkõige propageerida tooteid, mis avaldavad kasutamise ajal nõrgemat mõju veekeskkonnale ja pinnasele ja sisaldavad suure osa bioloogilise päritoluga materjali.

KRITEERIUMID

| 1. | Ained ja segud, mille kasutamine on keelatud või lubatud piirangutega |
| --- | --- |

1.

Ained ja segud, mille kasutamine on keelatud või lubatud piirangutega

| 2. | Teatavate ainete välistamine |
| --- | --- |

2.

Teatavate ainete välistamine

| 3. | Lisatingimused veekeskkonnale avaldatava mürgise toime kohta |
| --- | --- |

3.

Lisatingimused veekeskkonnale avaldatava mürgise toime kohta

| 4. | Biolagunevus ja bioakumuleerumisvõime |
| --- | --- |

4.

Biolagunevus ja bioakumuleerumisvõime

| 5. | Taastuv toore |
| --- | --- |

5.

Taastuv toore

| 6. | Tehnilise taseme miinimumnõuded |
| --- | --- |

6.

Tehnilise taseme miinimumnõuded

| 7. | ELi ökomärgisel esitatav teave |
| --- | --- |

7.

ELi ökomärgisel esitatav teave

Hindamis- ja kontrollinõuded

a)   Nõuded

Iga kriteeriumi juures on esitatud konkreetsed hindamis- ja kontrollinõuded.

Kui taotleja peab pädevale asutusele kriteeriumide täitmise tõenduseks esitama deklaratsioone, dokumente, analüüse, katsearuandeid või muid dokumentaalseid tõendeid, siis eeldatakse, et need võivad pärineda taotlejalt ja/või tema tarnija(te)lt ja/või selle/nende allhankija(te)lt jne.

Lisaaine, paksendaja või baasvedeliku tarnija võib esitada asjakohase teabe otse pädevale asutusele.

Võimaluse korral tehakse katsed standardi EN ISO 17025 nõuetele vastavas või samaväärses laboris.

Vajaduse korral võib kasutada ka muid katsemeetodeid peale iga kriteeriumi puhul esitatute, kui taotlust hindav pädev asutus kinnitab nende samaväärsust.

Vajaduse korral võivad pädevad asutused nõuda täiendavaid dokumente ja teha sõltumatuid kontrolle.

Tabelis 1 on esitatud määrdeainetoote iga koostisaine hindamise üldskeem.

b)   Mõõtmispiirid

Kõik koostisained, mida on taotlusekohases määrdeaines rohkem kui 0,010 massiprotsenti ja mida on sellesse kavatsetult lisatud ja/või selles tahtlikult moodustatud keemilise reaktsiooniga, tuleb selgesõnaliselt deklareerida, esitada nende nimetused ja tegelik sisaldus massiprotsentides ning lisada võimaluse korral nende CASi number ja EÜ registreerimisnumber.

Kriteeriume kohaldatakse järgmisel viisil:

| — | taotlusekohasele määrdeainele – kriteeriumid 1a, 6 ja 7; |
| --- | --- |

—

taotlusekohasele määrdeainele – kriteeriumid 1a, 6 ja 7;

| — | igale deklareeritud ainele, mis on kavatsetult lisatud või moodustatud, sisaldusega üle 0,010 massiprotsendi – kriteeriumid 1b ja 2; |
| --- | --- |

—

igale deklareeritud ainele, mis on kavatsetult lisatud või moodustatud, sisaldusega üle 0,010 massiprotsendi – kriteeriumid 1b ja 2;

| — | igale deklareeritud ainele, mis on kavatsetult lisatud või moodustatud, sisaldusega üle 0,10 massiprotsendi – kriteeriumid 3, 4 ja 5. |
| --- | --- |

—

igale deklareeritud ainele, mis on kavatsetult lisatud või moodustatud, sisaldusega üle 0,10 massiprotsendi – kriteeriumid 3, 4 ja 5.

Lisaks sellele, kõigi selliste deklareeritud ainete üldsisaldus, mille kohta formuleeritud kriteeriume 3 ja 4 ei kohaldata, peab jääma alla 0,5 massiprotsendi.

ELi ÖKOMÄRGISE KRITEERIUMID

Kriteerium 1.   Ained ja segud, mille kasutamine on keelatud või lubatud piirangutega

a)   Ohtlikud ained ja segud

Vastavalt määruse (EÜ) nr 66/2010 (ELi ökomärgise kohta) artikli 6 lõikele 6 ei sisalda toode ega ükski selle osa aineid (mis tahes vormis, kaasa arvatud nanovorm), mis vastavad järgmiste ohu- või riskilausetega klassifitseerimise tingimustele vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1272/2008 (1) või nõukogu direktiivile 67/548/EMÜ, (2) ega sisalda aineid, millele on osutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 (3) artiklis 57. Järgmised riskilaused kehtivad üldiselt ainetele. Tootele kavatsetult lisatud nanovormide puhul tuleb tõendada selle kriteeriumi täitmist mis tahes kontsentratsiooni puhul.

Ohulausete ja riskilausete loetelu:

| Ohulause (4) | Riskilause (5) |
| --- | --- |
| H300 Allaneelamisel surmav | R28 |
| H301 Allaneelamisel mürgine | R25 |
| H304 Allaneelamisel või hingamisteedesse sattumisel võib olla surmav | R65 |
| H310 Nahale sattumisel surmav | R27 |
| H311 Nahale sattumisel mürgine | R24 |
| H330 Sissehingamisel surmav | R26 |
| H331 Sissehingamisel mürgine | R23 |
| H340 Võib põhjustada geneetilisi defekte | R46 |
| H341 Arvatavasti põhjustab geneetilisi defekte | R68 |
| H350 Võib põhjustada vähktõbe | R45 |
| H350i Sissehingamisel võib põhjustada vähktõbe | R49 |
| H351 Arvatavasti põhjustab vähktõbe | R40 |
| H360F Võib kahjustada viljakust | R60 |
| H360D Võib kahjustada loodet | R61 |
| H360FD Võib kahjustada viljakust. Võib kahjustada loodet | R60; R61; R60-61 |
| H360Fd Võib kahjustada viljakust. Arvatavasti kahjustab loodet | R60-R63 |
| H360Df Võib kahjustada loodet. Arvatavasti kahjustab viljakust | R61-R62 |
| H361f Arvatavasti kahjustab viljakust | R62 |
| H361d Arvatavasti kahjustab loodet | R63 |
| H361fd Arvatavasti kahjustab viljakust. Arvatavasti kahjustab loodet | R62-63 |
| H362 Võib kahjustada rinnaga toidetavat last | R64 |
| H370 Kahjustab elundeid | R39/23; R39/24; R39/25; R39/26; R39/27; R39/28 |
| H371 Võib kahjustada elundeid | R68/20; R68/21; R68/22 |
| H372 Kahjustab elundeid pikaajalisel või korduval kokkupuutel | R48/25; R48/24; R48/23 |
| H373 Võib kahjustada elundeid pikaajalisel või korduval kokkupuutel | R48/20; R48/21; R48/22 |
| H400 Väga mürgine veeorganismidele | R50 |
| H410 Väga mürgine veeorganismidele, pikaajalise toimega | R50-53 |
| H411 Mürgine veeorganismidele, pikaajalise toimega | R51-53 |
| H412 Ohtlik veeorganismidele, pikaajalise toimega | R52-53 |
| H413 Võib avaldada veeorganismidele pikaajalist kahjulikku toimet | R53 |
| EUH059 Ohtlik osoonikihile | R59 |
| EUH029 Kokkupuutel veega eraldub mürgine gaas | R29 |
| EUH031 Kokkupuutel hapetega eraldub mürgine gaas | R31 |
| EUH032 Kokkupuutel hapetega eraldub väga mürgine gaas | R32 |
| EUH070 Silma sattumisel mürgine | R39-41 |

Ohulause (4)

Riskilause (5)

H300 Allaneelamisel surmav

R28

H301 Allaneelamisel mürgine

R25

H304 Allaneelamisel või hingamisteedesse sattumisel võib olla surmav

R65

H310 Nahale sattumisel surmav

R27

H311 Nahale sattumisel mürgine

R24

H330 Sissehingamisel surmav

R26

H331 Sissehingamisel mürgine

R23

H340 Võib põhjustada geneetilisi defekte

R46

H341 Arvatavasti põhjustab geneetilisi defekte

R68

H350 Võib põhjustada vähktõbe

R45

H350i Sissehingamisel võib põhjustada vähktõbe

R49

H351 Arvatavasti põhjustab vähktõbe

R40

H360F Võib kahjustada viljakust

R60

H360D Võib kahjustada loodet

R61

H360FD Võib kahjustada viljakust. Võib kahjustada loodet

R60; R61; R60-61

H360Fd Võib kahjustada viljakust. Arvatavasti kahjustab loodet

R60-R63

H360Df Võib kahjustada loodet. Arvatavasti kahjustab viljakust

R61-R62

H361f Arvatavasti kahjustab viljakust

R62

H361d Arvatavasti kahjustab loodet

R63

H361fd Arvatavasti kahjustab viljakust. Arvatavasti kahjustab loodet

R62-63

H362 Võib kahjustada rinnaga toidetavat last

R64

H370 Kahjustab elundeid

R39/23; R39/24; R39/25; R39/26; R39/27; R39/28

H371 Võib kahjustada elundeid

R68/20; R68/21; R68/22

H372 Kahjustab elundeid pikaajalisel või korduval kokkupuutel

R48/25; R48/24; R48/23

H373 Võib kahjustada elundeid pikaajalisel või korduval kokkupuutel

R48/20; R48/21; R48/22

H400 Väga mürgine veeorganismidele

R50

H410 Väga mürgine veeorganismidele, pikaajalise toimega

R50-53

H411 Mürgine veeorganismidele, pikaajalise toimega

R51-53

H412 Ohtlik veeorganismidele, pikaajalise toimega

R52-53

H413 Võib avaldada veeorganismidele pikaajalist kahjulikku toimet

R53

EUH059 Ohtlik osoonikihile

R59

EUH029 Kokkupuutel veega eraldub mürgine gaas

R29

EUH031 Kokkupuutel hapetega eraldub mürgine gaas

R31

EUH032 Kokkupuutel hapetega eraldub väga mürgine gaas

R32

EUH070 Silma sattumisel mürgine

R39-41

Kõnealust kriteeriumi kohaldatakse ka seoses järgmiste ohulausete ja riskilausetega:

| Ohulause (6) | Riskilause (7) |
| --- | --- |
| H334 Sissehingamisel võib põhjustada allergiat, astma sümptomeid või hingamisraskusi | R42 |
| H317 Võib põhjustada allergilist nahareaktsiooni | R43 |
| H314 Põhjustab rasket nahasöövitust ja silmakahjustusi | R34; R35 |
| H319 Põhjustab tugevat silmade ärritust | R36 |
| H315 Põhjustab nahaärritust | R38 |
| EUH066 Korduv kokkupuude võib põhjustada naha kuivust ja lõhenemist | R66 |
| H336 Võib põhjustada unisust ja peapööritust | R67 |

Ohulause (6)

Riskilause (7)

H334 Sissehingamisel võib põhjustada allergiat, astma sümptomeid või hingamisraskusi

R42

H317 Võib põhjustada allergilist nahareaktsiooni

R43

H314 Põhjustab rasket nahasöövitust ja silmakahjustusi

R34; R35

H319 Põhjustab tugevat silmade ärritust

R36

H315 Põhjustab nahaärritust

R38

EUH066 Korduv kokkupuude võib põhjustada naha kuivust ja lõhenemist

R66

H336 Võib põhjustada unisust ja peapööritust

R67

Eespool esitatud nõuet ei kohaldata selliste ainete või segude suhtes, mis muudavad töötlemisel oma omadusi (nt kaotavad oma bioloogilise kättesaadavuse, muutuvad keemiliselt), nii et kirjeldatud ohtu enam ei ole.

Määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 57 punktis a, b või c sätestatud kriteeriumidele vastavate ainete kontsentratsiooni piirmäär ei ületa 0,010 massiprotsenti. Kui artikli 57 punktides a, b või c sätestatud kriteeriumidele vastavate ainete jaoks on osutatud konkreetsed kontsentratsiooni piirmäärad, peaksid need jääma allapoole ühte kümnendikku (1/10) madalaimast esitatud konkreetse sisalduse väärtusest, juhul kui see väärtus ei ole alla 0,010 massiprotsendi.

Tabelis 1 on loetletud erandid kriteeriumist 1a.

Kriteeriumi hindamine ja kontroll: taotleja teatab pädevale asutusele toote täpse koostise. Taotleja tõendab sellele kriteeriumile vastavust tootes olevate ainete puhul, esitades vähemalt määruse (EÜ) nr 1907/2006 VII lisas täpsustatud teabe. Selline teave peab olema konkreetselt aine sellise vormi kohta, kaasa arvatud nanovormid, mida on kasutatud tootes. Taotleja esitab deklaratsiooni sellele kriteeriumile vastavuse kohta, lisades koostisainete loetelu ja ohutuskaardid vastavalt määruse (EÜ) nr 1907/2006 II lisale toote ja kõigi koostisainete loetelu(de)s esitatud ainete kohta. Vastavalt määruse (EÜ) nr 1907/2006 artiklile 31 peavad ohutuskaardil olema märgitud kontsentratsiooni piirmäärad.

Keskkonnaohtude hindamiseks peab toote kohta olema piisavalt andmeid (väljendatud ohulausetega H400–H413 või riskilausetega R50, R50/53, R51/53, R52, R52/53, R53) vastavalt määrusele (EÜ) nr 1272/2008 või direktiivile 67/548/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 1999/45/EÜ (8).

Toote keskkonnaohtlikkuse hindamine toimub vastavalt direktiivi 1999/45/EÜ III lisas nimetatud tavapärasele meetodile või määruse (EÜ) nr 1272/2008 punktis 4.1.3.5.2 kirjeldatud summeerimismeetodile. Siiski võib vastavalt direktiivi 1999/45/EÜ III lisa C osale või määruse (EÜ) nr 1272/2008 punktile 4.1.3.3 valmistise (toote või lisaaine pakendi) katsetamise tulemusi kasutada tavapärasel meetodil või summeerimismeetodil saadava veekeskkonnale mürgise toime kohase klassifikatsiooni muutmiseks.

b)   Ained, mis on loetletud vastavalt määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 59 lõikele 1

Määruse (EÜ) nr 66/2010 artikli 6 lõike 6 kohast erandit väljajätmisest ei või kohaldada ainete puhul, mida käsitatakse väga ohtlike ainetena ning mis on kantud määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikliga 59 ette nähtud loetellu ning mille sisaldus segudes on üle 0,010 massiprotsendi.

Hindamine ja kontroll: määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 59 kohasesse kandidaatainete loetellu kantud väga ohtlikuks peetavate ainete loetelu on järgmisel aadressil:

http://echa.europa.eu/chem_data/authorisation_process/candidate_list_table_en.asp

Viide loetelule esitatakse taotluse esitamise kuupäeva seisuga.

Vastavalt komisjoni määruse (EL) nr 453/2010 (9) II lisa punktile 3.2.1.c peavad ohutuskaardil olema märgitud kontsentratsiooni piirmäärad.

Kriteerium 2.   Teatavate ainete välistamine

Järgmisi loetletud aineid ei tohi lõpptootes olla üle 0,010 massiprotsendi:

| — | ained, mis on ELi veepoliitika valdkonna eritähelepanu nõudvate ainete loetelus Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/60/EÜ (10) X lisas, mida on muudetud lisatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 2455/2001/EÜ, (11) või OSPARi eritähelepanu nõudvate kemikaalide nimistus (http://www.ospar.org/content/content.asp?menu = 00950304450000_000000_000000), |
| --- | --- |

—

ained, mis on ELi veepoliitika valdkonna eritähelepanu nõudvate ainete loetelus Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/60/EÜ (10) X lisas, mida on muudetud lisatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 2455/2001/EÜ, (11) või OSPARi eritähelepanu nõudvate kemikaalide nimistus (http://www.ospar.org/content/content.asp?menu = 00950304450000_000000_000000),

| — | orgaanilised halogeeniühendid ja nitritiühendid, |
| --- | --- |

—

orgaanilised halogeeniühendid ja nitritiühendid,

| — | metallid või metalliühendid, välja arvatud naatrium, kaalium, magneesium ja kaltsium ning nende ühendid. Paksendajate puhul võib kasutada ka liitiumi- ja/või alumiiniumiühendeid käesoleva otsuse lisas nimetatud muude kriteeriumidega piiratud kontsentratsioonis. |
| --- | --- |

—

metallid või metalliühendid, välja arvatud naatrium, kaalium, magneesium ja kaltsium ning nende ühendid. Paksendajate puhul võib kasutada ka liitiumi- ja/või alumiiniumiühendeid käesoleva otsuse lisas nimetatud muude kriteeriumidega piiratud kontsentratsioonis.

Hindamine ja kontroll: vastavust nõuetele deklareeritakse kirjalikult ja taotleja kirjutab sellele dokumendile alla.

Kriteerium 3.   Veekeskkonnale mürgise toime lisatingimused

Taotleja tõendab, et ta täidab kas kriteeriumi 3.1 või 3.2 nõudeid.

Kriteerium 3.1.   Nõuded määrdeainele ja selle põhikomponentidele

Tuleb esitada andmed põhikomponentide ja segu veekeskkonda ohustava ägeda mürgisuse kohta.

Veekeskkonnale ägeda mürgisuse andmed tuleb esitada iga põhikomponendi kohta kahel järgmisel troofilisel tasandil: vetikad ja vesikirbud (Daphnia) (12). Iga põhikomponendi ägeda mürgisuse kriitiline kontsentratsioon veekeskkonnas on vähemalt 100 mg/l.

Veekeskkonnale ägeda mürgisuse andmed tuleb esitada iga taotlusekohase määrdeaine kohta kolmel järgmisel troofilisel tasandil: vetikad, vesikirbud ja kalad. 1. ja 5. kategooria määrdeainel on veekeskkonnale ägeda mürgisuse kriitiline kontsentratsioon vähemalt 100 mg/l ning 2., 3. ja 4. kategooria määrdeainel – vähemalt 1 000 mg/l.

Tabelis 2 on kokkuvõte erinevatele määrdeainekategooriatele esitatavatest nõuetest vastavalt kriteeriumile 3.1.

Hindamine ja kontroll: lubatud on esitada nii mere- kui ka mageveekeskkonda käsitlevaid mürgisuse andmeid. Katsed viiakse läbi vastavalt järgmistele juhistele, kasutades nendes nimetatud katseliike: vetikate puhul ISO/DIS 10253 või OECD 201 või nõukogu määruse (EÜ) nr 440/2008 (13) lisa C osa punkt 3, vesikirpude puhul ISO TC 147/SC5/WG2 või OECD 202 või komisjoni määruse (EÜ) nr 440/2008 lisa C osa punkt 2 ja kalade puhul OECD 203 või komisjoni määruse (EÜ) nr 440/2008 lisa C osa punkt 1. Kokkuleppel pädeva asutusega on lubatud kasutada ka samaväärseid katsemeetodeid. Vetikate puhul on lubatud esitada ainult 72 tunni ErC50, vesikirpude puhul 48 tunni EC50 ja kalade puhul 96 tunni LC50.

Kriteerium 3.2.   Nõuded iga deklareeritud aine kohta, mida on üle 0,10 massiprotsendi

Pikaajalisel või korduval kokkupuutel avalduva (kroonilise) mürgisuse katsete tulemused tuleb esitada täheldatavat toimet mitteavaldava kontsentratsiooni (NOEC) vormis järgmise kahe troofilise taseme kohta: vesikirbud ja kalad.

Kui kroonilise mürgisuse katsete tulemusi ei ole, tuleb veekeskkonna jaoks ägeda mürgisuse katsete tulemused esitada järgmise kahe troofilise taseme kohta: vetikad ja vesikirbud. Igas viiest määrdeaine kategooriast võib olla üks veekeskkonna jaoks teataval määral mürgine aine või mitu sellist ainet, mille kumulatiivne massikontsentratsioon vastab tabelile 1.

Hindamine ja kontroll: täheldatavat toimet mitteavaldava kontsentratsiooni (NOEC) andmed kahe troofilise taseme, vesikirpude ja kalade jaoks määratakse järgmiste katsemeetoditega: vesikirpude ja kalade puhul vastavalt määruse (EÜ) nr 440/2008 lisa C osa punktid 20 ja 14 või samaväärsed katsemeetodid kokkuleppel pädeva asutusega.

Vetikate ja vesikirpude kohta on lubatud esitada nii mere- kui ka mageveekeskkonda käsitlevaid mürgisuse andmeid. Katsed merevees viiakse läbi vastavalt järgmistele juhistele, kasutades nendes nimetatud katseliike: vetikate puhul ISO/DIS 10253 või OECD 201 või komisjoni määruse (EÜ) nr 440/2008 lisa C osa punkt 3, vesikirpude puhul ISO TC 147/SC5/WG2 või OECD 202 või komisjoni määruse (EÜ) nr 440/2008 lisa C osa punkt 2 ja kalade puhul OECD 203 või komisjoni määruse (EÜ) nr 440/2008 lisa C osa punkt 1. Kokkuleppel pädeva asutusega on lubatud kasutada ka samaväärseid katsemeetodeid. Vetikate puhul on lubatud esitada ainult 72 tunni ErC50 ja vesikirpude puhul 48 tunni EC50.

Kriteeriumide 3.1 ja 3.2 hindamine ja kontroll: pädevale asutusele esitatakse kõrgetasemelised katsearuanded või kirjanduse andmed (katsete kohta, mis on viidud läbi sobiva meetodi ja hea laboratoorse tava kohaselt) koos kirjandusviidetega; andmetest on näha, et toode vastab tabelis 1 esitatud veekeskkonna jaoks toksilisuse nõuetele.

Halvasti lahustuvate ainete või valmististe puhul (< 10 mg/l) võib mürgise toime määramiseks veekeskkonnas kasutada vesiekstrakti meetodit (water-accommodated fraction, WAF). Määratud koormustaset, mida mõnikord nimetatakse LL50 ja mis on seotud surmava koormusega, võib kasutada otsese klassifitseerimiskriteeriumina. Vesiekstrakt tuleb valmistada järgides soovitusi, mis on esitatud ühes järgmistest suunistest; ECETOC Tehniline aruanne nr 20 (1986), OECD 1992 301 III lisa või ISO suunisdokument ISO 10634 või ASTM D6081-98 (Määrdeainete veekeskkonnale mürgise toime tavakatsetused: proovi valmistamine ja tulemuste tõlgendamine või samaväärsed meetodid). Lisaks loetakse, et kriteeriumi nõuded on täidetud, kui on tõendatud mürgisuse puudumine aine kontsentratsioonil, mis vastab tema lahustuvusele vees.

Veekeskkonna jaoks mürgisuse katset ei ole vaja teha, kui on täidetud üks järgmistest tingimustest:

| — | aine, baasvedeliku või lisaaine klassifikatsioon on juba teatatud määrdeainete klassifitseerimise loetelus, |
| --- | --- |

—

aine, baasvedeliku või lisaaine klassifikatsioon on juba teatatud määrdeainete klassifitseerimise loetelus,

| — | on võimalik esitada pädeva asutuse väljaantud deklaratsioon nõuete täidetuse kohta, |
| --- | --- |

—

on võimalik esitada pädeva asutuse väljaantud deklaratsioon nõuete täidetuse kohta,

| — | aine tõenäoliselt ei läbi bioloogilisi membraane, kuna tema moolmass on suurem kui 800 g/mool või aine molekuli läbimõõt on > 1,5 nm (> 15 Å), |
| --- | --- |

—

aine tõenäoliselt ei läbi bioloogilisi membraane, kuna tema moolmass on suurem kui 800 g/mool või aine molekuli läbimõõt on > 1,5 nm (> 15 Å),

| — | aine on polümeer ja sisaldab fraktsiooni moolmassiga alla 1 000 g/mool vähem kui 1 %, |
| --- | --- |

—

aine on polümeer ja sisaldab fraktsiooni moolmassiga alla 1 000 g/mool vähem kui 1 %,

| — | aine on vees raskesti lahustuv (lahustuvus vees on < 10 μg/l), |
| --- | --- |

—

aine on vees raskesti lahustuv (lahustuvus vees on < 10 μg/l),

kuna selliseid aineid ei käsitata veekeskkonnas elavatele vetikatele ja vesikirpudele ohtlikuna.

Ainete lahustuvus vees määratakse vajaduse korral katsemeetodi OECD 105 või samaväärse katsemeetodi põhjal.

Polümeeri alla 1 000 g/mool moolmassiga fraktsiooni sisaldus määratakse vastavalt määruse (EÜ) nr 440/2008 lisa A osa punktile 19 või samaväärse katsemeetodiga.

Kriteerium 4.   Biolagunevus ja bioakumuleerumisvõime

Biolagunevust ja bioakumuleerumisvõimet käsitlevad kriteeriumid peavad olema täidetud iga deklareeritud aine puhul, mida koostises on üle 0,10 massiprotsendi.

Määrdeaine ei tohi sisaldada aineid, mis on nii biolagundamatud kui ka bioakumuleerumisvõimelised.

Siiski võib määrdeaine sisaldada ühte või mitut ainet, mis on teatud määral lagunevad ja bioakumuleerumisvõimelised või tegelikult bioakumuleeruvad, kuni tabelis 1 nimetatud kumulatiivse massikontsentratsioonini.

Hindamine ja kontroll: vastavust kriteeriumile tõendatakse järgmise teabe esitamisega:

iga koostisaine biolagunevuse katse ja vajaduse korral ka (võimaliku) bioakumuleerumise katse kõrgetasemelised katsearuanded või kirjanduse andmed (katsete kohta, mis on viidud läbi sobiva meetodi ja hea laboratoorse tava kohaselt) koos kirjandusviidetega.

4.1.   Biolagunevus

Ainet käsitatakse lõplikult (aeroobselt) biolagunevana, kui:

| 1. | 28-päevases biolagunevuse katses vastavalt määruse (EÜ) nr 440/2008 C osa punktile 4 või katsemeetoditele OECD 306 või OECD 310 saavutatakse järgmised biolagunevuse tulemused:






  — | lahustunud orgaanilisel süsinikul põhinevas lõpliku biolagunevuse katses on biolagunevus ≥ 70 %, |
| --- | --- | --- |

1.

28-päevases biolagunevuse katses vastavalt määruse (EÜ) nr 440/2008 C osa punktile 4 või katsemeetoditele OECD 306 või OECD 310 saavutatakse järgmised biolagunevuse tulemused:

—

lahustunud orgaanilisel süsinikul põhinevas lõpliku biolagunevuse katses on biolagunevus ≥ 70 %,

| — | hapniku neeldumisel või süsinikdioksiidi tekkimisel põhinevas lõpliku biolagunevuse katses on biolagunevus ≥ 60 % teoreetilisest maksimumist. |
| --- | --- |

—

hapniku neeldumisel või süsinikdioksiidi tekkimisel põhinevas lõpliku biolagunevuse katses on biolagunevus ≥ 60 % teoreetilisest maksimumist.

Sellistes lõpliku biolagunevuse katsetes ei pea tingimata kasutama 10päevase akna põhimõtet. Kui aine saavutab biolagunemise taseme 28 päeva jooksul, kuid mitte 10päevase vaheperioodi jooksul, võetakse aluseks aeglasem biolagunevuse määr.

| 2. | 5-päevase biokeemilise hapnikutarbe (BHT5) ja teoreetilise hapnikutarbe (THT) või BHT5 ja keemilise hapnikutarbe (KHT) [ingliskeelsed lühendid vastavalt BOD5, ThOD ja COD] suhe on vähemalt 0,5. BHT5/(THT või KHT) suhet võib kasutada ainult juhul, kui määruse (EÜ) nr 440/2008 lisa C osa punktis 4 sätestatud meetodi, katsemeetodi OECD 306 või OECD 310 või muu samaväärse meetodiga saadud tulemused ei ole kättesaadavad. BHT5 hinnatakse vastavalt määruse (EÜ) nr 440/2008 lisa C osa punktile 5 või samaväärse meetodiga ning KHT hinnatakse vastavalt määruse (EÜ) nr 440/2008 lisa C osa punktile 6 või samaväärse meetodiga. |
| --- | --- |

2.

5-päevase biokeemilise hapnikutarbe (BHT5) ja teoreetilise hapnikutarbe (THT) või BHT5 ja keemilise hapnikutarbe (KHT) [ingliskeelsed lühendid vastavalt BOD5, ThOD ja COD] suhe on vähemalt 0,5. BHT5/(THT või KHT) suhet võib kasutada ainult juhul, kui määruse (EÜ) nr 440/2008 lisa C osa punktis 4 sätestatud meetodi, katsemeetodi OECD 306 või OECD 310 või muu samaväärse meetodiga saadud tulemused ei ole kättesaadavad. BHT5 hinnatakse vastavalt määruse (EÜ) nr 440/2008 lisa C osa punktile 5 või samaväärse meetodiga ning KHT hinnatakse vastavalt määruse (EÜ) nr 440/2008 lisa C osa punktile 6 või samaväärse meetodiga.

Ainet käsitatakse iseenesest biolagunevana, kui:

| — | tõendatakse biolagunemine rohkem kui 70 % ulatuses vastavalt määruse (EÜ) nr 440/2008 lisa C osa punktile 9 või iseenesliku biolagunemise katsemeetodiga OECD 302 C või samaväärse meetodiga, või |
| --- | --- |

—

tõendatakse biolagunemine rohkem kui 70 % ulatuses vastavalt määruse (EÜ) nr 440/2008 lisa C osa punktile 9 või iseenesliku biolagunemise katsemeetodiga OECD 302 C või samaväärse meetodiga, või

| — | tõendatakse biolagunemine 28 päevaga üle 20 %, kuid alla 60 % vastavalt määruse (EÜ) nr 440/2008 lisa C osa punktile 4 või katsemeetoditega OECD 306 või OECD 310, mis põhinevad hapniku neeldumisel või süsinikdioksiidi tekkimisel, või samaväärse meetodiga. |
| --- | --- |

—

tõendatakse biolagunemine 28 päevaga üle 20 %, kuid alla 60 % vastavalt määruse (EÜ) nr 440/2008 lisa C osa punktile 4 või katsemeetoditega OECD 306 või OECD 310, mis põhinevad hapniku neeldumisel või süsinikdioksiidi tekkimisel, või samaväärse meetodiga.

Biolagunemise katset ei ole vaja teha, kui:

| — | aine, baasvedeliku või lisaaine klassifikatsioon on juba teatatud määrdeainete klassifitseerimise loetelus või on võimalik esitada pädeva asutuse väljaantud deklaratsioon nõuete täidetuse kohta. |
| --- | --- |

—

aine, baasvedeliku või lisaaine klassifikatsioon on juba teatatud määrdeainete klassifitseerimise loetelus või on võimalik esitada pädeva asutuse väljaantud deklaratsioon nõuete täidetuse kohta.

| — | Aine on biolagunematu, kui see ei vasta lõpliku või iseenesliku biolagunduvuse kriteeriumidele. |
| --- | --- |

—

Aine on biolagunematu, kui see ei vasta lõpliku või iseenesliku biolagunduvuse kriteeriumidele.

Taotleja võib aine biolagunevuse hindamiseks kasutada ka võrdlusandmeid. Võrdlusandmete kasutamine aine biolagunevuse hindamiseks on aktsepteeritav ainult juhul, kui võrdlusaine erineb tootes kasutatud ainest ainult ühe toimerühma või fragmendi võrra. Kui võrdlusaine on kergesti iseenesest biolagunev ja toimerühmal on positiivne mõju aeroobsele biolagunemisele, võib kasutatud ainet samuti käsitada iseenesest kergesti biolagunevana. Toimerühmad või fragmendid, millel on positiivne mõju biolagunevusele, on: alifaatne ja aromaatne alkohol [-OH], alifaatne ja aromaatne hape [-C(= O)-OH], aldehüüd [-CHO], ester [-C(= O)-O-C], amiid [-C(= O)-N või -C(= S)-N]. Esitada tuleks piisav ja usaldusväärne dokumentatsioon võrdlusainega läbiviidud katsete kohta. Kui võrreldakse siin eespool nimetamata fragmendiga, tuleks esitada piisav ja usaldusväärne dokumentatsioon kõnealuse toimerühma positiivse mõju kohta struktuurilt sarnaste ainete biolagunevusele.

4.2.   Bioakumuleeruvus

Võimalikku bioakumuleeruvust ei ole vaja kontrollida, kui ainel on mõni järgmistest omadustest:

| — | moolmass on üle 800 g/mool; |
| --- | --- |

—

moolmass on üle 800 g/mool;

| — | molekuli läbimõõt on üle 1,5 nm (üle 15 Å); |
| --- | --- |

—

molekuli läbimõõt on üle 1,5 nm (üle 15 Å);

| — | oktanooli-vee jaotuskoefitsiendi logaritmi ehk log Kow väärtus on < 3 või > 7; |
| --- | --- |

—

oktanooli-vee jaotuskoefitsiendi logaritmi ehk log Kow väärtus on < 3 või > 7;

| — | biokontsentratsiooni tegur (bioconcentration factor, BCF) on kuni 100 l/kg; |
| --- | --- |

—

biokontsentratsiooni tegur (bioconcentration factor, BCF) on kuni 100 l/kg;

| — | aine on polümeer ja sisaldab fraktsiooni moolmassiga alla 1 000 g/mool vähem kui 1 %. |
| --- | --- |

—

aine on polümeer ja sisaldab fraktsiooni moolmassiga alla 1 000 g/mool vähem kui 1 %.

Kuna enamik määrdeainetes kasutatavatest ainetest on küllalt hüdrofoobsed, peaks biokontsentratsiooni teguri väärtus põhinema lipiidide massiprotsendil ja tuleks tagada piisav toimeaeg.

Biokontsentratsiooni tegurit hinnatakse vastavalt määruse (EÜ) nr 440/2008 lisa C osa punktile 13 või samaväärse katsemeetodiga.

Oktanooli-vee jaotuskoefitsiendi logaritmi (log Kow) hinnatakse vastavalt määruse (EÜ) nr 440/2008 lisa A osa punktile 8, meetodiga OECD 123 või samaväärse katsemeetodiga. Muu orgaanilise aine kui pindaktiivse aine (mille kohta katseandmed ei ole kättesaadavad) puhul võib kasutada arvutusmeetodit. On lubatud järgmised arvutusmeetodid: CLOGP, LOGKOW, (KOWWIN) ja SPARC. Kui osutatud meetodiga hinnatud log Kow väärtus on kuni 3 või suurem kui 7, siis aine ei peaks olema bioakumuleeruv.

Jaotuskoefitsiendi log Kow väärtused kehtivad ainult orgaaniliste kemikaalide puhul. Anorgaaniliste ühendite, pindaktiivsete ainete ja teatavate metallorgaaniliste ühendite bioakumuleeruvuse hindamiseks tuleb biokontsentratsioonitegur mõõta.

Kriteerium 5.   Taastuv toore

Taastuvast toormest saadud süsiniku sisaldus valmistootes on:

| — | ≥ 50 massiprotsenti 1. kategooria puhul, |
| --- | --- |

—

≥ 50 massiprotsenti 1. kategooria puhul,

| — | ≥ 45 massiprotsenti 2. kategooria puhul, |
| --- | --- |

—

≥ 45 massiprotsenti 2. kategooria puhul,

| — | ≥ 70 massiprotsenti 3. kategooria puhul, |
| --- | --- |

—

≥ 70 massiprotsenti 3. kategooria puhul,

| — | ≥ 50 massiprotsenti 4. kategooria puhul, |
| --- | --- |

—

≥ 50 massiprotsenti 4. kategooria puhul,

| — | ≥ 50 massiprotsenti 5. kategooria puhul. |
| --- | --- |

—

≥ 50 massiprotsenti 5. kategooria puhul.

Taastuvast toormest saadud süsiniku sisaldus on komponendi A massiprotsent × [(taime)õlidest või (loomsetest) rasvadest saadud C-aatomite arv komponendis A jagatud C-aatomite koguarvuga komponendis A] pluss komponendi B massiprotsent × [(taime)õlidest või (loomsetest) rasvadest saadud C-aatomite arv komponendis B jagatud C-aatomite koguarvuga komponendis B] pluss komponendi C massiprotsent × [(taime)õlidest või (loomsetest) rasvadest saadud C-aatomite arv komponendis C jagatud C-aatomite koguarvuga komponendis C] jne.

Taotleja näitab taotluse vormil põhikomponentide taastuva tooraine tüübi, allika ja päritolu.

Hindamine ja kontroll: taotleja esitab pädevale asutusele käesolevale kriteeriumile vastavuse deklaratsiooni.

Kriteerium 6.   Tehnilise taseme miinimumnõuded

| a) | Hüdraulikavedelikud peavad vastama vähemalt ISO 15380 tabelites 2–5 ettenähtud tehnilise taseme kriteeriumidele. Tarnija loetleb oma toote teabelehel, milliseid kahte elastomeeri on katsetatud. |
| --- | --- |

a)

Hüdraulikavedelikud peavad vastama vähemalt ISO 15380 tabelites 2–5 ettenähtud tehnilise taseme kriteeriumidele. Tarnija loetleb oma toote teabelehel, milliseid kahte elastomeeri on katsetatud.

| b) | Tööstuslikud õlid ja laevaseadmeõlid peavad vastama vähemalt standardis DIN 51517 esitatud tehnilise taseme nõuetele. Tarnija loetleb oma toote teabelehel, milline osa (I, II või III) on valitud. |
| --- | --- |

b)

Tööstuslikud õlid ja laevaseadmeõlid peavad vastama vähemalt standardis DIN 51517 esitatud tehnilise taseme nõuetele. Tarnija loetleb oma toote teabelehel, milline osa (I, II või III) on valitud.

| c) | Mootorsae ketiõlid peavad vastama vähemalt ökomärgise Blue Angel standardis RAL-UZ 48 ettenähtud tehnilise taseme kriteeriumidele. |
| --- | --- |

c)

Mootorsae ketiõlid peavad vastama vähemalt ökomärgise Blue Angel standardis RAL-UZ 48 ettenähtud tehnilise taseme kriteeriumidele.

| d) | Merenduses kasutatavad kahetaktilise mootori õlid peavad vastama vähemalt NMMA TC-W3 juhendis „Kahetaktiliste bensiinimootorite määrdeainete NMMA sertifitseerimine” ettenähtud tehnilise taseme kriteeriumidele. |
| --- | --- |

d)

Merenduses kasutatavad kahetaktilise mootori õlid peavad vastama vähemalt NMMA TC-W3 juhendis „Kahetaktiliste bensiinimootorite määrdeainete NMMA sertifitseerimine” ettenähtud tehnilise taseme kriteeriumidele.

| e) | Maismaal kasutatavad kahetaktilise mootori õlid peavad vastama vähemalt ISO 13738:2000 ettenähtud EGD tehnilise taseme kriteeriumidele. |
| --- | --- |

e)

Maismaal kasutatavad kahetaktilise mootori õlid peavad vastama vähemalt ISO 13738:2000 ettenähtud EGD tehnilise taseme kriteeriumidele.

| f) | Kõik muud määrdeained peavad vastama oma kasutusotstarbe nõuetele. |
| --- | --- |

f)

Kõik muud määrdeained peavad vastama oma kasutusotstarbe nõuetele.

Hindamine ja kontroll: taotleja esitab pädevale asutusele käesolevale kriteeriumile vastavuse deklaratsiooni koos juurdekuuluva dokumentatsiooniga.

Kriteerium 7.   Ökomärgisel esitatav teave

Vabatahtlikus ökomärgise tekstilahtris esitatakse järgmine tekst:

| „— | Kasutamine kahjustab vähem vett ja pinnast; |
| --- | --- |

„—

Kasutamine kahjustab vähem vett ja pinnast;

| — | sisaldab suure osa bioloogilise päritoluga materjali.” |
| --- | --- |

—

sisaldab suure osa bioloogilise päritoluga materjali.”

Juhised tekstiväljaga vabatahtliku märgise kasutamise kohta on esitatud „ELi ökomärgise kasutamisjuhendis” veebisaidil: http://ec.europa.eu/environment/ecolabel/promo/logos_en.htm

Hindamine ja kontroll: taotleja esitab pädevale asutusele märgistatud tootepakendi näidise koos käesolevale kriteeriumile vastavuse deklaratsiooniga.

Tabel 1

Kriteeriumid määrdeainete ja iga deklareeritud aine jaoks

| | 1. kategooria | 2. kategooria | 3. kategooria | 4. kategooria | 5. kategooria |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kategooria
  Kriteeriumid | Hüdraulikavedelikud ja traktori käigukastiõlid | Määrded ja dedvudmäärded | Mootorsae ketiõlid, vormimäärded, trossimäärded, dedvudõlid ja muud muutumatult keskkonda sattuvad määrded | Maismaal ja merel kasutatavad kahetaktilise mootori õlid | Tööstuslikud õlid ja laevaseadmeõlid |
| Ohulaused ja riskilaused, mis iseloomustavad ohtu keskkonnale ja inimeste tervisele
  (Erand kriteeriumist 1a) | 1. kategooria | 2. kategooria | 3. kategooria | 4. kategooria | 5. kategooria |
| Määrdeaine taotluse esitamise ajal kehtiv tervise- või keskkonnaohu teade või riskilause | Puudub
  (Madalaim klassifitseerimispiir määruses (EÜ) nr 1272/2008 või direktiivis 1999/45/EÜ) | Puudub
  (Madalaim klassifitseerimispiir määruses (EÜ) nr 1272/2008 või direktiivis 1999/45/EÜ) | Puudub
  (Madalaim klassifitseerimispiir määruses (EÜ) nr 1272/2008 või direktiivis 1999/45/EÜ) | Puudub
  (Madalaim klassifitseerimispiir määruses (EÜ) nr 1272/2008 või direktiivis 1999/45/EÜ) | Puudub
  (Madalaim klassifitseerimispiir määruses (EÜ) nr 1272/2008 või direktiivis 1999/45/EÜ) |
| Teatavate ainete välistamine
  (Kriteeriumid 1b ja 2) | 1. kategooria | 2. kategooria | 3. kategooria | 4. kategooria | 5. kategooria |
| OSPARi nimistu ained; veepoliitika valdkonna eritähelepanu nõudvate ainete ELi loetelu ained; halogeenorgaanilised ained; nitritid; metallid ja metalliühendid, välja arvatud Na, K, Mg, Ca ning paksendajate korral Li, Al ja nende ühendid; 1 või 2. kategooria kantserogeensed, mutageensed või reproduktiivtoksilised ained (R45, R46, R49, R60 või R61); määruse (EÜ) nr 1907/2006 XIV lisa kandidaatainete loetelu | < 0,010 % | < 0,010 % | < 0,010 % | < 0,010 % | < 0,010 % |
| Mürgisus veekeskkonna jaoks
  (Üksnes kriteerium 3.2) | Ainete kumulatiivne massikontsentratsioon (massiprotsentides) järgmistes kategooriates: |
| 1. kategooria | 2. kategooria | 3. kategooria | 4. kategooria | 5. kategooria |
| Mitte mürgine (D) | Äge mürgisus üle 100 mg/l
  või
  täheldatavat toimet mitteavaldav kontsentratsioon üle 10 mg/l | Piiramatu |
| Kahjulik (E) | Äge mürgisus vahemikus 10–100 mg/l
  või
  täheldatavat toimet mitteavaldav kontsentratsioon vahemikus 1–10 mg/l | ≤ 20 | ≤ 25 | ≤ 5 | ≤ 25 | ≤ 20 |
| Mürgine (F) | Äge mürgisus vahemikus 1–10 mg/l
  või
  täheldatavat toimet mitteavaldav kontsentratsioon vahemikus 0,1–1 mg/l | ≤ 5 | ≤ 1 | ≤ 0.5 | ≤ 1 | ≤ 5 |
| Väga mürgine (G) | Äge mürgisus kuni 1 mg/l
  või
  täheldatavat toimet mitteavaldav kontsentratsioon kuni 0,1 mg/l | ≤ 0,1/M (14) | ≤ 0,1/M (14) | ≤ 0,1/M (14) | ≤ 0,1/M (14) | ≤ 1/M (14) |
| Biolagunevus ja bioakumuleerumine
  (Kriteerium 4) | Ainete kumulatiivne massikontsentratsioon (massiprotsentides) järgmistes kategooriates: |
| 1. kategooria | 2. kategooria | 3. kategooria | 4. kategooria | 5. kategooria |
| Aeroobselt lõplikult biolagunev (A) | > 90 | > 75 | > 90 | > 75 | > 90 |
| Iseenesest aeroobselt biolagunev (B) | ≤ 5 | ≤ 25 | ≤ 5 | ≤ 20 | ≤ 5 |
| Biolagunemis- JA bioakumuleerumisvõimetu (C) | ≤ 5 | ≤ 5 | ≤ 10 | ≤ 5 |
| Biolagunemisvõimetu JA bioakumuleeruv (X) | ≤ 0,1 | ≤ 0,1 | ≤ 0,1 | ≤ 0,1 | ≤ 0,1 |
| Fraktsioon, mille mürgisust veekeskkonna jaoks (kriteerium 3.2) või biolagunemist/bioakumuleerumist (kriteerium 4) ei ole hinnatud | Ainete kumulatiivne massikontsentratsioon (massiprotsentides) järgmistes kategooriates: |
| 1. kategooria | 2. kategooria | 3. kategooria | 4. kategooria | 5. kategooria |
| | < 0,5 | < 0,5 | < 0,5 | < 0,5 | < 0,5 |
| Taastuva tooraine kasutamine
  (Kriteerium 5) | Ainete kumulatiivne massikontsentratsioon (massiprotsentides) järgmistes kategooriates: |
| 1. kategooria | 2. kategooria | 3. kategooria | 4. kategooria | 5. kategooria |
| Süsinikuarvestuses: | ≥ 50 % | ≥ 45 % | ≥ 70 % | ≥ 50 % | ≥ 50 % |
| | 1. kategooria | 2. kategooria | 3. kategooria | 4. kategooria | 5. kategooria |
| Tehniline miinimumtase
  (Kriteerium 6) | Hüdraulikaõlid: ISO 15380, tabelid 2–5
  Traktori käigukastiõlid: peavad vastama oma kasutusotstarbe nõuetele. | Peavad vastama oma kasutusotstarbe nõuetele. | Mootorsae ketiõlid: vt RAL-UZ 48
  Muud: peavad vastama oma kasutusotstarbe nõuetele. | Merel kasutatavad kahetaktilise mootori õlid: vt NMMA TC-W3.
  Maismaal kasutatavad kahetaktilise mootori õlid: EGD tase standardis ISO 13738:2000. | Tööstuslikud õlid ja laevaseadmeõlid: DIN 51517 |

1. kategooria

2. kategooria

3. kategooria

4. kategooria

5. kategooria

Kategooria

Kriteeriumid

Hüdraulikavedelikud ja traktori käigukastiõlid

Määrded ja dedvudmäärded

Mootorsae ketiõlid, vormimäärded, trossimäärded, dedvudõlid ja muud muutumatult keskkonda sattuvad määrded

Maismaal ja merel kasutatavad kahetaktilise mootori õlid

Tööstuslikud õlid ja laevaseadmeõlid

Ohulaused ja riskilaused, mis iseloomustavad ohtu keskkonnale ja inimeste tervisele

(Erand kriteeriumist 1a)

1. kategooria

2. kategooria

3. kategooria

4. kategooria

5. kategooria

Määrdeaine taotluse esitamise ajal kehtiv tervise- või keskkonnaohu teade või riskilause

Puudub

(Madalaim klassifitseerimispiir määruses (EÜ) nr 1272/2008 või direktiivis 1999/45/EÜ)

Puudub

(Madalaim klassifitseerimispiir määruses (EÜ) nr 1272/2008 või direktiivis 1999/45/EÜ)

Puudub

(Madalaim klassifitseerimispiir määruses (EÜ) nr 1272/2008 või direktiivis 1999/45/EÜ)

Puudub

(Madalaim klassifitseerimispiir määruses (EÜ) nr 1272/2008 või direktiivis 1999/45/EÜ)

Puudub

(Madalaim klassifitseerimispiir määruses (EÜ) nr 1272/2008 või direktiivis 1999/45/EÜ)

Teatavate ainete välistamine

(Kriteeriumid 1b ja 2)

1. kategooria

2. kategooria

3. kategooria

4. kategooria

5. kategooria

OSPARi nimistu ained; veepoliitika valdkonna eritähelepanu nõudvate ainete ELi loetelu ained; halogeenorgaanilised ained; nitritid; metallid ja metalliühendid, välja arvatud Na, K, Mg, Ca ning paksendajate korral Li, Al ja nende ühendid; 1 või 2. kategooria kantserogeensed, mutageensed või reproduktiivtoksilised ained (R45, R46, R49, R60 või R61); määruse (EÜ) nr 1907/2006 XIV lisa kandidaatainete loetelu

< 0,010 %

< 0,010 %

< 0,010 %

< 0,010 %

< 0,010 %

Mürgisus veekeskkonna jaoks

(Üksnes kriteerium 3.2)

Ainete kumulatiivne massikontsentratsioon (massiprotsentides) järgmistes kategooriates:

1. kategooria

2. kategooria

3. kategooria

4. kategooria

5. kategooria

Mitte mürgine (D)

Äge mürgisus üle 100 mg/l

või

täheldatavat toimet mitteavaldav kontsentratsioon üle 10 mg/l

Piiramatu

Kahjulik (E)

Äge mürgisus vahemikus 10–100 mg/l

või

täheldatavat toimet mitteavaldav kontsentratsioon vahemikus 1–10 mg/l

≤ 20

≤ 25

≤ 5

≤ 25

≤ 20

Mürgine (F)

Äge mürgisus vahemikus 1–10 mg/l

või

täheldatavat toimet mitteavaldav kontsentratsioon vahemikus 0,1–1 mg/l

≤ 5

≤ 1

≤ 0.5

≤ 1

≤ 5

Väga mürgine (G)

Äge mürgisus kuni 1 mg/l

või

täheldatavat toimet mitteavaldav kontsentratsioon kuni 0,1 mg/l

≤ 0,1/M (14)

≤ 0,1/M (14)

≤ 0,1/M (14)

≤ 0,1/M (14)

≤ 1/M (14)

Biolagunevus ja bioakumuleerumine

(Kriteerium 4)

Ainete kumulatiivne massikontsentratsioon (massiprotsentides) järgmistes kategooriates:

1. kategooria

2. kategooria

3. kategooria

4. kategooria

5. kategooria

Aeroobselt lõplikult biolagunev (A)

> 90

> 75

> 90

> 75

> 90

Iseenesest aeroobselt biolagunev (B)

≤ 5

≤ 25

≤ 5

≤ 20

≤ 5

Biolagunemis- JA bioakumuleerumisvõimetu (C)

≤ 5

≤ 5

≤ 10

≤ 5

Biolagunemisvõimetu JA bioakumuleeruv (X)

≤ 0,1

≤ 0,1

≤ 0,1

≤ 0,1

≤ 0,1

Fraktsioon, mille mürgisust veekeskkonna jaoks (kriteerium 3.2) või biolagunemist/bioakumuleerumist (kriteerium 4) ei ole hinnatud

Ainete kumulatiivne massikontsentratsioon (massiprotsentides) järgmistes kategooriates:

1. kategooria

2. kategooria

3. kategooria

4. kategooria

5. kategooria

< 0,5

< 0,5

< 0,5

< 0,5

< 0,5

Taastuva tooraine kasutamine

(Kriteerium 5)

Ainete kumulatiivne massikontsentratsioon (massiprotsentides) järgmistes kategooriates:

1. kategooria

2. kategooria

3. kategooria

4. kategooria

5. kategooria

Süsinikuarvestuses:

≥ 50 %

≥ 45 %

≥ 70 %

≥ 50 %

≥ 50 %

1. kategooria

2. kategooria

3. kategooria

4. kategooria

5. kategooria

Tehniline miinimumtase

(Kriteerium 6)

Hüdraulikaõlid: ISO 15380, tabelid 2–5

Traktori käigukastiõlid: peavad vastama oma kasutusotstarbe nõuetele.

Peavad vastama oma kasutusotstarbe nõuetele.

Mootorsae ketiõlid: vt RAL-UZ 48

Muud: peavad vastama oma kasutusotstarbe nõuetele.

Merel kasutatavad kahetaktilise mootori õlid: vt NMMA TC-W3.

Maismaal kasutatavad kahetaktilise mootori õlid: EGD tase standardis ISO 13738:2000.

Tööstuslikud õlid ja laevaseadmeõlid: DIN 51517

| Kordaja (M) | Aine LC50 või EC50 väärtus („L(E)C50”) |
| --- | --- |
| 1 | 0,1 < L(E)C50 ≤ 1 |
| 10 | 0,01 < L(E)C50 ≤ 0,1 |
| 100 | 0,001 < L(E)C50 ≤ 0,01 |
| 1 000 | 0,0001 < L(E)C50 ≤ 0,001 |
| Ainete jaoks, mille LC50 või EC50 väärtus on madalam kui 0,0 001 mg/l, arvutatakse asjaomased kontsentratsiooni piirmäärad sarnasel viisil (asjaomastes kordaja 10 astmete vahemikes). |

Kordaja (M)

Aine LC50 või EC50 väärtus („L(E)C50”)

1

0,1 < L(E)C50 ≤ 1

10

0,01 < L(E)C50 ≤ 0,1

100

0,001 < L(E)C50 ≤ 0,01

1 000

0,0001 < L(E)C50 ≤ 0,001

Ainete jaoks, mille LC50 või EC50 väärtus on madalam kui 0,0 001 mg/l, arvutatakse asjaomased kontsentratsiooni piirmäärad sarnasel viisil (asjaomastes kordaja 10 astmete vahemikes).

Tabel 2

Erinevatele määrdeaine kategooriatele esitatavad nõuded seoses veekeskkonnale avaldatava mürgise toimega. Nõuded määrdeainet ja selle põhikomponente käsitlevate andmete kohta

| Kriteerium 3.1 | 1. kategooria | 2. kategooria | 3. kategooria | 4. kategooria | 5. kategooria |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Värskelt valmistatud määrdeaine äge mürgisus veekeskkonna jaoks kolmel troofilisel tasandil: vetikad, vesikirbud ja kalad | > 100 mg/l | > 1 000 mg/l | > 1 000 mg/l | > 1 000 mg/l | > 100 mg/l |
| Määrdeaine iga põhikomponendi äge mürgisus veekeskkonna jaoks kahel troofilisel tasandil: vetikad ja vesikirbud | > 100 mg/l | > 100 mg/l | > 100 mg/l | > 100 mg/l | > 100 mg/l |

Kriteerium 3.1

1. kategooria

2. kategooria

3. kategooria

4. kategooria

5. kategooria

Värskelt valmistatud määrdeaine äge mürgisus veekeskkonna jaoks kolmel troofilisel tasandil: vetikad, vesikirbud ja kalad

> 100 mg/l

> 1 000 mg/l

> 1 000 mg/l

> 1 000 mg/l

> 100 mg/l

Määrdeaine iga põhikomponendi äge mürgisus veekeskkonna jaoks kahel troofilisel tasandil: vetikad ja vesikirbud

> 100 mg/l

> 100 mg/l

> 100 mg/l

> 100 mg/l

> 100 mg/l

---

(1)  ELT L 353, 31.12.2008, lk 1.

(2)  EÜT 196, 16.8.1967, lk 1.

(3)  ELT L 396, 30.12.2006, lk 1.

(4)  Nagu on sätestatud määruses (EÜ) nr 1272/2008.

(5)  Nagu on sätestatud direktiivis 67/548/EMÜ.

(6)  Nagu on sätestatud määruses (EÜ) nr 1272/2008.

(7)  Nagu on sätestatud direktiivis 67/548/EMÜ.

(8)  EÜT L 200, 30.7.1999, lk 1.

(9)  ELT L 133, 31.5.2010, lk 1.

(10)  ELT L 327, 22.12.2000, lk 1.

(11)  EÜT L 331, 15.12.2001, lk 1.

(12)  Käesoleva otsuse rakendamisel võib merekeskkonda käsitlevate andmete esitamisel asendada vesikirbud alati koorikloomadega.

(13)  ELT L 142, 31.5.2008, lk 1.

(14)  M on kordaja, 10 aste, mida kasutatakse veekeskkonna jaoks väga mürgiste ainete puhul, vt komisjoni direktiivi 2006/8/EÜ tabel 1b (ELT L 19, 24.1.2006, lk 12).

---

| 29.6.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 169/40 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 169/40

---

KOMISJONI OTSUS,

24. juuni 2011,

millega kehtestatakse käsinõudepesuvahenditele ELi ökomärgise andmise ökoloogilised kriteeriumid

(teatavaks tehtud numbri K(2011) 4448 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2011/382/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 66/2010 ELi ökomärgise kohta, (1) eriti selle artikli 8 lõiget 2,

olles nõu pidanud Euroopa Liidu ökomärgise komisjoniga

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 66/2010 alusel võib ELi ökomärgise anda toodetele, mille keskkonnamõju kogu toote olelusringi jooksul on väike. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 66/2010 alusel võib ELi ökomärgise anda toodetele, mille keskkonnamõju kogu toote olelusringi jooksul on väike.

| (2) | Määruses (EÜ) nr 66/2010 on sätestatud, et ELi ökomärgise andmise konkreetsed kriteeriumid kehtestatakse tooterühmade kaupa. |
| --- | --- |

(2)

Määruses (EÜ) nr 66/2010 on sätestatud, et ELi ökomärgise andmise konkreetsed kriteeriumid kehtestatakse tooterühmade kaupa.

| (3) | Komisjoni otsusega 2005/342/EÜ (2) on kehtestatud käsinõudepesuvahenditele ökoloogilised kriteeriumid ning nendega seotud hindamis- ja kontrollinõuded, mis kehtivad kuni 30. juunini 2011. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni otsusega 2005/342/EÜ (2) on kehtestatud käsinõudepesuvahenditele ökoloogilised kriteeriumid ning nendega seotud hindamis- ja kontrollinõuded, mis kehtivad kuni 30. juunini 2011.

| (4) | Kriteeriume on hiljem seoses tehnoloogia arenguga läbi vaadatud. Uued kriteeriumid ning nendega seotud hindamis- ja kontrollinõuded peaksid kehtima neli aastat alates käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäevast. |
| --- | --- |

(4)

Kriteeriume on hiljem seoses tehnoloogia arenguga läbi vaadatud. Uued kriteeriumid ning nendega seotud hindamis- ja kontrollinõuded peaksid kehtima neli aastat alates käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäevast.

| (5) | Otsus 2005/342/EÜ tuleks selguse huvides asendada. |
| --- | --- |

(5)

Otsus 2005/342/EÜ tuleks selguse huvides asendada.

| (6) | Tootjate jaoks, kelle toodetud käsinõudepesuvahenditele on antud ökomärgis vastavalt otsuses 2005/342/EÜ sätestatud kriteeriumidele, tuleks ette näha üleminekuperiood, et neil oleks piisavalt aega viia oma tooted vastavusse läbivaadatud kriteeriumide ja nõuetega. Tootjatel tuleks ka lubada esitada taotlusi otsuses 2005/342/EÜ või käesolevas otsuses sätestatud kriteeriumide alusel kuni otsuse 2005/342/EÜ kehtivusaja lõpuni. |
| --- | --- |

(6)

Tootjate jaoks, kelle toodetud käsinõudepesuvahenditele on antud ökomärgis vastavalt otsuses 2005/342/EÜ sätestatud kriteeriumidele, tuleks ette näha üleminekuperiood, et neil oleks piisavalt aega viia oma tooted vastavusse läbivaadatud kriteeriumide ja nõuetega. Tootjatel tuleks ka lubada esitada taotlusi otsuses 2005/342/EÜ või käesolevas otsuses sätestatud kriteeriumide alusel kuni otsuse 2005/342/EÜ kehtivusaja lõpuni.

| (7) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 66/2010 artikli 16 kohaselt asutatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 66/2010 artikli 16 kohaselt asutatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Tooterühm „käsinõudepesuvahendid” hõlmab kõiki detergente, mida kasutatakse nõude, keraamiliste nõude, söögiriistade, pottide, pannide, köögitarvete jms käsitsipesul.

Kõnealune tooterühm hõlmab tooteid, mida võib kasutada nii eratarbeks kui ka kutsetegevuses. Kõnealused tooted on keemiliste ainete segud ega tohi sisaldada tootja poolt tahtlikult lisatud mikroorganisme.

Artikkel 2

Käesolevas otsuses kasutatakse järgmisi mõisteid:

1)   „aine”– looduslik või mis tahes meetodi abil toodetud keemiline element või selle ühend, kaasa arvatud toote stabiliseerimiseks vajalik lisaaine või tootmismeetodist tingitud lisand, kuid välja arvatud lahusti, mida on võimalik aine stabiilsust vähendamata ja selle koostist muutmata eraldada;

2)   „toode” (või „segu”)– kahest või enamast mittereageerivast ainest koosnev segu või lahus.

Artikkel 3

Selleks et määruse (EÜ) nr 66/2010 alusel saaks anda ELi ökomärgise käsinõudepesuvahendile, peab see kuuluma käesoleva otsuse artiklis 1 kindlaksmääratud tooterühma „käsinõudepesuvahendid” ja vastama käesoleva otsuse lisas sätestatud kriteeriumidele ning hindamis- ja kontrollinõuetele.

Artikkel 4

Tooterühmale „käsinõudepesuvahendid” kehtestatud kriteeriumid ning asjaomased hindamis- ja kontrollinõuded kehtivad neli aastat alates käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäevast.

Artikkel 5

Haldusotstarbel omistatakse tooterühmale „käsinõudepesuvahendid” kood „019”.

Artikkel 6

Otsus 2005/342/EÜ tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 7

1.   Erandina artiklist 6 hinnatakse tooterühma „käsinõudepesuvahendid” kuuluvatele toodetele ELi ökomärgise andmise taotlusi, mis on esitatud enne käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäeva, vastavalt otsuses 2005/342/EÜ sätestatud tingimustele.

2.   Tooterühma „käsinõudepesuvahendid” kuuluvatele toodetele ELi ökomärgise andmise taotlused, mis on esitatud pärast käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäeva, kuid hiljemalt 30. juuniks 2011, võivad olla koostatud kas otsuses 2005/342/EÜ või käesolevas otsuses sätestatud kriteeriumide alusel. Kõnealuseid taotlusi hinnatakse vastavalt kriteeriumidele, mille alusel taotlus on koostatud.

3.   Ökomärgist, mis on antud vastavalt otsuses 2005/342/EÜ sätestatud kriteeriumidele hinnatud taotluse alusel, võib kasutada 12 kuud alates käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäevast.

Artikkel 8

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 24. juuni 2011

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Janez POTOČNIK

---

(1)  ELT L 27, 30.1.2010, lk 1.

1

(2)  ELT L 115, 4.5.2005, lk 9.

2

---

LISA

RAAMISTIK

Kriteeriumide eesmärk

Järgnevate kriteeriumide eesmärk on eelkõige edendada tooteid, mille puhul on vähendatud mürgiste või muude saasteainete juhtimist veekeskkonda, vähendada või tõkestada ohtlike ainete kasutamisest tervisele või keskkonnale tekkivaid ohte, viia pakendijäätmete hulk miinimumini, levitada teavet, mis aitab tarbijal kasutada toodet tõhusalt, ning vähendada keskkonnamõju.

KRITEERIUMID

| 1. | Mürgine toime veeorganismidele |
| --- | --- |

1.

Mürgine toime veeorganismidele

| 2. | Pindaktiivsete ainete biolagunevus |
| --- | --- |

2.

Pindaktiivsete ainete biolagunevus

| 3. | Ained ja segud, mille kasutamine on keelatud või lubatud piirangutega |
| --- | --- |

3.

Ained ja segud, mille kasutamine on keelatud või lubatud piirangutega

| 4. | Lõhnaained |
| --- | --- |

4.

Lõhnaained

| 5. | Söövitavad omadused |
| --- | --- |

5.

Söövitavad omadused

| 6. | Pakendamisnõuded |
| --- | --- |

6.

Pakendamisnõuded

| 7. | Kasutuskõlblikkus |
| --- | --- |

7.

Kasutuskõlblikkus

| 8. | Kasutusjuhend |
| --- | --- |

8.

Kasutusjuhend

| 9. | ELi ökomärgisel esitatav teave |
| --- | --- |

9.

ELi ökomärgisel esitatav teave

Hindamis- ja kontrollinõuded

a)   Nõuded

Iga kriteeriumi juures on esitatud konkreetsed hindamis- ja kontrollinõuded.

Kui taotleja peab kriteeriumide täitmise tõenduseks esitama deklaratsioone, dokumente, analüüse, katsearuandeid või muid dokumentaalseid tõendeid, siis eeldatakse, et need võivad pärineda taotlejalt ja/või tema tarnija(te)lt ja/või selle/nende allhankija(te)lt jne.

Võimaluse korral tehakse katsed standardi EN ISO 17025 nõuetele vastavas või samaväärses laboris.

Vajaduse korral võib kasutada ka muid katsemeetodeid peale iga kriteeriumi puhul esitatute, kui taotlust hindav pädev asutus kinnitab nende samaväärsust.

I liites viidatakse detergentide koostisainete andmebaasile (DID loend), kuhu on kantud enim kasutatavad detergentide koostisained. Seda andmebaasi kasutatakse kriitilise lahjendusmäära (CDV) arvutamiseks vajalike andmete saamiseks ja koostisainete biolagunevuse hindamiseks. Ainete jaoks, mis ei kuulu DID loendisse, on antud vajalike andmete väljaarvutamise või ekstrapoleerimise juhised. DID loendi uusim versioon on esitatud ELi ökomärgise veebisaidil ja pädevate asutuste veebisaitidel.

Vajaduse korral võivad pädevad asutused nõuda täiendavaid dokumente ja teha sõltumatuid kontrolle.

b)   Mõõtmispiirid

ELi ökomärgise kriteeriumidele peavad vastama kõik tootes sisalduvad ained, sealhulgas koostisainete hulgas olevad lisaained (nt säilitusained või stabilisaatorid), mille sisaldus lõpptootes on suurem kui 0,010 massiprotsenti, v.a kriteerium 1, mille puhul tuleb hõlmata kõik tahtlikult lisatud ained, olenemata massist. Kriteeriumidele peavad vastama ka koostisainete tootmisprotsessist pärinevad lisandid, mille sisaldus lõpptootes on üle 0,010 massiprotsendi.

c)   Standardannus

Käsinõudepesuvahendite puhul loetakse standardannuseks valmistaja soovitatud tootekogust grammides ühe liitri nõudepesuvee valmistamiseks, millega pestakse tavapäraselt määrdunud nõusid; seda standardannust kasutatakse arvutusteks, mis on vajalikud ELi ökomärgise kriteeriumide täitmise dokumenteerimiseks ja puhastusvõime hindamiseks.

ELi ÖKOMÄRGISE KRITEERIUMID

Kriteerium 1.   Mürgine toime veeorganismidele

Iga aine (i) puhul arvutatakse kriitiline lahjendusmäär (CDVkrooniline) järgmise valemi abil:

Formula

kus mass (i) on valmistaja poolt ühe liitri nõudepesuvee valmistamiseks soovitatud annuses sisalduva aine mass (grammides). DF (i) on lagunevustegur ning TFkrooniline(i) on aine mürgisustegur (milligrammi/liitri kohta).

DF ja TFkrooniline puhul tuleb anda detergentide koostisainete andmebaasi loendi A osas (DID loendi A-osa) olev väärtus (I liide). Kui kõnealust ainet DID loendi A-osas ei ole, peab taotleja andma hinnangulise väärtuse, toimides DID loendi B-osas (I liide) kirjeldatud viisil. Kõikide ainete CDVkrooniline väärtuste summa on toote CDVkrooniline.

CDVkrooniline arvutatakse, võttes aluseks valmistaja soovitatud tootekoguse grammides ühe liitri nõudepesuvee valmistamiseks, millega pestakse tavapäraselt määrdunud nõusid. Soovitatud annuse CDVkrooniline, väljendatuna nõudepesuvee ühe liitri kohta, ei tohi ületada 3 800 liitt.

Hindamine ja kontroll: pädevale asutusele esitatakse toote täpne koostis ja üksikasjalikud kriitilise lahjendusmäära (CDVkrooniline) arvutused, mis näitavad vastavust kõnealusele kriteeriumile.

Kriteerium 2.   Pindaktiivsete ainete biolagunevus

a)   Kiire (aeroobne) biolagunevus

Kõik tootes kasutatud pindaktiivsed ained peavad olema kiirelt biolagunevad.

Hindamine ja kontroll: pädevale asutusele esitatakse toote täpne koostis ja iga aine toime kirjeldus. DID loendi A-osas (I liide) on märgitud, kas teatav pindaktiivne aine on aeroobsetes tingimustes biolagunev või mitte (pindaktiivsed ained, mille aeroobse biolagunemise veerus on märge „R”, on kiirelt biolagunevad). Selliste pindaktiivsete ainete kohta, mida DID loendi A-osas ei ole, tuleb esitada asjakohane teave kirjandus- või muude allikate või katsete põhjal, millest nähtub, et need ained on aeroobselt biolagunevad. Kiiret biolagunevust tõendatakse meetoditega, mida on nimetatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta määruses (EÜ) nr 648/2004 detergentide kohta (1). Pindaktiivseid aineid käsitatakse kiirelt biolagunevana, kui nende biolagunemise tase (mineralisatsioon) 28 päeva möödumisel on vähemalt 60 % mõõdetuna ühega järgmisest viiest katsemeetodist: gaasifaasi analüüs (OECD 310), süsinikdioksiidi (CO2) eraldumise modifitseeritud Sturmi katse (OECD 301B; nõukogu määruse (EÜ) nr 440/2008 (2) kohane meetod C.4-C), suletud pudeli katse (OECD 301D; määruse (EÜ) nr 440/2008 kohane meetod C.4-E), manomeetriline respiromeetria (OECD 301F; määruse (EÜ) nr 440/2008 kohane meetod C.4-D) või MITI (I) katse (OECD 301C; määruse (EÜ) nr 440/2008 kohane meetod C.4-F) või nendega samaväärsed ISO meetodid. Sõltuvalt pindaktiivse aine füüsikalistest omadustest võib kiire biolagunevuse tuvastamiseks kasutada ühte järgmisest meetoditest, kui biolagunemise tase 28 päeva möödumisel on vähemalt 70 %: lahustunud orgaanilise süsiniku (Dissolved Organic Carbon, DOC) kadumine (OECD 301 A; määruse (EÜ) nr 440/2008 kohane meetod C.4-A) või modifitseeritud OECD DOC kadumise sõeluuring (OECD 301E; määruse (EÜ) nr 440/2008 kohane meetod C.4-B) või nendega samaväärsed ISO meetodid. Lahustunud orgaanilise süsiniku mõõtmisel põhinevate meetodite kasutatavust on vaja vastavalt põhjendada, sest kõnealused meetodid võivad iseloomustada eraldumist ja mitte biolagunevust. Kiire aeroobse biolagunevuse katsetes ei tohi kasutada eelnevat kohandamist. Kümnepäevase akna põhimõtet ei kohaldata.

b)   Anaeroobne biolagunevus

Pindaktiivseid aineid, mis ei ole anaeroobsetes tingimustes biolagunevad, võib tootes kasutada, tingimusel et kõnealustele pindaktiivsetele ainetele ei ole omistatud riskilauset H400/R50 (väga mürgine veeorganismidele) allpool täpsustatud piirides.

Anaeroobselt biolagunematute pindaktiivsete ainete kogumass ei tohi ületada 0,20 g nõudepesuvee ühe liitri kohta soovitatud annusest.

Hindamine ja kontroll: pädevale asutusele esitatakse toote täpne koostis ja iga aine toime kirjeldus. DID loendi A-osas (I liide) on märgitud, kas teatav pindaktiivne aine on anaeroobselt biolagunev või mitte (pindaktiivsed ained, mille kohta anaeroobse biolagunevuse veerus on märge „Y”, on anaeroobselt biolagunevad). Selliste pindaktiivsete ainete kohta, mida DID loendi A-osas (ELT L 115, 4.5.2005, lk 18 A osa) ei ole, tuleb esitada asjakohane teave kirjandus- või muude allikate või katsete põhjal, et need ained on anaeroobsetes tingimustes biolagunevad. Aine anaeroobset lagunevust tuleb testida OECD 311, ISO 11734, ECETOC nr 28 (juuni, 1988) põhjal või muu samaväärse meetodiga, kusjuures täieliku anaeroobse biolagunevuse määr peab olema vähemalt 60 %. Selle dokumenteerimiseks, et aine 60 % täieliku anaeroobse biolagunevuse määr on saavutatud, võib kasutada ka vastava anaeroobse keskkonna tingimuste modelleerimist (vt II liide).

Kriteerium 3.   Ained ja segud, mille kasutamine on keelatud või lubatud piirangutega

Punktides a, b ja c esitatud nõudeid kohaldatakse kõigi ainete või segude, sealhulgas biotsiidide, värvainete ja lõhnaainete suhtes, mille sisaldus lõpptootes on üle 0,010 massiprotsendi. See hõlmab samuti kõikide toote koostises kasutatud segude koostissaineid, mille sisaldus lõpptootes on üle 0,010 massiprotsendi. Tootele kavatsetult lisatud nanovormide puhul tuleb tõendada kriteeriumi 3.c täitmist mis tahes kontsentratsiooni puhul.

a)   Keelatud ained

Tootes ega üheski selle koostisse lisatud segus ei tohi olla järgmisi aineid:

| — | alküülfenooletoksülaadid ja nende derivaadid |
| --- | --- |

—

alküülfenooletoksülaadid ja nende derivaadid

| — | EDTA (etüleendiamiintetraäädikhape) ja selle soolad |
| --- | --- |

—

EDTA (etüleendiamiintetraäädikhape) ja selle soolad

| — | 5-bromo-5-nitro-1,3-dioksaan |
| --- | --- |

—

5-bromo-5-nitro-1,3-dioksaan

| — | –2-bromo-2-nitropropaan-1,3-diool |
| --- | --- |

—

–2-bromo-2-nitropropaan-1,3-diool

| — | diasolinidüülkarbamiid |
| --- | --- |

—

diasolinidüülkarbamiid

| — | formaldehüüd |
| --- | --- |

—

formaldehüüd

| — | naatriumhüdroksümetüülglütsinaat |
| --- | --- |

—

naatriumhüdroksümetüülglütsinaat

| — | nitromuskused ja polütsüklilised muskused, nagu näiteks:






  — | muskusksüleen: 5-tert-butüül-2,4,6-trinitro-m-ksüleen |
| --- | --- | --- |

—

nitromuskused ja polütsüklilised muskused, nagu näiteks:

—

muskusksüleen: 5-tert-butüül-2,4,6-trinitro-m-ksüleen

| — | muskusambrett: 4-tert-butüül-3-metoksü-2,6-dinitrotolueen |
| --- | --- |

—

muskusambrett: 4-tert-butüül-3-metoksü-2,6-dinitrotolueen

| — | muskusmoskeen: 1,1,3,3,5-pentametüül-4,6-dinitroindaan |
| --- | --- |

—

muskusmoskeen: 1,1,3,3,5-pentametüül-4,6-dinitroindaan

| — | muskustibetiin: 1-tert-butüül-3,4,5-trimetüül-2,6-dinitrobenseen |
| --- | --- |

—

muskustibetiin: 1-tert-butüül-3,4,5-trimetüül-2,6-dinitrobenseen

| — | muskusketoon: 4’-tert-butüül-2’,6’-dimetüül-3’,5’-dinitroatsetofenoon |
| --- | --- |

—

muskusketoon: 4’-tert-butüül-2’,6’-dimetüül-3’,5’-dinitroatsetofenoon

| — | HHCB (1,3,4,6,7,8-heksahüdro-4,6,6,7,8,8-heksametüültsüklopenta(g)-2-bensopüraan) |
| --- | --- |

—

HHCB (1,3,4,6,7,8-heksahüdro-4,6,6,7,8,8-heksametüültsüklopenta(g)-2-bensopüraan)

| — | AHTN (6-atsetüül-1,1,2,4,4,7-heksametüültetraliin). |
| --- | --- |

—

AHTN (6-atsetüül-1,1,2,4,4,7-heksametüültetraliin).

Hindamine ja kontroll: taotleja esitab deklaratsiooni, vajaduse korral koos valmistajate koostatud deklaratsioonidega, millest on näha, et toode ei sisalda loetletud aineid.

b)   Kvaternaarseid ammooniumsooli, mis ei ole kiirelt biolagunevad, ei tohi kasutada toote koostises või selles sisalduvates segudes.

Hindamine ja kontroll: taotleja esitab tõendid kõikide kasutatud kvaternaarsete ammooniumsoolade biolagunevuse kohta.

c)   Ohtlikud ained ja segud

Vastavalt määruse (EÜ) nr 66/2010 (ELi ökomärgise kohta) artikli 6 lõikele 6 ei sisalda toode ega ükski selle osa aineid (mis tahes vormis, kaasa arvatud nanovorm), mis vastavad järgmiste ohu- või riskilausetega klassifitseerimise tingimustele vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1272/2008 (3) või nõukogu direktiivile 67/548/EMÜ, (4) ega sisalda aineid, millele on osutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 (5) artiklis 57. Alljärgnevad riskilaused viitavad üldjuhul ainetele. Ensüümide ja lõhnaainete segude suhtes, mille puhul ei ole võimalik teavet saada, kohaldatakse siiski segude klassifitseerimise-eeskirju.

Ohulausete ja riskilausete loetelu:

| Ohulause (6) | Riskilause (7) |
| --- | --- |
| H300 Allaneelamisel surmav | R28 |
| H301 Allaneelamisel mürgine | R25 |
| H304 Allaneelamisel või hingamisteedesse sattumisel võib olla surmav | R65 |
| H310 Nahale sattumisel surmav | R27 |
| H311 Nahale sattumisel mürgine | R24 |
| H330 Sissehingamisel surmav | R23;R26 |
| H331 Sissehingamisel mürgine | R23 |
| H340 Võib põhjustada geneetilisi defekte | R46 |
| H341 Arvatavasti põhjustab geneetilisi defekte | R68 |
| H350 Võib põhjustada vähktõbe | R45 |
| H350i Sissehingamisel võib põhjustada vähktõbe | R49 |
| H351 Arvatavasti põhjustab vähktõbe | R40 |
| H360F Võib kahjustada viljakust | R60 |
| H360D Võib kahjustada loodet | R61 |
| H360FD Võib kahjustada viljakust. Võib kahjustada loodet | R60-61 |
| H360Fd Võib kahjustada viljakust. Arvatavasti kahjustab loodet | R60-63 |
| H360Df Võib kahjustada loodet. Arvatavasti kahjustab viljakust | R61-62 |
| H361f Arvatavasti kahjustab viljakust | R62 |
| H361d Arvatavasti kahjustab loodet | R63 |
| H361fd Arvatavasti kahjustab viljakust. Arvatavasti kahjustab loodet | R62-63 |
| H362 Võib kahjustada rinnaga toidetavat last | R64 |
| H370 Kahjustab elundeid | R39/23; R39/24; R39/25; R39/26; R39/27; R39/28 |
| H371 Võib kahjustada elundeid | R68/20; R68/21; R68/22 |
| H372 Kahjustab elundeid pikaajalisel või korduval kokkupuutel | R48/25; R48/24; R48/23 |
| H373 Võib kahjustada elundeid pikaajalisel või korduval kokkupuutel | R48/20; R48/21; R48/22 |
| H400 Väga mürgine veeorganismidele | R50 |
| H410 Väga mürgine veeorganismidele, pikaajalise toimega | R50-53 |
| H411 Mürgine veeorganismidele, pikaajalise toimega | R51-53 |
| H412 Ohtlik veeorganismidele, pikaajalise toimega | R52-53 |
| H413 Võib avaldada veeorganismidele pikaajalist kahjulikku toimet | R53 |
| EUH059 Ohtlik osoonikihile | R59 |
| EUH029 Kokkupuutel veega eraldub mürgine gaas | R29 |
| EUH031 Kokkupuutel hapetega eraldub mürgine gaas | R31 |
| EUH032 Kokkupuutel hapetega eraldub väga mürgine gaas | R32 |
| EUH070 Silma sattumisel mürgine | R39-41 |
| Ülitundlikkust põhjustavad ained |
| H334: Sissehingamisel võib põhjustada allergiat, astma sümptomeid või hingamisraskusi | R42 |
| H317: Võib põhjustada allergilist nahareaktsiooni | R43 |

Ohulause (6)

Riskilause (7)

H300 Allaneelamisel surmav

R28

H301 Allaneelamisel mürgine

R25

H304 Allaneelamisel või hingamisteedesse sattumisel võib olla surmav

R65

H310 Nahale sattumisel surmav

R27

H311 Nahale sattumisel mürgine

R24

H330 Sissehingamisel surmav

R23;R26

H331 Sissehingamisel mürgine

R23

H340 Võib põhjustada geneetilisi defekte

R46

H341 Arvatavasti põhjustab geneetilisi defekte

R68

H350 Võib põhjustada vähktõbe

R45

H350i Sissehingamisel võib põhjustada vähktõbe

R49

H351 Arvatavasti põhjustab vähktõbe

R40

H360F Võib kahjustada viljakust

R60

H360D Võib kahjustada loodet

R61

H360FD Võib kahjustada viljakust. Võib kahjustada loodet

R60-61

H360Fd Võib kahjustada viljakust. Arvatavasti kahjustab loodet

R60-63

H360Df Võib kahjustada loodet. Arvatavasti kahjustab viljakust

R61-62

H361f Arvatavasti kahjustab viljakust

R62

H361d Arvatavasti kahjustab loodet

R63

H361fd Arvatavasti kahjustab viljakust. Arvatavasti kahjustab loodet

R62-63

H362 Võib kahjustada rinnaga toidetavat last

R64

H370 Kahjustab elundeid

R39/23; R39/24; R39/25; R39/26; R39/27; R39/28

H371 Võib kahjustada elundeid

R68/20; R68/21; R68/22

H372 Kahjustab elundeid pikaajalisel või korduval kokkupuutel

R48/25; R48/24; R48/23

H373 Võib kahjustada elundeid pikaajalisel või korduval kokkupuutel

R48/20; R48/21; R48/22

H400 Väga mürgine veeorganismidele

R50

H410 Väga mürgine veeorganismidele, pikaajalise toimega

R50-53

H411 Mürgine veeorganismidele, pikaajalise toimega

R51-53

H412 Ohtlik veeorganismidele, pikaajalise toimega

R52-53

H413 Võib avaldada veeorganismidele pikaajalist kahjulikku toimet

R53

EUH059 Ohtlik osoonikihile

R59

EUH029 Kokkupuutel veega eraldub mürgine gaas

R29

EUH031 Kokkupuutel hapetega eraldub mürgine gaas

R31

EUH032 Kokkupuutel hapetega eraldub väga mürgine gaas

R32

EUH070 Silma sattumisel mürgine

R39-41

Ülitundlikkust põhjustavad ained

H334: Sissehingamisel võib põhjustada allergiat, astma sümptomeid või hingamisraskusi

R42

H317: Võib põhjustada allergilist nahareaktsiooni

R43

Eespool esitatud nõuet ei kohaldata selliste ainete ja segude suhtes, mis muudavad töötlemisel oma omadusi (nt kaotavad oma bioloogilise kättesaadavuse, muutuvad keemiliselt), nii et kirjeldatud ohtu enam ei ole.

Erandid: kõnealust nõuet ei kohaldata järgmiste ainete ja segude suhtes:

| Pindaktiivsed ained
  Sisaldus tootes < 25 % (8) | H400 Väga mürgine veeorganismidele | R 50 |
| --- | --- | --- |
| Lõhnaained | H412 Ohtlik veeorganismidele, pikaajalise toimega | R52-53 |
| Ensüümid (9) | H334: Sissehingamisel võib põhjustada allergiat, astma sümptomeid või hingamisraskusi | R42 |
| Ensüümid (9) | H317: Võib põhjustada allergilist nahareaktsiooni | R43 |
| NTA (trinaatriumnitrilotriatsetaat) lisandina MGDAs (metüülglütsiindiatsetaat) ja GLDAs (dikarboksümetüülglutamiinhape) (10) | H351 Arvatavasti põhjustab vähktõbe | R40 |

Pindaktiivsed ained

Sisaldus tootes < 25 % (8)

H400 Väga mürgine veeorganismidele

R 50

Lõhnaained

H412 Ohtlik veeorganismidele, pikaajalise toimega

R52-53

Ensüümid (9)

H334: Sissehingamisel võib põhjustada allergiat, astma sümptomeid või hingamisraskusi

R42

Ensüümid (9)

H317: Võib põhjustada allergilist nahareaktsiooni

R43

NTA (trinaatriumnitrilotriatsetaat) lisandina MGDAs (metüülglütsiindiatsetaat) ja GLDAs (dikarboksümetüülglutamiinhape) (10)

H351 Arvatavasti põhjustab vähktõbe

R40

Hindamine ja kontroll: taotleja teatab pädevale asutusele toote täpse koostise. Taotleja tõendab sellele kriteeriumile vastavust tootes olevate ainete puhul, esitades vähemalt määruse (EÜ) nr 1907/2006 VII lisas täpsustatud teabe. Selline teave peab olema konkreetselt aine sellise vormi kohta, kaasa arvatud nanovormid, mida on kasutatud tootes. Taotleja esitab deklaratsiooni sellele kriteeriumile vastavuse kohta, lisades koostisainete loetelu ja ohutuskaardid vastavalt määruse (EÜ) nr 1907/2006 II lisale toote ja kõigi koostisainete loetelu(de)s esitatud ainete kohta. Kontsentratsiooni piirmäärad esitatakse ohutuskaardil vastavalt määruse (EÜ) nr 1907/2006 artiklile 31.

d)   Määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 59 lõike 1 kohaselt loetletud ained

Määruse (EÜ) nr 66/2010 artikli 6 lõike 6 kohast erandit väljajätmisest ei või kohaldada ainete puhul, mida käsitatakse väga ohtlike ainetena ning mis on kantud määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikliga 59 ette nähtud loetellu ning mille sisaldus segudes on üle 0,010 massiprotsendi.

Hindamine ja kontroll: määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 59 kohasesse kandidaatainete loetellu kantud väga ohtlikuks peetavate ainete loetelu on järgmisel aadressil:

http://echa.europa.eu/chem_data/authorisation_process/candidate_list_table_en.asp

Viide loetelule esitatakse taotluse esitamise kuupäeva seisuga.

Kontsentratsiooni piirmäärad esitatakse ohutuskaardil vastavalt määruse (EÜ) nr 1907/2006 artiklile 31.

e)   Biotsiiidid

| i) | Tootes tohib olla üksnes toote säilitamiseks vajalikke biotsiide ning üksnes selleks vajalikus koguses. See ei kehti pindaktiivsete ainete kohta, millel võivad samuti olla biotsiididele iseloomulikud omadused.

  Hindamine ja kontroll: kõikide lisatud säilitusainete kohta tuleb taotlejal esitada materjaliohutuskaartide koopiad koos teabega tootes kasutatud säilitusainete täpse koguse kohta. Säilitusainete valmistaja või tarnija peab esitama teabe vajaliku säilitusaine koguse kohta kõnealuses tootes. |
| --- | --- |

i)

Tootes tohib olla üksnes toote säilitamiseks vajalikke biotsiide ning üksnes selleks vajalikus koguses. See ei kehti pindaktiivsete ainete kohta, millel võivad samuti olla biotsiididele iseloomulikud omadused.

Hindamine ja kontroll: kõikide lisatud säilitusainete kohta tuleb taotlejal esitada materjaliohutuskaartide koopiad koos teabega tootes kasutatud säilitusainete täpse koguse kohta. Säilitusainete valmistaja või tarnija peab esitama teabe vajaliku säilitusaine koguse kohta kõnealuses tootes.

| ii) | Keelatud on pakendil või muul moel väita või vihjata, et tootel on mikroobivastane toime.

  Hindamine ja kontroll: taotleja esitab pädevale asutusele igale pakenditüübile kantava teksti ja selle kujunduse ja/või iga pakenditüübi näidise. |
| --- | --- |

ii)

Keelatud on pakendil või muul moel väita või vihjata, et tootel on mikroobivastane toime.

Hindamine ja kontroll: taotleja esitab pädevale asutusele igale pakenditüübile kantava teksti ja selle kujunduse ja/või iga pakenditüübi näidise.

| iii) | Toote koostisosana või sellesse lisatud segude koostisosana on lubatud biotsiidid, mida kasutatakse toote säilivuse tagamiseks ning millele on omistatud riskialused H410/R50-53 või H411/R51-53 vastavalt direktiivile 67/548/EMÜ või Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 1999/45/EÜ (11) või määrusele (EÜ) nr 1272/2008, kuid üksnes juhul, kui kõnealuste biotsiidide bioakumuleerumisvõime log Pow (oktanooli-vee jaotusteguri) väärtus on < 3,0 või kui nende katseliselt määratud biokontsentratsioonitegur (BCF) on ≤ 100.

  Hindamine ja kontroll: kõikide biotsiidide kohta tuleb taotlejal esitada materjaliohutuskaartide koopiad koos tõendusmaterjaliga biotsiidide kontsentratsiooni kohta lõpptootes. |
| --- | --- |

iii)

Toote koostisosana või sellesse lisatud segude koostisosana on lubatud biotsiidid, mida kasutatakse toote säilivuse tagamiseks ning millele on omistatud riskialused H410/R50-53 või H411/R51-53 vastavalt direktiivile 67/548/EMÜ või Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 1999/45/EÜ (11) või määrusele (EÜ) nr 1272/2008, kuid üksnes juhul, kui kõnealuste biotsiidide bioakumuleerumisvõime log Pow (oktanooli-vee jaotusteguri) väärtus on < 3,0 või kui nende katseliselt määratud biokontsentratsioonitegur (BCF) on ≤ 100.

Hindamine ja kontroll: kõikide biotsiidide kohta tuleb taotlejal esitada materjaliohutuskaartide koopiad koos tõendusmaterjaliga biotsiidide kontsentratsiooni kohta lõpptootes.

Kriteerium 4.   Lõhnaained

| a) | Tootes ei tohi olla lõhnaaineid, mis sisaldavad nitromuskuseid või polütsüklilisi muskuseid (nagu on täpsustatud kriteeriumis 3a). |
| --- | --- |

a)

Tootes ei tohi olla lõhnaaineid, mis sisaldavad nitromuskuseid või polütsüklilisi muskuseid (nagu on täpsustatud kriteeriumis 3a).

| b) | Iga tootele lisatava lõhnaaine valmistamisel ja/või käitlemisel tuleb järgida Rahvusvahelise Lõhnaainete Assotsiatsiooni (IFRA) tegevusjuhiseid. Tegevusjuhised on esitatud IFRA veebisaidil: http://www.ifraorg.org. |
| --- | --- |

b)

Iga tootele lisatava lõhnaaine valmistamisel ja/või käitlemisel tuleb järgida Rahvusvahelise Lõhnaainete Assotsiatsiooni (IFRA) tegevusjuhiseid. Tegevusjuhised on esitatud IFRA veebisaidil: http://www.ifraorg.org.

| c) | Lõhnaained, mille suhtes määruses (EÜ) nr 648/2004 (detergentide kohta) (VII lisa) sätestatud deklareerimisnõuet ja mis ei ole juba kriteeriumi 3c kohaselt välja arvatud ning (muud) lõhnaained, millele on omistatud ohu-/riskilaused H317/R43 (võib põhjustada allergilist nahareaktsiooni) ja/või H334/R42 (sissehingamisel võib põhjustada allergiat, astma sümptomeid või hingamisraskusi), ei või esineda koguses ≥ 0,010 % (≥ 100 ppm) aine kohta. |
| --- | --- |

c)

Lõhnaained, mille suhtes määruses (EÜ) nr 648/2004 (detergentide kohta) (VII lisa) sätestatud deklareerimisnõuet ja mis ei ole juba kriteeriumi 3c kohaselt välja arvatud ning (muud) lõhnaained, millele on omistatud ohu-/riskilaused H317/R43 (võib põhjustada allergilist nahareaktsiooni) ja/või H334/R42 (sissehingamisel võib põhjustada allergiat, astma sümptomeid või hingamisraskusi), ei või esineda koguses ≥ 0,010 % (≥ 100 ppm) aine kohta.

| d) | Lõhnaaineid ei tohi kasutada kutselisele kasutajale ettenähtud käsinõudepesuvahendites. |
| --- | --- |

d)

Lõhnaaineid ei tohi kasutada kutselisele kasutajale ettenähtud käsinõudepesuvahendites.

Hindamine ja kontroll: deklaratsioon kriteeriumi punktidele a, b ja d vastavuse kohta. Kriteeriumi c puhul esitab taotleja allkirjastatud vastavusdeklaratsiooni, kus on märgitud tootes sisalduvate lõhnaainete hulk. Taotleja esitab ka lõhnaaine valmistajalt saadud deklaratsiooni, kus on määratletud kõik need lõhnaaine koostisained, mis on loetletud nõukogu direktiivi 76/768/EMÜ (12) III lisa I osas, samuti riskilausetega R43/H317 ja/või R42/H334 hõlmatud (muude) ainete sisaldus.

Kriteerium 5.   Söövitavad omadused

Toode ei tohi olla direktiivi 1999/45/EÜ kohaselt klassifitseeritud „söövitavaks” (C) seguks, millele on omistatud riskilause R34 või R35, ega määruse (EÜ) nr 1272/2008 kohaselt „nahale avaldatava toime 1. kategooriasse” kuuluvaks seguks.

Hindamine ja kontroll: pädevale asutusele esitatakse täpsed kontsentratsioonid nii toote kui ka sellele lisatud segude koostisesse kuuluvate ainete kohta, mis direktiivi 1999/45/EÜ kohaselt on klassifitseeritud „söövitavaks” (C) ja millele on omistatud riskilause R34 või R35 või mis on määruse (EÜ) nr 1272/2008 kohaselt klassifitseeritud „nahale avaldatava toime 1. kategooriasse” kuuluvaks seguks, ning materjaliohutuskaartide koopiad.

Kriteerium 6.   Pakendamisnõuded

| a) | Põhikonteinerites kasutatud plastid tuleb märgistada vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 1994. aasta direktiivile 94/62/EÜ pakendite ja pakendijäätmete kohta (13) või standardi DIN 6120 1. ja 2. osale koostoimes standardi DIN 7728 1. osaga. |
| --- | --- |

a)

Põhikonteinerites kasutatud plastid tuleb märgistada vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 1994. aasta direktiivile 94/62/EÜ pakendite ja pakendijäätmete kohta (13) või standardi DIN 6120 1. ja 2. osale koostoimes standardi DIN 7728 1. osaga.

| b) | Kui esmane pakend on valmistatud ringlussevõetud materjalist, peab pakendil olev sellekohane viide olema kooskõlas ISO standardiga nr 14021 („Ökomärgised ja keskkonnaalased avaldused – oma väited (II tüübi kohased ökomärgised)”). |
| --- | --- |

b)

Kui esmane pakend on valmistatud ringlussevõetud materjalist, peab pakendil olev sellekohane viide olema kooskõlas ISO standardiga nr 14021 („Ökomärgised ja keskkonnaalased avaldused – oma väited (II tüübi kohased ökomärgised)”).

| c) | Plastpakendi koosseisus võib kasutada üksnes selliseid ftalaate, mille riskihindamine on taotluse esitamise ajaks läbi viidud ja mida ei ole liigitatud kriteeriumi 3c alla kuuluvaks. |
| --- | --- |

c)

Plastpakendi koosseisus võib kasutada üksnes selliseid ftalaate, mille riskihindamine on taotluse esitamise ajaks läbi viidud ja mida ei ole liigitatud kriteeriumi 3c alla kuuluvaks.

| d) | Esmase pakendi massi/kasulikkuse suhe (WUR) ei tohi ületada järgmisi väärtusi:






  Tooteliik | WUR |
| --- | --- | --- |
| Enne kasutamist veega lahjendatavad käsinõudepesuvahendid | 1,20 g pakkematerjali liitri kasutuslahuse (nõudepesuvesi) kohta |

d)

Esmase pakendi massi/kasulikkuse suhe (WUR) ei tohi ületada järgmisi väärtusi:

Tooteliik

WUR

Enne kasutamist veega lahjendatavad käsinõudepesuvahendid

1,20 g pakkematerjali liitri kasutuslahuse (nõudepesuvesi) kohta

Massi/kasulikkuse suhe arvutatakse üksnes esmase pakendi kohta (sealhulgas korgikapslid, korgid ja käsipumbad/pihustid), kasutades järgmist valemit:

Formula,

kus

| Wi | = | esmase pakendi (i) mass (g), kaasa arvatud etikett, kui see on olemas. |
| --- | --- | --- |
| Ui | = | ringlussevõtmata (toormel põhineva) materjali mass (g) esmases pakendis (i). Kui ringlussevõetud materjali osakaal esmases pakendis on 0 %, siis Ui = Wi. |
| Di | = | esmases pakendis (i) sisalduvate funktsionaalsete mahuannuste arv (= valmistaja poolt ühe liitri pesuvee valmistamiseks soovitatud annuste arv). |
| ri | = | ringlussevõtu kordade arv, st kui mitu korda esmast pakendit (i) kasutatakse samal otstarbel taaskasutamis- või täitmissüsteemi kaudu (ri = 1, kui pakendit ei taaskasutata samal otstarbel). Pakendi taaskasutamise korral määratakse ringlussevõtu kordade arvuks 1, v.a juhul, kui taotleja suudab tõendada suuremat arvu. |

Wi

=

esmase pakendi (i) mass (g), kaasa arvatud etikett, kui see on olemas.

Ui

=

ringlussevõtmata (toormel põhineva) materjali mass (g) esmases pakendis (i). Kui ringlussevõetud materjali osakaal esmases pakendis on 0 %, siis Ui = Wi.

Di

=

esmases pakendis (i) sisalduvate funktsionaalsete mahuannuste arv (= valmistaja poolt ühe liitri pesuvee valmistamiseks soovitatud annuste arv).

ri

=

ringlussevõtu kordade arv, st kui mitu korda esmast pakendit (i) kasutatakse samal otstarbel taaskasutamis- või täitmissüsteemi kaudu (ri = 1, kui pakendit ei taaskasutata samal otstarbel). Pakendi taaskasutamise korral määratakse ringlussevõtu kordade arvuks 1, v.a juhul, kui taotleja suudab tõendada suuremat arvu.

Hindamine ja kontroll: taotleja esitab pädevale asutusele toote massi/kasulikkuse suhtarvu arvutused ning deklaratsiooni kõnealuse kriteeriumi igale osale vastavuse kohta. Kriteeriumi c puhul esitab taotleja täidetud ja allkirjastatud vastavusdeklaratsiooni.

Kriteerium 7.   Kasutuskõlblikkus

Toode peab olema kasutuskõlblik ja vastama tarbijate vajadustele.

Puhastusvõime ja -tõhusus peavad olema samaväärsed või paremad kui allpool täpsustatud tavadetergendil.

Hindamine ja kontroll: puhastusvõimet ja -tõhusust tuleb katsetada küllaldase ja põhjendatud laboratoorse katsega ja selle kohta aruanne koostada täpselt määratletud parameetrite kohaselt vastavalt raamistikule „Framework for testing the performance of hand dishwashing detergents” (raamistik käsinõudepesuvahendite toimivuse hindamiseks), mis on esitatud järgmisel veebilehel:

http://ec.europa.eu/environment/ecolabel/ecolabelled_products/categories/hand_dishwashing_detergents_en.htm.

Tavadetergent on kehtestatud IKW toimivuse katses „Recommendation for the quality assessment of the cleaning performance of hand dishwashing detergents” (soovitus käsinõudepesuvahendite puhastustoime kvaliteedi hindamise kohta) (SÖFW-Journal, 128, 5, lk 11–15, 2002), kohandusega, et tõhususkatses lisatakse võrdlusdetergenti 2,5 ml 5 l vee kohta.

IKW toimivuse katse „Recommendation for the quality assessment of the cleaning performance of hand dishwashing detergents” (SÖFW-Journal, 128, 5, lk 11–15, 2002) meetodit võib kohaldada nimetatud kohandusega ning selle saab alla laadida järgmiselt veebisaidilt: http://www.ikw.org/pdf/broschueren/EQ_Handgeschirr_e.pdf.

Kriteerium 8.   Kasutusjuhend

Toote pakendil esitatakse järgmine teave.

| a) | „Ärge peske nõusid voolava vee all, vaid pange nõud vette ning kasutage nõudepesuvahendit soovitatud koguses” (või samaväärne tekst). |
| --- | --- |

a)

„Ärge peske nõusid voolava vee all, vaid pange nõud vette ning kasutage nõudepesuvahendit soovitatud koguses” (või samaväärne tekst).

| b) | Teave soovitatud annuse kohta peab olema pakendil esitatud küllaldase suurusega ja nähtaval taustal. Tuleb öelda kohta, mitu milliliitrit (ja teelusikatäit) toodet tuleb kasutada viie liitri nõudepesuvee valmistamiseks, et pesta „määrdunud” ja „vähem määrdunud” nõusid. |
| --- | --- |

b)

Teave soovitatud annuse kohta peab olema pakendil esitatud küllaldase suurusega ja nähtaval taustal. Tuleb öelda kohta, mitu milliliitrit (ja teelusikatäit) toodet tuleb kasutada viie liitri nõudepesuvee valmistamiseks, et pesta „määrdunud” ja „vähem määrdunud” nõusid.

| c) | Soovitatav on öelda, mitmeks nõudepesukorraks peaks jätkuma ühest pudelist, kuid see ei ole kohustuslik. |
| --- | --- |

c)

Soovitatav on öelda, mitmeks nõudepesukorraks peaks jätkuma ühest pudelist, kuid see ei ole kohustuslik.

Selle arvutamiseks jagatakse toote pakendis olev kogus annusega, mis kulub selleks, et valmistada viis liitrit pesuvett määrdunud nõude pesemiseks.

Hindamine ja kontroll: taotleja esitab toote pakendi näidise koos märgisega, samuti deklaratsiooni kõnealuse kriteeriumi kõigile osadele vastavuse kohta.

Kriteerium 9.   ELi ökomärgisel esitatav teave

Tekstiväljaga vabatahtlikul märgisel peab olema järgmine tekst:

| „— | nõrk mõju veeorganismidele, |
| --- | --- |

„—

nõrk mõju veeorganismidele,

| — | sisaldab vähem ohtlikke aineid, |
| --- | --- |

—

sisaldab vähem ohtlikke aineid,

| — | tekib vähem pakendijäätmeid, |
| --- | --- |

—

tekib vähem pakendijäätmeid,

| — | selge kasutusjuhend.” |
| --- | --- |

—

selge kasutusjuhend.”

Juhised tekstiväljaga vabatahtliku märgise kasutamise kohta on esitatud „Ökomärgise kasutamisjuhendis” järgmisel veebisaidil: http://ec.europa.eu/environment/ecolabel/promo/logos_en.htm

Hindamine ja kontroll: taotleja esitab märgise näidise ja deklaratsiooni kõnealusele kriteeriumile vastavuse kohta.

---

(1)  ELT L 104, 8.4.2004, lk 1.

(2)  ELT L 142, 31.5.2008, lk 1.

(3)  ELT L 353, 31.12.2008, lk 1.

(4)  EÜT 196, 16.8.1967, lk 1.

(5)  ELT L 396, 30.12.2006, lk 1.

(6)  Nagu on sätestatud määruses (EÜ) nr 1272/2008.

(7)  Nagu on sätestatud direktiivis 67/548/EMÜ.

(8)  Protsendimäär tuleb jagada määruse (EÜ) nr 1272/2008 kohaselt kehtestatud korrutusteguriga.

(9)  Sealhulgas valmististes sisalduvad stabilisaatorid ja muud lisaained.

(10)  Sisaldus toormaterjalis alla 1,0 % juhul, kui kogusisaldus lõpptootes on alla 0,10 %.

(11)  EÜT L 200, 30.7.1999, lk 1.

(12)  EÜT L 262, 27.9.1976, lk 169.

(13)  EÜT L 365, 31.12.1994, lk 10.

I liide

Detergentide koostisainete andmebaas (DID loend)

DID loend (A-osa) sisaldab teavet detergentide koostisse kuuluvate koostisainete mürgise mõju kohta veekeskkonnale ja nende biolagunevuse kohta. Loend sisaldab teavet suure hulga pesemis- ja puhastusvahendites sisalduvate ainete mürgisuse ja biolagunevuse kohta. Loend ei ole ammendav, kuid DID loendi B-osas on esitatud suunised, kuidas määrata kindlaks koostisaine parameetrid (nt mürgisustegur (TF) ja lagunevustegur (DF), mida kasutatakse kriitilise lahjendusmäära arvutamiseks) juhul, kui kõnealune aine ei ole kantud DID loendisse. See loetelu on vaid üldine teabeallikas ja DID loendisse kuuluvad ained ei ole ELi ökomärgisega toodetes kasutamiseks automaatselt heaks kiidetud. DID loend (A- ja B-osa) on esitatud ELi ökomärgise veebisaidil: http://ec.europa.eu/environment/ecolabel/ecolabelled_products/categories/did_list_en.htm.

Kui puuduvad andmed aine mürgise mõju kohta veekeskkonnale ja selle biolagunevuse kohta, võib selle mürgisusteguri ja lagunevusteguri hindamiseks kasutada samalaadseid aineid (struktuurianalooge). ELi ökomärgiseid väljastav pädev asutus peab sellise struktuurianaloogia valiku heaks kiitma. Alternatiivselt võib kohaldada halvimat stsenaariumi, kasutades allpool esitatud parameetreid:

Halvim stsenaarium:

| | Äge mürgisus | Krooniline mürgisus | Lagunduvus |
| --- | --- | --- | --- |
| Koostisaine | LC50/EC50 | SF(äge) | TF(äge) | NOEC (1) | SF(krooniline)
   (1) | TF(krooniline) | DF | Aeroobne | Anaeroobne |
| „Nimetus” | 1 mg/l | 10 000 | 0,0001 | | | 0,0001 | 1 | P | N |

Äge mürgisus

Krooniline mürgisus

Lagunduvus

Koostisaine

LC50/EC50

SF(äge)

TF(äge)

NOEC (1)

SF(krooniline)
   (1)

TF(krooniline)

DF

Aeroobne

Anaeroobne

„Nimetus”

1 mg/l

10 000

0,0001

0,0001

1

P

N

Kiire biolagunevuse dokumenteerimine

Kiire biolagunevuse dokumenteerimiseks kasutatakse järgmisi katsemeetodeid.

| 1) | Kuni 1. detsembrini 2010 ja üleminekuperioodi vältel alates 1. detsembrist 2010 kuni 1. detsembrini 2015:
  direktiivis 67/548/EMÜ, eelkõige selle V lisa osas C4 sätestatud katsemeetodid kiire biolagunevuse dokumenteerimiseks või nendega samaväärsed OECD 301 A–F või ISO katsemeetodid.
  Kümnepäevase akna põhimõtet pindaktiivsete ainete suhtes ei kohaldata. Vastuvõetavuse künnis on 70 % määruse (EÜ) nr 440/2008 kohaste meetodite C.4-A ja C.4-B (ja nendega samaväärsete OECD 301 A ning E või ISO katsemeetodite) puhul ning 60 % meetodite C.4-C, C.4-D, C.4-E ja C.4-F (ja nendega samaväärsete OECD 301 B, C, D ning F või ISO katsemeetodite) puhul. |
| --- | --- |

1)

Kuni 1. detsembrini 2010 ja üleminekuperioodi vältel alates 1. detsembrist 2010 kuni 1. detsembrini 2015:

direktiivis 67/548/EMÜ, eelkõige selle V lisa osas C4 sätestatud katsemeetodid kiire biolagunevuse dokumenteerimiseks või nendega samaväärsed OECD 301 A–F või ISO katsemeetodid.

Kümnepäevase akna põhimõtet pindaktiivsete ainete suhtes ei kohaldata. Vastuvõetavuse künnis on 70 % määruse (EÜ) nr 440/2008 kohaste meetodite C.4-A ja C.4-B (ja nendega samaväärsete OECD 301 A ning E või ISO katsemeetodite) puhul ning 60 % meetodite C.4-C, C.4-D, C.4-E ja C.4-F (ja nendega samaväärsete OECD 301 B, C, D ning F või ISO katsemeetodite) puhul.

| 2) | Pärast 1. detsembrit 2015 ja üleminekuperioodi vältel alates 1. detsembrist 2010 kuni 1. detsembrini 2015:
  määruses (EÜ) nr 1272/2008 sätestatud katsemeetodid. |
| --- | --- |

2)

Pärast 1. detsembrit 2015 ja üleminekuperioodi vältel alates 1. detsembrist 2010 kuni 1. detsembrini 2015:

määruses (EÜ) nr 1272/2008 sätestatud katsemeetodid.

Anaeroobse biolagunevuse dokumenteerimine

Standardkatse anaeroobse lagunduvuse määramiseks tehakse katsemeetodiga EN ISO 11734, ECETOC nr 28 (juuni 1988), OECD 311 või muu samaväärse katsemeetodiga, kusjuures nõutav täieliku lagunduvuse määr anaeroobsetes tingimustes on 60 %. Selle dokumenteerimiseks, et aine 60 % lagunduvuse määr anaeroobsetes tingimustes on saavutatud, võib kasutada ka vastava anaeroobse keskkonna tingimuste modelleerimist.

Ekstrapolatsioonide tegemine DID loendisse mittekuuluvate ainete kohta

Kui koostisaine ei ole kantud DID loendisse, võib anaeroobse biolagunevuse dokumenteerimiseks toimida järgmiselt:

| 1) | kasutatakse mõistlikku ekstrapoleerimist. Ühe lähteainega saadud tulemusi kasutatakse selle ainega struktuuripoolest analoogilise pindaktiivse aine täieliku anaeroobse biolagunevuse määramiseks ekstrapoleerimise abil. Kui teatava pindaktiivse aine (või homoloogide grupi) puhul on DID loendi andmetega tõendatud, et aine on anaeroobselt biolagunev, võib oletada, et ka muud samalaadsed pindaktiivsed ained on anaeroobselt biolagunevad (nt C12-15 A 1–3 EO sulfaat [DID nr 8] on anaeroobsetes tingimustes biolagunev, järelikult võib oletada, et ka C12-15 A 6 EO sulfaat on samamoodi anaeroobselt biolagunev). Kui teatava pindaktiivse aine anaeroobne biolagunduvus on tõendatud sobiva katsemeetodi abil, võib oletada, et ka muud samalaadsed pindaktiivsed ained on anaeroobselt biolagunevad (nt kirjanduse andmeid, mis kinnitavad alküülestrite ammooniumsoolade gruppi kuuluvate pindaktiivsete ainete biolagunduvust, võib kasutada ka muude alküülahela(te)s estersidemeid sisaldavate kvaternaarsete ammooniumsoolade samalaadse anaeroobse biolagunevuse dokumenteerimiseks); |
| --- | --- |

1)

kasutatakse mõistlikku ekstrapoleerimist. Ühe lähteainega saadud tulemusi kasutatakse selle ainega struktuuripoolest analoogilise pindaktiivse aine täieliku anaeroobse biolagunevuse määramiseks ekstrapoleerimise abil. Kui teatava pindaktiivse aine (või homoloogide grupi) puhul on DID loendi andmetega tõendatud, et aine on anaeroobselt biolagunev, võib oletada, et ka muud samalaadsed pindaktiivsed ained on anaeroobselt biolagunevad (nt C12-15 A 1–3 EO sulfaat [DID nr 8] on anaeroobsetes tingimustes biolagunev, järelikult võib oletada, et ka C12-15 A 6 EO sulfaat on samamoodi anaeroobselt biolagunev). Kui teatava pindaktiivse aine anaeroobne biolagunduvus on tõendatud sobiva katsemeetodi abil, võib oletada, et ka muud samalaadsed pindaktiivsed ained on anaeroobselt biolagunevad (nt kirjanduse andmeid, mis kinnitavad alküülestrite ammooniumsoolade gruppi kuuluvate pindaktiivsete ainete biolagunduvust, võib kasutada ka muude alküülahela(te)s estersidemeid sisaldavate kvaternaarsete ammooniumsoolade samalaadse anaeroobse biolagunevuse dokumenteerimiseks);

| 2) | tehakse anaeroobse lagunduvuse sõelkatse. Kui uus katsetamine on vajalik, tehakse sõelkatse, kasutades meetodit EN ISO 11734, ECETOC nr 28 (juuni 1988), OECD 311 või mõnda muud samaväärset meetodit; |
| --- | --- |

2)

tehakse anaeroobse lagunduvuse sõelkatse. Kui uus katsetamine on vajalik, tehakse sõelkatse, kasutades meetodit EN ISO 11734, ECETOC nr 28 (juuni 1988), OECD 311 või mõnda muud samaväärset meetodit;

| 3) | tehakse lagunduvuse katse väikese annusega. Kui on vaja uusi katseid, kuid sõelkatsete puhul esineb eksperimentaalseid raskusi (nt lagunemise aeglustumine uuritava aine mürgisuse tõttu), korratakse katset pindaktiivse aine väikese annusega, kusjuures lagunemist jälgitakse

  -mõõtmismeetodil või keemiliste analüüside abil. Väikese annuse katse puhul võib kasutada meetodit OECD 308 (august 2000) või mõnda muud samaväärset meetodit. |
| --- | --- |

3)

Formula

---

(1)  Kui sobivaid andmeid kroonilise mürgisuse kohta ei leitud, on need veerud tühjad. Sellisel juhul loetakse TF(krooniline) võrdseks TF(ägedaga).

---

| 29.6.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 169/52 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 169/52

---

KOMISJONI OTSUS,

28. juuni 2011,

millega kehtestatakse universaalpuhastusvahenditele ja sanitaarpuhastusvahenditele ELi ökomärgise andmise ökoloogilised kriteeriumid

(teatavaks tehtud numbri K(2011) 4442 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2011/383/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 66/2010 ELi ökomärgise kohta, (1) eriti selle artikli 8 lõiget 2,

olles nõu pidanud Euroopa Liidu ökomärgise komisjoniga

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 66/2010 alusel võib ELi ökomärgise anda toodetele, mille keskkonnamõju kogu toote olelusringi jooksul on väike. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 66/2010 alusel võib ELi ökomärgise anda toodetele, mille keskkonnamõju kogu toote olelusringi jooksul on väike.

| (2) | Määruses (EÜ) nr 66/2010 on sätestatud, et ELi ökomärgise andmise konkreetsed kriteeriumid kehtestatakse tooterühmade kaupa. |
| --- | --- |

(2)

Määruses (EÜ) nr 66/2010 on sätestatud, et ELi ökomärgise andmise konkreetsed kriteeriumid kehtestatakse tooterühmade kaupa.

| (3) | Komisjoni otsusega 2005/344/EÜ (2) on kehtestatud universaalpuhastusvahenditele ja sanitaarsõlmede puhastusvahenditele ökoloogilised kriteeriumid ning nendega seotud hindamis- ja kontrollinõuded, mis kehtivad kuni 30. juunini 2011. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni otsusega 2005/344/EÜ (2) on kehtestatud universaalpuhastusvahenditele ja sanitaarsõlmede puhastusvahenditele ökoloogilised kriteeriumid ning nendega seotud hindamis- ja kontrollinõuded, mis kehtivad kuni 30. juunini 2011.

| (4) | Kriteeriume on hiljem seoses tehnoloogia arenguga läbi vaadatud. Uued kriteeriumid ning nendega seotud hindamis- ja kontrollinõuded peaksid kehtima neli aastat alates käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäevast. |
| --- | --- |

(4)

Kriteeriume on hiljem seoses tehnoloogia arenguga läbi vaadatud. Uued kriteeriumid ning nendega seotud hindamis- ja kontrollinõuded peaksid kehtima neli aastat alates käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäevast.

| (5) | Otsus 2005/344/EÜ tuleks selguse huvides asendada. |
| --- | --- |

(5)

Otsus 2005/344/EÜ tuleks selguse huvides asendada.

| (6) | Tootjate jaoks, kelle toodetud universaalpuhastusvahenditele ja sanitaarpuhastusvahenditele on antud ökomärgis vastavalt otsuses 2005/344/EÜ sätestatud kriteeriumidele, tuleks ette näha üleminekuperiood, et neil oleks piisavalt aega viia oma tooted vastavusse läbivaadatud kriteeriumide ja nõuetega. Tootjatel tuleks ka lubada esitada taotlusi otsuses 2005/344/EÜ või käesolevas otsuses sätestatud kriteeriumide alusel kuni otsuse 2005/344/EÜ kehtivusaja lõpuni. |
| --- | --- |

(6)

Tootjate jaoks, kelle toodetud universaalpuhastusvahenditele ja sanitaarpuhastusvahenditele on antud ökomärgis vastavalt otsuses 2005/344/EÜ sätestatud kriteeriumidele, tuleks ette näha üleminekuperiood, et neil oleks piisavalt aega viia oma tooted vastavusse läbivaadatud kriteeriumide ja nõuetega. Tootjatel tuleks ka lubada esitada taotlusi otsuses 2005/344/EÜ või käesolevas otsuses sätestatud kriteeriumide alusel kuni otsuse 2005/344/EÜ kehtivusaja lõpuni.

| (7) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 66/2010 artikli 16 kohaselt asutatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 66/2010 artikli 16 kohaselt asutatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Tooterühm „universaalpuhastusvahendid ja sanitaarpuhastusvahendid” hõlmab universaalpuhastusvahendeid, aknapuhastusvahendeid ja sanitaarpuhastusvahendeid.

| a) | Universaalpuhastusvahendid on põrandate, seinte, lagede, akende ja muude püsipindade tavapäraseks pesemiseks ettenähtud pesuained, mida enne kasutamist lahjendatakse veega või mida kasutatakse lahjendamata kujul. Universaalpuhastusvahendid on tooted, mis on ette nähtud kasutamiseks elumajades ning äri- ja tööstusettevõtete siseruumides. |
| --- | --- |

a)

Universaalpuhastusvahendid on põrandate, seinte, lagede, akende ja muude püsipindade tavapäraseks pesemiseks ettenähtud pesuained, mida enne kasutamist lahjendatakse veega või mida kasutatakse lahjendamata kujul. Universaalpuhastusvahendid on tooted, mis on ette nähtud kasutamiseks elumajades ning äri- ja tööstusettevõtete siseruumides.

| b) | Aknapuhastusvahendid on akende tavapäraseks pesemiseks ettenähtud eripuhastusvahendid, mida kasutatakse lahjendamata kujul. |
| --- | --- |

b)

Aknapuhastusvahendid on akende tavapäraseks pesemiseks ettenähtud eripuhastusvahendid, mida kasutatakse lahjendamata kujul.

| c) | Sanitaarpuhastusvahendid on sanitaarsõlmedes, nagu pesuruumid, tualetid, vannitoad, duširuumid ja köögid, mustuse ja/või setete tavapäraseks eemaldamiseks, sealhulgas küürimise teel, ettenähtud puhastusvahendid. Kõnealune alarühm hõlmab vannitoapuhastusvahendeid ja köögipuhastusvahendeid. |
| --- | --- |

c)

Sanitaarpuhastusvahendid on sanitaarsõlmedes, nagu pesuruumid, tualetid, vannitoad, duširuumid ja köögid, mustuse ja/või setete tavapäraseks eemaldamiseks, sealhulgas küürimise teel, ettenähtud puhastusvahendid. Kõnealune alarühm hõlmab vannitoapuhastusvahendeid ja köögipuhastusvahendeid.

Kõnealune tooterühm hõlmab tooteid, mida võib kasutada nii eratarbeks kui ka kutsetegevuses. Kõnealused tooted on keemiliste ainete segud ega tohi sisaldada tootja poolt tahtlikult lisatud mikroorganisme.

Artikkel 2

Käesolevas otsuses kasutatakse järgmisi mõisteid:

1)   „aine”– looduslik või mis tahes meetodi abil toodetud keemiline element või selle ühend, kaasa arvatud toote stabiliseerimiseks vajalik lisaaine või tootmismeetodist tingitud lisand, kuid välja arvatud lahusti, mida on võimalik aine stabiilsust vähendamata ja selle koostist muutmata eraldada;

2)   „toode” (või „segu”)– kahest või enamast mittereageerivast ainest koosnev segu või lahus.

Artikkel 3

Selleks et määruse (EÜ) nr 66/2010 alusel saaks anda ELi ökomärgise universaalpuhastusvahendile, aknapuhastusvahendile või sanitaarpuhastusvahendile, peab see kuuluma käesoleva otsuse artiklis 1 kindlaksmääratud tooterühma „universaalpuhastusvahendid ja sanitaarpuhastusvahendid” ja vastama käesoleva otsuse lisas sätestatud kriteeriumidele ning hindamis- ja kontrollinõuetele.

Artikkel 4

Tooterühmale „universaalpuhastusvahendid ja sanitaarpuhastusvahendid” kehtestatud kriteeriumid ning asjaomased hindamis- ja kontrollinõuded kehtivad neli aastat alates käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäevast.

Artikkel 5

Haldusotstarbel antakse tooterühmale „universaalpuhastusvahendid ja sanitaarpuhastusvahendid” kood „020”.

Artikkel 6

Otsus 2005/344/EÜ tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 7

1.   Erandina artiklist 6 hinnatakse tooterühma „universaalpuhastusvahendid ja sanitaarpuhastusvahendid” kuuluvatele toodetele ELi ökomärgise andmise taotlusi, mis on esitatud enne käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäeva, vastavalt otsuses 2005/344/EÜ sätestatud tingimustele.

2.   Tooterühma „universaalpuhastusvahendid ja sanitaarpuhastusvahendid” kuuluvatele toodetele ELi ökomärgise andmise taotlused, mis on esitatud pärast käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäeva, kuid hiljemalt 30. juuniks 2011, võivad olla koostatud kas otsuses 2005/344/EÜ või käesolevas otsuses sätestatud kriteeriumide alusel.

Kõnealuseid taotlusi hinnatakse vastavalt kriteeriumidele, mille alusel taotlus on koostatud.

3.   Ökomärgist, mis on antud vastavalt otsuses 2005/344/EÜ sätestatud kriteeriumidele hinnatud taotluse alusel, võib kasutada 12 kuud alates käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäevast.

Artikkel 8

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 28. juuni 2011

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Janez POTOČNIK

---

(1)  ELT L 27, 30.1.2010, lk 1.

1

(2)  ELT L 115, 4.5.2005, lk 42.

2

---

LISA

RAAMISTIK

Kriteeriumide eesmärk

Järgnevate kriteeriumide eesmärk on eelkõige edendada tooteid, mis avaldavad nõrgemat mõju keskkonnale, piirata kahjulike ainete sisaldust, vähendada kasutatava pesuaine kogust ning vähenda pakendijäätmete hulka. Kriteeriumide eesmärk on ka vähendada või tõkestada ohtlike ainete kasutamisest keskkonnale või inimeste tervisele tekkivaid ohte, viia pakendijäätmete hulk miinimumini, levitada teavet, mis aitab tarbijal kasutada toodet tõhusalt ja vähendada keskkonnamõju.

KRITEERIUMID

| 1. | Mürgine toime veeorganismidele |
| --- | --- |

1.

Mürgine toime veeorganismidele

| 2. | Pindaktiivsete ainete biolagunevus |
| --- | --- |

2.

Pindaktiivsete ainete biolagunevus

| 3. | Ained ja segud, mille kasutamine on keelatud või lubatud piirangutega |
| --- | --- |

3.

Ained ja segud, mille kasutamine on keelatud või lubatud piirangutega

| 4. | Lõhnaained |
| --- | --- |

4.

Lõhnaained

| 5. | Lenduvad orgaanilised ühendid |
| --- | --- |

5.

Lenduvad orgaanilised ühendid

| 6. | Fosfor |
| --- | --- |

6.

Fosfor

| 7. | Pakendamisnõuded |
| --- | --- |

7.

Pakendamisnõuded

| 8. | Kasutuskõlblikkus |
| --- | --- |

8.

Kasutuskõlblikkus

| 9. | Kasutusjuhend |
| --- | --- |

9.

Kasutusjuhend

| 10. | ELi ökomärgisel esitatav teave |
| --- | --- |

10.

ELi ökomärgisel esitatav teave

| 11. | Kutsealane koolitus |
| --- | --- |

11.

Kutsealane koolitus

Hindamis- ja kontrollinõuded

a)   Nõuded

Iga kriteeriumi juures on esitatud konkreetsed hindamis- ja kontrollinõuded.

Kui taotleja peab kriteeriumide täitmise tõenduseks esitama deklaratsioone, dokumente, analüüse, katsearuandeid või muid dokumentaalseid tõendeid, siis eeldatakse, et need võivad pärineda taotlejalt ja/või tema tarnija(te)lt ja/või selle/nende allhankija(te)lt jne.

Võimaluse korral tehakse katsed standardi EN ISO 17025 nõuetele vastavas või samaväärses laboris.

Vajaduse korral võib kasutada ka muid katsemeetodeid peale iga kriteeriumi puhul esitatute, kui taotlust hindav pädev asutus kinnitab nende samaväärsust.

I liites viidatakse detergentide koostisainete andmebaasile (DID loend), kuhu on kantud enim kasutatavad detergendisegude koostisained. Seda andmebaasi kasutatakse kriitilise lahjendusmäära (CDV) arvutamiseks vajalike andmete saamiseks ja koostisainete biolagunevuse hindamiseks. Ainete jaoks, mis ei kuulu DID loendisse, on antud vajalike andmete väljaarvutamise või ekstrapoleerimise juhised. DID loendi uusim versioon on esitatud ELi ökomärgise veebisaidil ja pädevate asutuste veebisaitidel.

Vajaduse korral võivad pädevad asutused nõuda täiendavaid dokumente ja teha sõltumatuid kontrolle.

b)   Mõõtmispiirid

ELi ökomärgise kriteeriumidele peavad vastama kõik tootes sisalduvad ained, sealhulgas koostisainete hulgas olevad lisaained (nt säilitusained või stabilisaatorid), mille sisaldus lõpptootes on suurem kui 0,010 massiprotsenti, v.a kriteerium 1, mille puhul tuleb hõlmata kõik tahtlikult lisatud ained, olenemata massist. Kriteeriumidele peavad vastama ka koostisainete tootmisprotsessist pärinevad lisandid, mille sisaldus lõpptootes on üle 0,010 massiprotsendi.

c)   Standardannus

Universaalpuhastusvahendite puhul, mida enne kasutamist lahjendatakse veega, loetakse standardannuseks valmistaja soovitatud toote kogust grammides ühe liitri pesuvee valmistamiseks, millega pestakse tavapäraselt määrdunud pindu; seda standardannust kasutatakse arvutusteks, mis on vajalikud ELi ökomärgise kriteeriumide täitmise dokumenteerimiseks ja puhastusvõime hindamiseks.

ELi ÖKOMÄRGISE KRITEERIUMID

Kriteerium 1.   Mürgine toime veeorganismidele

Iga aine (i) puhul arvutatakse kriitiline lahjendusmäär (CDVkrooniline) järgmise valemi abil:

Formula

kus mass(i) on valmistaja poolt ühe liitri pesuvee valmistamiseks soovitatud annuses (universaalpuhastusvahendite puhul, mida enne kasutamist lahjendatakse veega) või 100 grammis tootes (universaalpuhastusvahendid, aknapuhastusvahendid ja sanitaarpuhastusvahendid, mida kasutatakse lahjendamata kujul) sisalduva aine mass (grammides). DF(i) on lagunevustegur ning TFkrooniline (i) on aine mürgisustegur (milligrammi/liitri kohta).

DF ja TFkrooniline puhul tuleb anda detergentide koostisainete andmebaasi loendi A-osas (DID loendi A-osa) olev väärtus (I liide). Kui kõnealust ainet DID loendi A-osas ei ole, peab taotleja andma hinnangulise väärtuse, toimides DID loendi B-osas (I liide) kirjeldatud viisil. Kõikide ainete CDVkrooniline väärtuste summa on toote CDVkrooniline.

Universaalpuhastusvahendite puhul, mida enne kasutamist lahjendatakse veega, arvutatakse CDVkrooniline, võttes aluseks valmistaja soovitatud tootekoguse grammides ühe liitri pesuvee valmistamiseks, millega pestakse tavapäraselt määrdunud pindu. Soovitatud annuse CDVkrooniline, väljendatuna pesuvee ühe liitri kohta, ei tohi ületada 18 000 liitrit.

Lahjendamata kujul kasutatavate universaalpuhastusvahendite puhul ei tohi CDVkrooniline 100 grammi toote kohta ületada 52 000 liitrit.

Aknapuhastusvahendite puhul ei tohi CDVkrooniline 100 grammi toote kohta ületada 4 800 liitrit.

Sanitaarpuhastusvahendite puhul ei tohi CDVkrooniline 100 grammi toote kohta ületada 80 000 liitrit.

Hindamine ja kontroll: pädevale asutusele esitatakse toote täpne koostis ja üksikasjalikud kriitilise lahjendusmäära (CDVkrooniline) arvutused, mis näitavad vastavust kõnealusele kriteeriumile.

Kriteerium 2.   Pindaktiivsete ainete biolagunevus

a)   Kiire (aeroobne) biolagunevus

Kõik tootes kasutatud pindaktiivsed ained peavad olema kiirelt biolagunevad.

Hindamine ja kontroll: pädevale asutusele esitatakse toote täpne koostis ja iga aine toime kirjeldus. DID loendi A-osas (I liide) on märgitud, kas teatav pindaktiivne aine on aeroobsetes tingimustes biolagunev või mitte (pindaktiivsed ained, mille aeroobse biolagunemise veerus on märge „R”, on kiirelt biolagunevad). Selliste pindaktiivsete ainete kohta, mida DID loendi A-osas ei ole, tuleb esitada asjakohane teave kirjandus- või muude allikate või katsete põhjal, millest nähtub, et need ained on aeroobselt biolagunevad. Kiiret biolagunevust tõendatakse meetoditega, mida on nimetatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta määruses (EÜ) nr 648/2004 detergentide kohta (1). Pindaktiivseid aineid käsitatakse kiirelt biolagunevana, kui nende biolagunemise tase (mineralisatsioon) 28 päeva möödumisel on vähemalt 60 % mõõdetuna ühega järgmisest viiest katsemeetodist: gaasifaasi analüüs (OECD 310), süsinikdioksiidi (CO2) eraldumise modifitseeritud Sturmi katse (OECD 301B; nõukogu määruse (EÜ) nr 440/2008 (2) kohane meetod C.4-C), suletud pudeli katse (OECD 301D; määruse (EÜ) nr 440/2008 kohane meetod C.4-E), manomeetriline respiromeetria (OECD 301F; määruse (EÜ) nr 440/2008 kohane meetod C.4-D) või MITI (I) katse (OECD 301C; määruse (EÜ) nr 440/2008 kohane meetod C.4-F) või nendega samaväärsed ISO meetodid. Sõltuvalt pindaktiivse aine füüsikalistest omadustest võib kiire biolagunevuse tuvastamiseks kasutada ühte järgmisest meetoditest, kui biolagunemise tase 28 päeva möödumisel on vähemalt 70 %: lahustunud orgaanilise süsiniku (Dissolved Organic Carbon, DOC) kadumine (OECD 301A; määruse (EÜ) nr 440/2008 kohane meetod C.4-A) või modifitseeritud OECD DOC kadumise sõeluuring (OECD 301E; määruse (EÜ) nr 440/2008 kohane meetod C.4-B) või nendega samaväärsed ISO meetodid. Lahustunud orgaanilise süsiniku mõõtmisel põhinevate meetodite kasutatavust on vaja vastavalt põhjendada, sest kõnealused meetodid võivad iseloomustada eraldumist ja mitte biolagunevust. Kiire aeroobse biolagunevuse katsetes ei tohi kasutada eelnevat kohandamist. Kümnepäevase akna põhimõtet ei kohaldata.

b)   Anaeroobne biolagunevus

Pindaktiivseid aineid, mis ei ole anaeroobsetes tingimustes biolagunevad, võib tootes kasutada teatavates piirides, tingimusel et kõnealustele pindaktiivsetele ainetele ei ole antud riskilauset H400/R50 (väga mürgine veeorganismidele) allpool täpsustatud piirides.

Universaalpuhastusvahendite puhul, mida tuleb enne kasutamist veega lahjendada, ei tohi anaeroobselt biolagunematute pindaktiivsete ainete kogumass ületada 0,40 g pesuvee ühe liitri kohta soovitatud annusest.

Universaalpuhastusvahendite puhul, mida tuleb kasutada lahjendamata kujul, ei tohi anaeroobselt biolagunematute pindaktiivsete ainete kogumass ületada 4,0 g 100 g toote kohta.

Sanitaarpuhastusvahendite puhul ei tohi anaeroobselt biolagunematute pindaktiivsete ainete kogumass ületada 2,0 g 100 g toote kohta.

Aknapuhastusvahendite puhul ei tohi anaeroobselt biolagunematute pindaktiivsete ainete kogumass ületada 2,0 g 100 g toote kohta.

Hindamine ja kontroll: pädevale asutusele esitatakse toote täpne koostis ja iga aine toime kirjeldus. DID loendi A-osas (I liide) on märgitud, kas teatav pindaktiivne aine on anaeroobselt biolagunev või mitte (pindaktiivsed ained, mille kohta anaeroobse biolagunevuse veerus on märge „Y”, on anaeroobselt biolagunevad). Selliste pindaktiivsete ainete kohta, mida DID loendi A-osas ei ole, tuleb esitada asjakohane teave kirjandus- või muude allikate või katsete põhjal, et need ained on anaeroobsetes tingimustes biolagunevad. Aine anaeroobset lagunevust tuleb testida OECD 311, ISO 11734, ECETOC nr 28 (juuni, 1988) põhjal või muu samaväärse meetodiga, kusjuures täieliku anaeroobse biolagunevuse määr peab olema vähemalt 60 %. Selle dokumenteerimiseks, et aine 60 % täieliku anaeroobse biolagunevuse määr on saavutatud, võib kasutada ka vastava anaeroobse keskkonna tingimuste modelleerimist.

Kriteerium 3.   Ained ja segud, mille kasutamine on keelatud või lubatud piirangutega

Punktides a, b ja c esitatud nõudeid kohaldatakse kõigi ainete, sealhulgas biotsiidide, värvainete ja lõhnaainete suhtes, mille sisaldus lõpptootes on üle 0,010 massiprotsendi. See hõlmab samuti kõikide toote koostises kasutatud segude koostissaineid, mille sisaldus lõpptootes on üle 0,010 massiprotsendi. Tootele kavatsetult lisatud nanovormide puhul tuleb tõendada kriteeriumi 3.c täitmist mis tahes kontsentratsiooni puhul.

a)   Keelatud ained

Tootes ega üheski selle koostisse lisatud segus ei tohi olla järgmisi aineid:

| — | alküülfenooletoksülaadid ja nende derivaadid, |
| --- | --- |

—

alküülfenooletoksülaadid ja nende derivaadid,

| — | EDTA (etüleendiamiintetraäädikhape) ja selle soolad, |
| --- | --- |

—

EDTA (etüleendiamiintetraäädikhape) ja selle soolad,

| — | 5-bromo-5-nitro-1,3-dioksaan, |
| --- | --- |

—

5-bromo-5-nitro-1,3-dioksaan,

| — | 2-bromo-2-nitropropaan-1,3-diool, |
| --- | --- |

—

2-bromo-2-nitropropaan-1,3-diool,

| — | diasolinidüülkarbamiid, |
| --- | --- |

—

diasolinidüülkarbamiid,

| — | formaldehüüd, |
| --- | --- |

—

formaldehüüd,

| — | naatriumhüdroksümetüülglütsinaat, |
| --- | --- |

—

naatriumhüdroksümetüülglütsinaat,

| — | nitromuskused ja polütsüklilised muskused, nagu näiteks:






  — | muskusksüleen: 5-tert-butüül-2,4,6-trinitro-m-ksüleen, |
| --- | --- | --- |

—

nitromuskused ja polütsüklilised muskused, nagu näiteks:

—

muskusksüleen: 5-tert-butüül-2,4,6-trinitro-m-ksüleen,

| — | muskusambrett: 4-tert-butüül-3-metoksü-2,6-dinitrotolueen, |
| --- | --- |

—

muskusambrett: 4-tert-butüül-3-metoksü-2,6-dinitrotolueen,

| — | muskusmoskeen: 1,1,3,3,5-pentametüül-4,6-dinitroindaan, |
| --- | --- |

—

muskusmoskeen: 1,1,3,3,5-pentametüül-4,6-dinitroindaan,

| — | muskustibetiin: 1-tert-butüül-3,4,5-trimetüül-2,6-dinitrobenseen, |
| --- | --- |

—

muskustibetiin: 1-tert-butüül-3,4,5-trimetüül-2,6-dinitrobenseen,

| — | muskusketoon: 4’-tert-butüül-2’,6’-dimetüül-3’,5’-dinitroatsetofenoon, |
| --- | --- |

—

muskusketoon: 4’-tert-butüül-2’,6’-dimetüül-3’,5’-dinitroatsetofenoon,

| — | HHCB (1,3,4,6,7,8-heksahüdro-4,6,6,7,8,8-heksametüültsüklopenta(g)-2-bensopüraan), |
| --- | --- |

—

HHCB (1,3,4,6,7,8-heksahüdro-4,6,6,7,8,8-heksametüültsüklopenta(g)-2-bensopüraan),

| — | AHTN (6-atsetüül-1,1,2,4,4,7-heksametüültetraliin). |
| --- | --- |

—

AHTN (6-atsetüül-1,1,2,4,4,7-heksametüültetraliin).

Hindamine ja kontroll: taotleja esitab deklaratsiooni, vajaduse korral koos ainete valmistajate koostatud deklaratsioonidega, millest on näha, et toode ei sisalda loetletud aineid.

b)   Kvaternaarseid ammooniumsooli, mis ei ole kiirelt biolagunevad, ei tohi kasutada toote koostises või selles sisalduvates segudes.

Hindamine ja kontroll: taotleja esitab tõendid kõikide kasutatud kvaternaarsete ammooniumsoolade biolagunevuse kohta.

c)   Ohtlikud ained ja segud

Vastavalt määruse (EÜ) nr 66/2010 artikli 6 lõikele 6 ei sisalda toode ega ükski selle osa aineid (mis tahes vormis, kaasa arvatud nanovorm), mis vastavad järgmiste ohu- või riskilausetega klassifitseerimise tingimustele vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1272/2008 (3) või nõukogu direktiivile 67/548/EMÜ, (4) ega sisalda aineid, millele on osutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 (5) artiklis 57. Alljärgnevad riskilaused viitavad üldjuhul ainetele. Ensüümide ja lõhnaainete segude suhtes, mille puhul ei ole võimalik teavet saada, kohaldatakse siiski segude klassifitseerimise eeskirju.

Ohulausete ja riskilausete loetelu

| Ohulause (6) | Riskilause (7) |
| --- | --- |
| H300 „Allaneelamisel surmav” | R28 |
| H301 „Allaneelamisel mürgine” | R25 |
| H304 „Allaneelamisel või hingamisteedesse sattumisel võib olla surmav” | R65 |
| H310 „Nahale sattumisel surmav” | R27 |
| H311 „Nahale sattumisel mürgine” | R24 |
| H330 „Sissehingamisel surmav” | R23; R26 |
| H331 „Sissehingamisel mürgine” | R23 |
| H340 „Võib põhjustada geneetilisi defekte” | R46 |
| H341 „Arvatavasti põhjustab geneetilisi defekte” | R68 |
| H350 „Võib põhjustada vähktõbe” | R45 |
| H350i „Sissehingamisel võib põhjustada vähktõbe” | R49 |
| H351 „Arvatavasti põhjustab vähktõbe” | R40 |
| H360F „Võib kahjustada viljakust” | R60 |
| H360D „Võib kahjustada loodet” | R61 |
| H360FD „Võib kahjustada viljakust. Võib kahjustada loodet” | R60–61 |
| H360Fd „Võib kahjustada viljakust. Arvatavasti kahjustab loodet” | R60-63 |
| H360Df „Võib kahjustada loodet. Arvatavasti kahjustab viljakust” | R61–62 |
| H361f „Arvatavasti kahjustab viljakust” | R62 |
| H361d „Arvatavasti kahjustab loodet” | R63 |
| H361fd „Arvatavasti kahjustab viljakust. Arvatavasti kahjustab loodet” | R62–63 |
| H362 „Võib kahjustada rinnaga toidetavat last” | R64 |
| H370 „Kahjustab elundeid” | R39/23; R39/24; R39/25; R39/26; R39/27; R39/28 |
| H371 „Võib kahjustada elundeid” | R68/20; R68/21; R68/22 |
| H372 „Kahjustab elundeid pikaajalisel või korduval kokkupuutel” | R48/25; R48/24; R48/23 |
| H373 „Võib kahjustada elundeid pikaajalisel või korduval kokkupuutel” | R48/20; R48/21; R48/22 |
| H400 „Väga mürgine veeorganismidele” | R50 |
| H410 „Väga mürgine veeorganismidele, pikaajalise toimega” | R50–53 |
| H411 „Mürgine veeorganismidele, pikaajalise toimega” | R51–53 |
| H412 „Ohtlik veeorganismidele, pikaajalise toimega” | R52–53 |
| H413 „Võib avaldada veeorganismidele pikaajalist kahjulikku toimet” | R53 |
| EUH059 „Ohtlik osoonikihile” | R59 |
| EUH029 „Kokkupuutel veega eraldub mürgine gaas” | R29 |
| EUH031 „Kokkupuutel hapetega eraldub mürgine gaas” | R31 |
| EUH032 „Kokkupuutel hapetega eraldub väga mürgine gaas” | R32 |
| EUH070 „Silma sattumisel mürgine” | R39–41 |
| Ülitundlikkust põhjustavad ained |
| H334: „Sissehingamisel võib põhjustada allergiat, astma sümptomeid või hingamisraskusi” | R42 |
| H317: „Võib põhjustada allergilist nahareaktsiooni” | R43 |

Ohulause (6)

Riskilause (7)

H300 „Allaneelamisel surmav”

R28

H301 „Allaneelamisel mürgine”

R25

H304 „Allaneelamisel või hingamisteedesse sattumisel võib olla surmav”

R65

H310 „Nahale sattumisel surmav”

R27

H311 „Nahale sattumisel mürgine”

R24

H330 „Sissehingamisel surmav”

R23; R26

H331 „Sissehingamisel mürgine”

R23

H340 „Võib põhjustada geneetilisi defekte”

R46

H341 „Arvatavasti põhjustab geneetilisi defekte”

R68

H350 „Võib põhjustada vähktõbe”

R45

H350i „Sissehingamisel võib põhjustada vähktõbe”

R49

H351 „Arvatavasti põhjustab vähktõbe”

R40

H360F „Võib kahjustada viljakust”

R60

H360D „Võib kahjustada loodet”

R61

H360FD „Võib kahjustada viljakust. Võib kahjustada loodet”

R60–61

H360Fd „Võib kahjustada viljakust. Arvatavasti kahjustab loodet”

R60-63

H360Df „Võib kahjustada loodet. Arvatavasti kahjustab viljakust”

R61–62

H361f „Arvatavasti kahjustab viljakust”

R62

H361d „Arvatavasti kahjustab loodet”

R63

H361fd „Arvatavasti kahjustab viljakust. Arvatavasti kahjustab loodet”

R62–63

H362 „Võib kahjustada rinnaga toidetavat last”

R64

H370 „Kahjustab elundeid”

R39/23; R39/24; R39/25; R39/26; R39/27; R39/28

H371 „Võib kahjustada elundeid”

R68/20; R68/21; R68/22

H372 „Kahjustab elundeid pikaajalisel või korduval kokkupuutel”

R48/25; R48/24; R48/23

H373 „Võib kahjustada elundeid pikaajalisel või korduval kokkupuutel”

R48/20; R48/21; R48/22

H400 „Väga mürgine veeorganismidele”

R50

H410 „Väga mürgine veeorganismidele, pikaajalise toimega”

R50–53

H411 „Mürgine veeorganismidele, pikaajalise toimega”

R51–53

H412 „Ohtlik veeorganismidele, pikaajalise toimega”

R52–53

H413 „Võib avaldada veeorganismidele pikaajalist kahjulikku toimet”

R53

EUH059 „Ohtlik osoonikihile”

R59

EUH029 „Kokkupuutel veega eraldub mürgine gaas”

R29

EUH031 „Kokkupuutel hapetega eraldub mürgine gaas”

R31

EUH032 „Kokkupuutel hapetega eraldub väga mürgine gaas”

R32

EUH070 „Silma sattumisel mürgine”

R39–41

Ülitundlikkust põhjustavad ained

H334: „Sissehingamisel võib põhjustada allergiat, astma sümptomeid või hingamisraskusi”

R42

H317: „Võib põhjustada allergilist nahareaktsiooni”

R43

Eespool esitatud nõuet ei kohaldata selliste ainete ja segude suhtes, mis muudavad töötlemisel oma omadusi (nt kaotavad oma bioloogilise kättesaadavuse, muutuvad keemiliselt), nii et kirjeldatud ohtu enam ei ole.

Erandid: kõnealust nõuet ei kohaldata järgmiste ainete ja segude suhtes:

| Pindaktiivsed ained
  Sisaldus tootes < 25 % (8) | H400 „Väga mürgine veeorganismidele” | R 50 |
| --- | --- | --- |
| Lõhnaained | H412 „Ohtlik veeorganismidele, pikaajalise toimega” | R52–53 |
| Ensüümid (9) | H334: „Sissehingamisel võib põhjustada allergiat, astma sümptomeid või hingamisraskusi” | R42 |
| Ensüümid (9) | H317: „Võib põhjustada allergilist nahareaktsiooni” | R43 |
| NTA (trinaatriumnitrilotriatsetaat) lisandina MGDAs (metüülglütsiindiatsetaat) ja GLDAs (dikarboksümetüülglutamiinhape) (10) | H351 „Arvatavasti põhjustab vähktõbe” | R40 |

Pindaktiivsed ained

Sisaldus tootes < 25 % (8)

H400 „Väga mürgine veeorganismidele”

R 50

Lõhnaained

H412 „Ohtlik veeorganismidele, pikaajalise toimega”

R52–53

Ensüümid (9)

H334: „Sissehingamisel võib põhjustada allergiat, astma sümptomeid või hingamisraskusi”

R42

Ensüümid (9)

H317: „Võib põhjustada allergilist nahareaktsiooni”

R43

NTA (trinaatriumnitrilotriatsetaat) lisandina MGDAs (metüülglütsiindiatsetaat) ja GLDAs (dikarboksümetüülglutamiinhape) (10)

H351 „Arvatavasti põhjustab vähktõbe”

R40

Hindamine ja kontroll: taotleja teatab pädevale asutusele toote täpse koostise. Taotleja tõendab sellele kriteeriumile vastavust tootes olevate ainete puhul, esitades vähemalt määruse (EÜ) nr 1907/2006 VII lisas täpsustatud teabe. Selline teave peab olema konkreetselt aine sellise vormi kohta, kaasa arvatud nanovormid, mida on kasutatud tootes. Taotleja esitab deklaratsiooni sellele kriteeriumile vastavuse kohta, lisades koostisainete loetelu ja ohutuskaardid vastavalt määruse (EÜ) nr 1907/2006 II lisale toote ja kõigi koostisainete loetelu(de)s esitatud ainete kohta. Kontsentratsiooni piirmäärad esitatakse ohutuskaardil vastavalt määruse (EÜ) nr 1907/2006 artiklile 31.

d)   Määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 59 lõike 1 kohaselt loetletud ained

Määruse (EÜ) nr 66/2010 artikli 6 lõike 6 kohast erandit väljajätmisest ei või kohaldada ainete puhul, mida käsitatakse väga ohtlike ainetena ning mis on kantud määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikliga 59 ette nähtud loetellu ning mille sisaldus segudes on üle 0,010 massiprotsendi.

Hindamine ja kontroll: määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 59 kohasesse kandidaatainete loetellu kantud väga ohtlikuks peetavate ainete loetelu on järgmisel aadressil:

http://echa.europa.eu/chem_data/authorisation_process/candidate_list_table_en.asp

Viide loetelule esitatakse taotluse esitamise kuupäeva seisuga.

Kontsentratsiooni piirmäärad esitatakse ohutuskaardil vastavalt määruse (EÜ) nr 1907/2006 artiklile 31.

e)   Biotsiidid

| i. | Tootes tohib olla üksnes toote säilitamiseks vajalikke biotsiide ning üksnes selleks vajalikus koguses. See ei kehti pindaktiivsete ainete kohta, millel võivad samuti olla biotsiididele iseloomulikud omadused.

  Hindamine ja kontroll: kõikide lisatud säilitusainete kohta tuleb taotlejal esitada materjaliohutuskaartide koopiad koos teabega tootes kasutatud säilitusainete täpse koguse kohta. Säilitusainete valmistaja või tarnija peab esitama teabe vajaliku säilitusaine koguse kohta kõnealuses tootes. |
| --- | --- |

i.

Tootes tohib olla üksnes toote säilitamiseks vajalikke biotsiide ning üksnes selleks vajalikus koguses. See ei kehti pindaktiivsete ainete kohta, millel võivad samuti olla biotsiididele iseloomulikud omadused.

Hindamine ja kontroll: kõikide lisatud säilitusainete kohta tuleb taotlejal esitada materjaliohutuskaartide koopiad koos teabega tootes kasutatud säilitusainete täpse koguse kohta. Säilitusainete valmistaja või tarnija peab esitama teabe vajaliku säilitusaine koguse kohta kõnealuses tootes.

| ii. | Keelatud on pakendil või muul moel väita või vihjata, et tootel on mikroobivastane toime.

  Hindamine ja kontroll: taotleja esitab pädevale asutusele igale pakenditüübile kantava teksti ja selle kujunduse ja/või iga pakenditüübi näidise. |
| --- | --- |

ii.

Keelatud on pakendil või muul moel väita või vihjata, et tootel on mikroobivastane toime.

Hindamine ja kontroll: taotleja esitab pädevale asutusele igale pakenditüübile kantava teksti ja selle kujunduse ja/või iga pakenditüübi näidise.

| iii. | Toote koostisosana või sellesse lisatud segude koostisosana on lubatud biotsiidid, mida kasutatakse toote säilivuse tagamiseks ning millele on antud riskialused H410/R50-53 või H411/R51-53 vastavalt direktiivile 67/548/EMÜ või Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 1999/45/EÜ (11) või määrusele (EÜ) nr 1272/2008, kuid üksnes juhul, kui kõnealuste biotsiidide bioakumuleerumisvõime log Pow (oktanooli-vee jaotusteguri) väärtus on < 3,0 või kui nende katseliselt määratud biokontsentratsioonitegur (BCF) on ≤ 100.

  Hindamine ja kontroll: kõikide biotsiidide kohta tuleb taotlejal esitada materjaliohutuskaartide koopiad koos tõendusmaterjaliga biotsiidide kontsentratsiooni kohta lõpptootes. |
| --- | --- |

iii.

Toote koostisosana või sellesse lisatud segude koostisosana on lubatud biotsiidid, mida kasutatakse toote säilivuse tagamiseks ning millele on antud riskialused H410/R50-53 või H411/R51-53 vastavalt direktiivile 67/548/EMÜ või Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 1999/45/EÜ (11) või määrusele (EÜ) nr 1272/2008, kuid üksnes juhul, kui kõnealuste biotsiidide bioakumuleerumisvõime log Pow (oktanooli-vee jaotusteguri) väärtus on < 3,0 või kui nende katseliselt määratud biokontsentratsioonitegur (BCF) on ≤ 100.

Hindamine ja kontroll: kõikide biotsiidide kohta tuleb taotlejal esitada materjaliohutuskaartide koopiad koos tõendusmaterjaliga biotsiidide kontsentratsiooni kohta lõpptootes.

Kriteerium 4.   Lõhnaained

| a) | Tootes ei tohi olla lõhnaaineid, mis sisaldavad nitromuskuseid või polütsüklilisi muskuseid (nagu on täpsustatud kriteeriumis 3a). |
| --- | --- |

a)

Tootes ei tohi olla lõhnaaineid, mis sisaldavad nitromuskuseid või polütsüklilisi muskuseid (nagu on täpsustatud kriteeriumis 3a).

| b) | Iga tootele lisatava lõhnaaine valmistamisel ja/või käitlemisel tuleb järgida Rahvusvahelise Lõhnaainete Assotsiatsiooni (IFRA) tegevusjuhiseid. Tegevusjuhised on esitatud IFRA veebisaidil http://www.ifraorg.org |
| --- | --- |

b)

Iga tootele lisatava lõhnaaine valmistamisel ja/või käitlemisel tuleb järgida Rahvusvahelise Lõhnaainete Assotsiatsiooni (IFRA) tegevusjuhiseid. Tegevusjuhised on esitatud IFRA veebisaidil http://www.ifraorg.org

| c) | Lõhnaained, mille suhtes kohaldatakse määruses (EÜ) nr 648/2004 (VII lisa) sätestatud deklareerimisnõuet ja mis ei ole juba kriteeriumi 3c kohaselt välja arvatud ning (muud) lõhnaained, millele on antud ohu-/riskilaused H317/R43 (võib põhjustada allergilist nahareaktsiooni) ja/või H334/R42 (sissehingamisel võib põhjustada allergiat, astma sümptomeid või hingamisraskusi), ei või esineda koguses ≥ 0,010 % (≥ 100 ppm) aine kohta. |
| --- | --- |

c)

Lõhnaained, mille suhtes kohaldatakse määruses (EÜ) nr 648/2004 (VII lisa) sätestatud deklareerimisnõuet ja mis ei ole juba kriteeriumi 3c kohaselt välja arvatud ning (muud) lõhnaained, millele on antud ohu-/riskilaused H317/R43 (võib põhjustada allergilist nahareaktsiooni) ja/või H334/R42 (sissehingamisel võib põhjustada allergiat, astma sümptomeid või hingamisraskusi), ei või esineda koguses ≥ 0,010 % (≥ 100 ppm) aine kohta.

Hindamine ja kontroll: taotleja esitab deklaratsiooni kriteeriumi punktidele a ja b vastavuse kohta. Kriteeriumi c puhul esitab taotleja allkirjastatud vastavusdeklaratsiooni, kus on märgitud tootes sisalduvate lõhnaainete hulk. Taotleja esitab ka lõhnaaine valmistajalt saadud deklaratsiooni, kus on määratletud kõik need lõhnaaine koostisained, mis on loetletud nõukogu direktiivi 76/768/EMÜ (12) III lisa I osas, samuti riskilausetega R43/H317 ja/või R42/H334 hõlmatud (muude) ainete sisaldus.

Kriteerium 5.   Lenduvad orgaanilised ühendid

Kõigi universaalpuhastusvahendite ja sanitaarpuhastusvahendite (müüdavates) lõpptoodetes ei tohi olla rohkem kui 6 massiprotsenti lenduvaid orgaanilisi ühendeid, mille keemispunkt on allpool 150 °C. Veega lahjendatavate kontsentreeritud toodete puhul ei tohi lenduvate orgaaniliste ühendite (keemispunktiga allpool 150 °C) kogusisaldus pesuvees ületada 0,2 massiprotsenti.

Aknapuhastusvahendite (müüdavates) lõpptoodetes ei tohi olla rohkem kui 10 massiprotsenti lenduvaid orgaanilisi ühendeid, mille keemispunkt on allpool 150 °C.

Hindamine ja kontroll: taotleja esitab iga orgaanilise lahusti kohta materjaliohutuskaartide koopiad koos üksikasjalike arvutustega selliste lenduvate orgaaniliste ühendite kogusisalduse kohta, mille keemispunkt on allpool 150 °C.

Kriteerium 6.   Fosfor

Fosfori üldsisaldus tootes arvutatakse, võttes aluseks valmistaja soovitatud tootekoguse ühe liitri pesuvee valmistamiseks, millega pestakse tavapäraselt määrdunud pindu (enne kasutamist veega lahjendatavate toodete puhul) või toote 100 grammi kohta (lahjendamata kujul kasutatavate toodete puhul), arvestades kõiki fosforit sisaldavaid aineid (näiteks fosfaadid ja fosfonaadid).

Enne kasutamist veega lahjendatavate universaalpuhastusvahendite fosfori üldsisaldus (P) ei tohi ületada 0,02 g valmistaja soovitatud tootekogusest ühe liitri pesuvee valmistamiseks.

Lahjendamata kujul kasutatavate universaalpuhastusvahendite fosfori üldsisaldus (P) ei tohi olla rohkem kui 0,2 g toote 100 grammi kohta.

Sanitaarpuhastusvahendite fosfori üldsisaldus (P) ei tohi olla rohkem kui 1,0 g toote 100 grammi kohta.

Aknapuhastusvahendites kasutatavad ained ei tohi sisaldada fosforit.

Hindamine ja kontroll: taotleja esitab pädevale asutusele toote täpse koostise ja üksikasjalikud arvutused, mis näitavad vastavust kõnealusele kriteeriumile.

Kriteerium 7.   Pakendamisnõuded

| a) | Kasutada ei tohi propellente sisaldavaid pihustatavaid vahendeid. |
| --- | --- |

a)

Kasutada ei tohi propellente sisaldavaid pihustatavaid vahendeid.

| b) | Põhikonteinerites kasutatud plastikmaterjalid tuleb märgistada vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 1994. aasta direktiivile 94/62/EÜ pakendite ja pakendijäätmete kohta (13) või standardi DIN 6120 1. ja 2. osale koostoimes standardi DIN 7728 1. osaga. |
| --- | --- |

b)

Põhikonteinerites kasutatud plastikmaterjalid tuleb märgistada vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 1994. aasta direktiivile 94/62/EÜ pakendite ja pakendijäätmete kohta (13) või standardi DIN 6120 1. ja 2. osale koostoimes standardi DIN 7728 1. osaga.

| c) | Kui esmane pakend on valmistatud ringlusse võetud materjalist, peab pakendil olev sellekohane viide olema kooskõlas ISO standardiga nr 14021 („Ökomärgised ja keskkonnaalased avaldused – oma väited (II tüübi kohased ökomärgised)”). |
| --- | --- |

c)

Kui esmane pakend on valmistatud ringlusse võetud materjalist, peab pakendil olev sellekohane viide olema kooskõlas ISO standardiga nr 14021 („Ökomärgised ja keskkonnaalased avaldused – oma väited (II tüübi kohased ökomärgised)”).

| d) | Kui toodet müüakse pihustiga pudelisse pakendatult, peab olema ette nähtud korduvtäitmise võimalus. |
| --- | --- |

d)

Kui toodet müüakse pihustiga pudelisse pakendatult, peab olema ette nähtud korduvtäitmise võimalus.

| e) | Plastikpakendi koosseisus võib kasutada üksnes selliseid ftalaate, mille riskihindamine on taotluse esitamise ajaks läbi viidud ja mida ei ole liigitatud kriteeriumi 3c alla kuuluvaks. |
| --- | --- |

e)

Plastikpakendi koosseisus võib kasutada üksnes selliseid ftalaate, mille riskihindamine on taotluse esitamise ajaks läbi viidud ja mida ei ole liigitatud kriteeriumi 3c alla kuuluvaks.

| f) | Esmase pakendi massi/kasulikkuse suhe (WUR) ei tohi ületada järgmisi väärtusi:






  Tooteliik | WUR |
| --- | --- | --- |
| Enne kasutamist veega lahjendatavad kontsentreeritud tooted, sh vedelad kontsentraadid ja tahked ained | 1,20 g pakkematerjali liitri kasutuslahuse (pesuvesi) kohta |
| Valmistooted, st täiendava lahjendamiseta kasutatavad tooted | 150 g pakkematerjali liitri kasutuslahuse (pesuvesi) kohta |

f)

Esmase pakendi massi/kasulikkuse suhe (WUR) ei tohi ületada järgmisi väärtusi:

Tooteliik

WUR

Enne kasutamist veega lahjendatavad kontsentreeritud tooted, sh vedelad kontsentraadid ja tahked ained

1,20 g pakkematerjali liitri kasutuslahuse (pesuvesi) kohta

Valmistooted, st täiendava lahjendamiseta kasutatavad tooted

150 g pakkematerjali liitri kasutuslahuse (pesuvesi) kohta

Massi/kasulikkuse suhe arvutatakse üksnes esmase pakendi kohta (sealhulgas korgikapslid, korgid ja käsipumbad/pihustid), kasutades järgmist valemit:

Formula,

kus

| Wi | = | esmase pakendi (i) mass (g), kaasa arvatud etikett, kui see on olemas. |
| --- | --- | --- |
| Ui | = | ringlusse võtmata (toormel põhineva) materjali mass (g) esmases pakendis (i). Kui ringlusse võetud materjali osakaal esmases pakendis on 0 %, siis Ui = Wi. |
| Di | = | esmases pakendis (i) sisalduvate funktsionaalsete mahuannuste arv (= valmistaja poolt ühe liitri pesuvee valmistamiseks soovitatud annuste arv). Eelnevalt lahjendatud kujul müüdavate valmistoodete puhul Di = toote maht (liitrites). |
| ri | = | ringlussevõtu kordade arv, st kui mitu korda esmast pakendit (i) kasutatakse samal otstarbel taaskasutamis- või täitmissüsteemi kaudu (ri = 1, kui pakendit ei taaskasutata samal otstarbel). Pakendi taaskasutamise korral määratakse ringlussevõtu kordade arvuks 1, v.a juhul, kui taotleja suudab tõendada suuremat arvu. |

Wi

=

esmase pakendi (i) mass (g), kaasa arvatud etikett, kui see on olemas.

Ui

=

ringlusse võtmata (toormel põhineva) materjali mass (g) esmases pakendis (i). Kui ringlusse võetud materjali osakaal esmases pakendis on 0 %, siis Ui = Wi.

Di

=

esmases pakendis (i) sisalduvate funktsionaalsete mahuannuste arv (= valmistaja poolt ühe liitri pesuvee valmistamiseks soovitatud annuste arv). Eelnevalt lahjendatud kujul müüdavate valmistoodete puhul Di = toote maht (liitrites).

ri

=

ringlussevõtu kordade arv, st kui mitu korda esmast pakendit (i) kasutatakse samal otstarbel taaskasutamis- või täitmissüsteemi kaudu (ri = 1, kui pakendit ei taaskasutata samal otstarbel). Pakendi taaskasutamise korral määratakse ringlussevõtu kordade arvuks 1, v.a juhul, kui taotleja suudab tõendada suuremat arvu.

Hindamine ja kontroll: taotleja esitab pädevale asutusele toote massi/kasulikkuse suhtarvu arvutused ning deklaratsiooni kõnealuse kriteeriumi igale osale vastavuse kohta. Kriteeriumi e puhul esitab taotleja täidetud ja allkirjastatud vastavusdeklaratsiooni.

Kriteerium 8.   Kasutuskõlblikkus

Toode peab olema kasutuskõlblik ja vastama tarbijate vajadustele.

a)   Universaalpuhastusvahendid ja aknapuhastusvahendid

Universaalpuhastusvahendite puhul tuleb tõendada ainult rasva eemaldamise võimet. Aknapuhastusvahendite puhul tuleb tõendada, et pärast kuivamist ei jää nähtavaid jälgi.

Puhastusvõime peab olema samaväärne või parem kui tuntud margitootel või tavatootel, mille pädev asutus on võrdlustootena heaks kiitnud.

Hindamine ja kontroll: toote toimivuse tõendamiseks tuleb teha kas:

| — | küllaldane ja põhjendatud laboratoorne katse või |
| --- | --- |

—

küllaldane ja põhjendatud laboratoorne katse või

| — | küllaldane ja põhjendatud tarbijate abil läbiviidud katse. |
| --- | --- |

—

küllaldane ja põhjendatud tarbijate abil läbiviidud katse.

Kumbki katse tuleb läbi viia ja selle kohta aruanne koostada täpselt määratletud parameetrite kohaselt vastavalt raamistikule „Framework for testing the performance of all-purpose cleaners, window cleaners and sanitary cleaners” (raamistik universaalpuhastusvahendite, aknapuhastusvahendite ja sanitaarpuhastusvahendite toimivuse hindamiseks), mis on esitatud järgmisel veebilehel:

http://ec.europa.eu/environment/ecolabel/ecolabelled_products/categories/purpose_cleaners_en.htm

b)   Sanitaarpuhastusvahendid

Sanitaarpuhastusvahendid hõlmavad vannitoapuhastusvahendeid, tualetipuhastusvahendeid ja köögipuhastusvahendeid. Vannitoapuhastusvahendite puhul tuleb tõendada nii kaltsiumseebi kui ka muude lahustumatute kaltsiumsoolade eemaldamist. Happeliste tualetipuhastusvahendite puhul tuleb tõendada üksnes lahustumatute kaltsiumsoolade eemaldamist. Köögipuhastusvahendite puhul tuleb tõendada rasva eemaldamise võimet.

Puhastusvõime peab olema samaväärne või parem kui järgnevalt täpsustatud tavadetergendil.

Hindamine ja kontroll: toote toimivuse tõendamiseks tuleb teha kas:

| — | küllaldane ja põhjendatud laboratoorne katse või |
| --- | --- |

—

küllaldane ja põhjendatud laboratoorne katse või

| — | küllaldane ja põhjendatud tarbijate abil läbiviidud katse. |
| --- | --- |

—

küllaldane ja põhjendatud tarbijate abil läbiviidud katse.

Kumbki katse tuleb läbi viia ja selle kohta aruanne koostada täpselt määratletud parameetrite kohaselt vastavalt raamistikule „Framework for testing the performance of all-purpose cleaners, window cleaners and sanitary cleaners”. Tavadetergent on kehtestatud IKW toimivuse katses „Recommendation for the quality assessment of acidic toilet cleaners” (soovitused happeliste tualetipuhastusvahendite kvaliteedi hindamiseks) (SÖFW-Journal, 126, 11, lk 50–56, 2000). Võrdlusdetergenti kohaldatakse tualetipuhastusvahendite ja vannitoapuhastusvahendite suhtes; kuid vannitoapuhastusvahendite hindamiseks tuleb pH viia 3,5ni.

IKW toimivuse katse „Recommendation for the quality assessment of acidic toilet cleaners” (SÖFW-Journal, 126, 11, lk 50–56, 2000) saab alla laadida järgmiselt veebisaidilt:

http://www.ikw.org/pdf/broschueren/EQ_WC_Reiniger_Englisch.pdf

Kriteerium 9.   Kasutusjuhend

a)   Annustamisjuhend

Teave universaalpuhastusvahendite ja sanitaarpuhastusvahendite soovitatud annuse kohta peab olema pakendil esitatud küllaldase suurusega ja nähtaval taustal. Kontsentreeritud toodete pakendil peab olema selgelt öeldud, et toodet kulub tavaliste (lahjendatud) toodetega võrreldes oluliselt vähem.

Pakendile lisatakse järgmine (või samaväärne) tekst:

„Õige annuse valimisega säästate raha ja keskkonda”.

Universaalpuhastusvahendite valmistoodete pakendile lisatakse järgmine (või samaväärne) tekst: „Toode ei ole ette nähtud suurte pindade puhastamiseks”.

b)   Ohutusteave

Pakendile lisatakse teksti või piktogrammina järgmine (või samaväärne) ohutusteave:

| — | „Hoida lastele kättesaamatus kohas” |
| --- | --- |

—

„Hoida lastele kättesaamatus kohas”

| — | „Mitte segada kokku eri puhastusvahendeid” |
| --- | --- |

—

„Mitte segada kokku eri puhastusvahendeid”

| — | „Mitte hingata sisse pihustatud toodet” (ainult pihustina pakendatud toodete puhul). |
| --- | --- |

—

„Mitte hingata sisse pihustatud toodet” (ainult pihustina pakendatud toodete puhul).

Hindamine ja kontroll: taotleja esitab pädevale asutusele toote pakendi näidise koos etiketiga, samuti deklaratsiooni kõnealuse kriteeriumi kõigile osadele vastavuse kohta.

Hindamine ja kontroll:

Kriteerium 10.   ELi ökomärgisel esitatav teave

Kriteerium 10.

ELi ökomärgisel esitatav teave

Tekstiväljaga vabatahtlikul märgisel peab olema järgmine tekst:

| „— | nõrk mõju veeorganismidele, |
| --- | --- |

„—

nõrk mõju veeorganismidele,

| — | sisaldab vähem ohtlikke aineid, |
| --- | --- |

—

sisaldab vähem ohtlikke aineid,

| — | tekib vähem pakendijäätmeid, |
| --- | --- |

—

tekib vähem pakendijäätmeid,

| — | selge kasutusjuhend” |
| --- | --- |

—

selge kasutusjuhend”

Juhised tekstiväljaga vabatahtliku märgise kasutamise kohta on esitatud „Ökomärgise kasutamisjuhendis” järgmisel veebisaidil:

http://ec.europa.eu/environment/ecolabel/promo/logos_en.htm

Hindamine ja kontroll: taotleja esitab märgise näidise ja deklaratsiooni kõnealusele kriteeriumile vastavuse kohta.

Hindamine ja kontroll:

Kriteerium 11.   Kutsealane koolitus

Kriteerium 11.

Kutsealane koolitus

Kutsetegevuses kasutatavate detergentide puhul pakub tootja, edasimüüja või kolmas isik koristajatele koolitust või koolitusmaterjale. Kõnealused materjalid peavad sisaldama üksikasjalikku punktidena esitatud juhendit vahendi nõuetekohase lahjendamise, kasutamise ja kõrvaldamise ning seadmetes kasutamise kohta.

Hindamine ja kontroll: pädevale asutusele tuleb esitada näidis koolitusmaterjali kohta, mis sisaldab üksikasjalikku punktidena esitatud juhendit vahendi nõuetekohase lahjendamise, kasutamise ja kõrvaldamise ning seadmetes kasutamise, samuti koolituste kirjeldust.

Hindamine ja kontroll:

---

(1)  ELT L 104, 8.4.2004, lk 1.

1

(2)  ELT L 142, 31.5.2008, lk 1.

2

(3)  ELT L 353, 31.12.2008, lk 1.

3

(4)  EÜT 196, 16.8.1967, lk 1.

4

(5)  ELT L 396, 30.12.2006, lk 1.

5

(6)  Nagu on sätestatud määruses (EÜ) nr 1272/2008.

6

(7)  Nagu on sätestatud direktiivis 67/548/EMÜ.

7

(8)  Protsendimäär tuleb jagada määruse (EÜ) nr 1272/2008 kohaselt kehtestatud korrutusteguriga.

8

(9)  Sealhulgas valmististes sisalduvad stabilisaatorid ja muud lisaained.

9

(10)  Sisaldus toormaterjalis alla 1,0 % juhul, kui kogusisaldus lõpptootes on alla 0,10 %.

10

(11)  EÜT L 200, 30.7.1999, lk 1.

11

(12)  EÜT L 262, 27.9.1976, lk 169.

12

(13)  EÜT L 365, 31.12.1994, lk 10.

13

I liide

Detergentide koostisainete andmebaas (DID loend)

DID loend (A-osa) sisaldab teavet detergentide koostisse kuuluvate koostisainete mürgise mõju kohta veekeskkonnale ja nende biolagunevuse kohta. Loend sisaldab teavet suure hulga pesemis- ja puhastusvahendites sisalduvate ainete mürgisuse ja biolagunevuse kohta. Loend ei ole ammendav, kuid DID loendi B-osas on esitatud suunised, kuidas määrata kindlaks koostisaine parameetrid (nt mürgisustegur (TF) ja lagunevustegur (DF), mida kasutatakse kriitilise lahjendusmäära arvutamiseks) juhul, kui kõnealune aine ei ole kantud DID loendisse. See loetelu on vaid üldine teabeallikas ja DID loendisse kuuluvad ained ei ole ELi ökomärgisega toodetes kasutamiseks automaatselt heaks kiidetud. DID loend (A- ja B-osa) on esitatud ELi ökomärgise veebisaidil http://ec.europa.eu/environment/ecolabel/ecolabelled_products/categories/did_list_en.htm.

Kui puuduvad andmed aine mürgise mõju kohta veekeskkonnale ja selle biolagunevuse kohta, võib selle mürgisusteguri ja lagunevusteguri hindamiseks kasutada samalaadseid aineid (struktuurianalooge). ELi ökomärgiseid väljastav pädev asutus peab sellise struktuurianaloogia valiku heaks kiitma. Alternatiivselt võib kohaldada halvimat stsenaariumi, kasutades allpool esitatud parameetreid:

Halvim stsenaarium:

| | Äge mürgisus | Krooniline mürgisus | Lagunduvus |
| --- | --- | --- | --- |
| Koostisaine | LC50/EC50 | SF(äge) | TF(äge) | NOEC (1) | SF(krooniline)
   (1) | TF(krooniline) | DF | Aeroobne | Anaeroobne |
| „Nimetus” | 1 mg/l | 10 000 | 0,0001 | | | 0,0001 | 1 | P | N |

Äge mürgisus

Krooniline mürgisus

Lagunduvus

Koostisaine

LC50/EC50

SF(äge)

TF(äge)

NOEC (1)

SF(krooniline)
   (1)

TF(krooniline)

DF

Aeroobne

Anaeroobne

„Nimetus”

1 mg/l

10 000

0,0001

0,0001

1

P

N

Kiire biolagunevuse dokumenteerimine

Kiire biolagunevuse dokumenteerimiseks kasutatakse järgmisi katsemeetodeid.

| 1. | Kuni 1. detsembrini 2010 ja üleminekuperioodi vältel alates 1. detsembrist 2010 kuni 1. detsembrini 2015: | Direktiivis 67/548/EMÜ, eelkõige selle V lisa osas C4 sätestatud katsemeetodid kiire biolagunevuse dokumenteerimiseks või nendega samaväärsed OECD 301 A–F või ISO katsemeetodid. |
| --- | --- | --- |

1.

Kuni 1. detsembrini 2010 ja üleminekuperioodi vältel alates 1. detsembrist 2010 kuni 1. detsembrini 2015:

Direktiivis 67/548/EMÜ, eelkõige selle V lisa osas C4 sätestatud katsemeetodid kiire biolagunevuse dokumenteerimiseks või nendega samaväärsed OECD 301 A–F või ISO katsemeetodid.

| | Kümnepäevase akna põhimõtet pindaktiivsete ainete suhtes ei kohaldata. Vastuvõetavuse künnis on 70 % määruse (EÜ) nr 440/2008 kohaste meetodite C.4-A ja C.4-B (ja nendega samaväärsete OECD 301 A ning E või ISO katsemeetodite) puhul ning 60 % meetodite C.4-C, C.4-D, C.4-E ja C.4-F (ja nendega samaväärsete OECD 301 B, C, D ning F või ISO katsemeetodite) puhul. |
| --- | --- |

Kümnepäevase akna põhimõtet pindaktiivsete ainete suhtes ei kohaldata. Vastuvõetavuse künnis on 70 % määruse (EÜ) nr 440/2008 kohaste meetodite C.4-A ja C.4-B (ja nendega samaväärsete OECD 301 A ning E või ISO katsemeetodite) puhul ning 60 % meetodite C.4-C, C.4-D, C.4-E ja C.4-F (ja nendega samaväärsete OECD 301 B, C, D ning F või ISO katsemeetodite) puhul.

| 2. | Pärast 1. detsembrit 2015 ja üleminekuperioodi vältel alates 1. detsembrist 2010 kuni 1. detsembrini 2015:
  Määruses (EÜ) nr 1272/2008 sätestatud katsemeetodid. |
| --- | --- |

2.

Pärast 1. detsembrit 2015 ja üleminekuperioodi vältel alates 1. detsembrist 2010 kuni 1. detsembrini 2015:

Määruses (EÜ) nr 1272/2008 sätestatud katsemeetodid.

Anaeroobse biolagunevuse dokumenteerimine

Standardkatse anaeroobse lagunduvuse määramiseks tehakse katsemeetodiga EN ISO 11734, ECETOC nr 28 (juuni 1988), OECD 311 või muu samaväärse katsemeetodiga, kusjuures nõutav täieliku lagunduvuse määr anaeroobsetes tingimustes on 60 %. Selle dokumenteerimiseks, et aine 60 % lagunduvuse määr anaeroobsetes tingimustes on saavutatud, võib kasutada ka vastava anaeroobse keskkonna tingimuste modelleerimist.

Ekstrapolatsioonide tegemine DID loendisse mittekuuluvate ainete kohta

Kui koostisaine ei ole kantud DID loendisse, võib anaeroobse biolagunevuse dokumenteerimiseks toimida järgmiselt:

| 1. | Kasutatakse mõistlikku ekstrapoleerimist. Ühe lähteainega saadud tulemusi kasutatakse selle ainega struktuuri poolest analoogilise pindaktiivse aine täieliku anaeroobse biolagunevuse määramiseks ekstrapoleerimise abil. Kui teatava pindaktiivse aine (või homoloogide grupi) puhul on DID loendi andmetega tõendatud, et aine on anaeroobselt biolagunev, võib oletada, et ka muud samalaadsed pindaktiivsed ained on anaeroobselt biolagunevad (nt C12-15 A 1-3 EO sulfaat [DID nr 8] on anaeroobsetes tingimustes biolagunev, järelikult võib oletada, et ka C12-15 A 6 EO sulfaat on samamoodi anaeroobselt biolagunev). Kui teatava pindaktiivse aine anaeroobne biolagunevus on tõendatud sobiva katsemeetodi abil, võib oletada, et ka muud samalaadsed pindaktiivsed ained on anaeroobselt biolagunevad (nt kirjanduse andmeid, mis kinnitavad alküülestrite ammooniumsoolade gruppi kuuluvate pindaktiivsete ainete biolagunduvust, võib kasutada ka muude alküülahela(te)s estersidemeid sisaldavate kvaternaarsete ammooniumsoolade samalaadse anaeroobse biolagunduvuse dokumenteerimiseks). |
| --- | --- |

1.

Kasutatakse mõistlikku ekstrapoleerimist. Ühe lähteainega saadud tulemusi kasutatakse selle ainega struktuuri poolest analoogilise pindaktiivse aine täieliku anaeroobse biolagunevuse määramiseks ekstrapoleerimise abil. Kui teatava pindaktiivse aine (või homoloogide grupi) puhul on DID loendi andmetega tõendatud, et aine on anaeroobselt biolagunev, võib oletada, et ka muud samalaadsed pindaktiivsed ained on anaeroobselt biolagunevad (nt C12-15 A 1-3 EO sulfaat [DID nr 8] on anaeroobsetes tingimustes biolagunev, järelikult võib oletada, et ka C12-15 A 6 EO sulfaat on samamoodi anaeroobselt biolagunev). Kui teatava pindaktiivse aine anaeroobne biolagunevus on tõendatud sobiva katsemeetodi abil, võib oletada, et ka muud samalaadsed pindaktiivsed ained on anaeroobselt biolagunevad (nt kirjanduse andmeid, mis kinnitavad alküülestrite ammooniumsoolade gruppi kuuluvate pindaktiivsete ainete biolagunduvust, võib kasutada ka muude alküülahela(te)s estersidemeid sisaldavate kvaternaarsete ammooniumsoolade samalaadse anaeroobse biolagunduvuse dokumenteerimiseks).

| 2. | Tehakse anaeroobse lagunduvuse sõelkatse. Kui uus katsetamine on vajalik, tehakse sõelkatse, kasutades meetodit EN ISO 11734, ECETOC nr 28 (juuni 1988), OECD 311 või mõnda muud samaväärset meetodit. |
| --- | --- |

2.

Tehakse anaeroobse lagunduvuse sõelkatse. Kui uus katsetamine on vajalik, tehakse sõelkatse, kasutades meetodit EN ISO 11734, ECETOC nr 28 (juuni 1988), OECD 311 või mõnda muud samaväärset meetodit.

| 3. | Tehakse lagunduvuse katse väikese annusega. Kui on vaja uusi katseid, kuid sõelkatsete puhul esineb eksperimentaalseid raskusi (nt lagunemise aeglustumine uuritava aine mürgisuse tõttu), korratakse katset pindaktiivse aine väikese annusega, kusjuures lagunemist jälgitakse 14C-mõõtmismeetodil või keemiliste analüüside abil. Väikese annuse katse puhul võib kasutada meetodit OECD 308 (august 2000) või mõnda muud samaväärset meetodit. |
| --- | --- |

3.

Tehakse lagunduvuse katse väikese annusega. Kui on vaja uusi katseid, kuid sõelkatsete puhul esineb eksperimentaalseid raskusi (nt lagunemise aeglustumine uuritava aine mürgisuse tõttu), korratakse katset pindaktiivse aine väikese annusega, kusjuures lagunemist jälgitakse 14C-mõõtmismeetodil või keemiliste analüüside abil. Väikese annuse katse puhul võib kasutada meetodit OECD 308 (august 2000) või mõnda muud samaväärset meetodit.

---

(1)  Kui sobivaid andmeid kroonilise mürgisuse kohta ei leitud, on need veerud tühjad. Sellisel juhul loetakse TF(krooniline) võrdseks TF(ägedaga).

---