# Euroopa Liidu L 197/2011

| | ISSN 1725-5082
  doi:10.3000/17255082.L_2011.197.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 197 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 54. köide29. juuli 2011 |

ISSN 1725-5082

doi:10.3000/17255082.L_2011.197.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 197

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

54. köide29. juuli 2011

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 743/2011, 26. juuli 2011, millega keelatakse Portugali lipu all sõitvatel laevadel merikuratlaste püük VIIIc, IX ja X püügipiirkonnas ning CECAF 34.1.1 püügipiirkonna ELi vetes | 1 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 744/2011, 28. juuli 2011, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Karlovarské oplatky (KGT)] | 3 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 745/2011, 28. juuli 2011, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Karlovarské trojhránky (KGT)] | 5 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 746/2011, 28. juuli 2011, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 8 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 747/2011, 28. juuli 2011, rakendusmäärusega (EL) nr 634/2011 avatud pakkumismenetluse raames toimuvas teiseks osalises pakkumiskutses kinnitatava minimaalse tollimaksumäära kohta | 10 |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu otsus 2011/478/ÜVJP, 28. juuli 2011, millega pikendatakse Kosovosse nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi | 12 |
| | | 2011/479/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 27. juuli 2011, ohutusnõuete kohta, millele peavad vastama võimlemisvarustust käsitlevad Euroopa standardid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2001/95/EÜ (
  1
  ) | 13 |
| | | 2011/480/EL |
| | * | Komisjoni rakendusotsus, 28. juuli 2011, mis käsitleb loetelu statistilistest andmetest, mida liikmesriigid esitavad tubakatoodete suhtes kohaldatava aktsiisi struktuuri ja määrade kohta vastavalt nõukogu direktiividele 92/79/EMÜ ja 92/80/EMÜ
  (teatavaks tehtud numbri K(2011) 5291 all) | 17 |
| | | 2011/481/EL |
| | * | Komisjoni rakendusotsus, 28. juuli 2011, millega nafta ja maagaasi leiukohtade uurimine ning nafta kasutamine Taanis (välja arvatud Gröönimaa ja Fääri saared) vabastatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/17/EÜ (millega kooskõlastatakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate ostjate hankemenetlused) kohaldamisest
  (teatavaks tehtud numbri K(2011) 5312 all)

   (
  1
  ) | 20 |
| | | 2011/482/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 28. juuli 2011, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2007/23/EÜ (pürotehniliste toodete kohta) sätestatud olulisi ohutusnõudeid käsitleva standardi EN 15947 viidete avaldamise kohta
  (teatavaks tehtud numbri K(2011) 5310 all)

   (
  1
  ) | 23 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni määrus (EL) nr 743/2011, 26. juuli 2011, millega keelatakse Portugali lipu all sõitvatel laevadel merikuratlaste püük VIIIc, IX ja X püügipiirkonnas ning CECAF 34.1.1 püügipiirkonna ELi vetes

1

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 744/2011, 28. juuli 2011, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Karlovarské oplatky (KGT)]

3

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 745/2011, 28. juuli 2011, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Karlovarské trojhránky (KGT)]

5

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 746/2011, 28. juuli 2011, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

8

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 747/2011, 28. juuli 2011, rakendusmäärusega (EL) nr 634/2011 avatud pakkumismenetluse raames toimuvas teiseks osalises pakkumiskutses kinnitatava minimaalse tollimaksumäära kohta

10

OTSUSED

*

Nõukogu otsus 2011/478/ÜVJP, 28. juuli 2011, millega pikendatakse Kosovosse nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi

12

2011/479/EL

*

Komisjoni otsus, 27. juuli 2011, ohutusnõuete kohta, millele peavad vastama võimlemisvarustust käsitlevad Euroopa standardid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2001/95/EÜ (
  1
  )

1

13

2011/480/EL

*

Komisjoni rakendusotsus, 28. juuli 2011, mis käsitleb loetelu statistilistest andmetest, mida liikmesriigid esitavad tubakatoodete suhtes kohaldatava aktsiisi struktuuri ja määrade kohta vastavalt nõukogu direktiividele 92/79/EMÜ ja 92/80/EMÜ
  (teatavaks tehtud numbri K(2011) 5291 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2011) 5291 all)

17

2011/481/EL

*

Komisjoni rakendusotsus, 28. juuli 2011, millega nafta ja maagaasi leiukohtade uurimine ning nafta kasutamine Taanis (välja arvatud Gröönimaa ja Fääri saared) vabastatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/17/EÜ (millega kooskõlastatakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate ostjate hankemenetlused) kohaldamisest
  (teatavaks tehtud numbri K(2011) 5312 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2011) 5312 all)

1

20

2011/482/EL

*

Komisjoni otsus, 28. juuli 2011, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2007/23/EÜ (pürotehniliste toodete kohta) sätestatud olulisi ohutusnõudeid käsitleva standardi EN 15947 viidete avaldamise kohta
  (teatavaks tehtud numbri K(2011) 5310 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2011) 5310 all)

1

23

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 29.7.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 197/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 197/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 743/2011,

26. juuli 2011,

millega keelatakse Portugali lipu all sõitvatel laevadel merikuratlaste püük VIIIc, IX ja X püügipiirkonnas ning CECAF 34.1.1 püügipiirkonna ELi vetes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, (1) eriti selle artikli 36 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 18. jaanuari 2011. aasta määrusega (EL) nr 57/2011, millega määratakse 2011. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes teatavates väljaspool ELi asuvates vetes, (2) on kehtestatud kvoodid 2011. aastaks. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 18. jaanuari 2011. aasta määrusega (EL) nr 57/2011, millega määratakse 2011. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes teatavates väljaspool ELi asuvates vetes, (2) on kehtestatud kvoodid 2011. aastaks.

| (2) | Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2011. aastaks eraldatud kvoodi. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2011. aastaks eraldatud kvoodi.

| (3) | Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük, |
| --- | --- |

(3)

Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigile 2011. aastaks samas lisas osutatud kalavaru püügiks eraldatud kvooti käsitatakse ammendatuna alates lisas sätestatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvatel või selles liikmesriigis registreeritud laevadel on keelatud püüda samas lisas osutatud kalavaru alates lisas sätestatud kuupäevast. Kõnealustel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber paigutada, ümber laadida või lossida sellist püütud kalavaru pärast nimetatud kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 26. juuli 2011

Komisjoni nimel presidendi eest

merenduse ja kalandusase peadirektor

Lowri EVANS

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

1

(2)  ELT L 24, 27.1.2011, lk 1.

2

---

LISA

| Nr | 22/T&Q |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Portugal |
| Kalavaru | ANF/8C3411 |
| Liik | Merikuratlased (Lophiidae) |
| Piirkond | VIIIc, IX ja X püügipiirkond; CECAF 34.1.1 püügipiirkonna ELi veed |
| Kuupäev | 10.6.2011 |

Nr

22/T&Q

Liikmesriik

Portugal

Kalavaru

ANF/8C3411

Liik

Merikuratlased (Lophiidae)

Piirkond

VIIIc, IX ja X püügipiirkond; CECAF 34.1.1 püügipiirkonna ELi veed

Kuupäev

10.6.2011

---

| 29.7.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 197/3 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 197/3

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 744/2011,

28. juuli 2011,

millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Karlovarské oplatky (KGT)]

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrust (EÜ) nr 510/2006 põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta, (1) eriti artikli 7 lõike 5 kolmandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kooskõlas määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõikega 2 ja vastavalt artikli 17 lõikele 2 avaldati Euroopa Liidu Teatajas Tšehhi Vabariigi 20. oktoobri 2004. aasta taotlus registreerida nimetus „Karlovarské oplatky” (2). |
| --- | --- |

(1)

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõikega 2 ja vastavalt artikli 17 lõikele 2 avaldati Euroopa Liidu Teatajas Tšehhi Vabariigi 20. oktoobri 2004. aasta taotlus registreerida nimetus „Karlovarské oplatky” (2).

| (2) | Austria ja Saksamaa esitasid oma vastuväited registreerimisele vastavalt määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 lõikele 1. Kõnealuse määruse artikli 7 lõike 3 esimese lõigu punktide a, b, c ja d kohaselt loeti vastuväited vastuvõetavaks. |
| --- | --- |

(2)

Austria ja Saksamaa esitasid oma vastuväited registreerimisele vastavalt määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 lõikele 1. Kõnealuse määruse artikli 7 lõike 3 esimese lõigu punktide a, b, c ja d kohaselt loeti vastuväited vastuvõetavaks.

| (3) | Komisjon kutsus 21. jaanuari 2008. aasta kirjaga asjaomaseid liikmesriike üles saavutama omavaheline kokkulepe vastavalt nende riigisisestele menetlustele. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon kutsus 21. jaanuari 2008. aasta kirjaga asjaomaseid liikmesriike üles saavutama omavaheline kokkulepe vastavalt nende riigisisestele menetlustele.

| (4) | Kuna Tšehhi Vabariik ja Austria ning Tšehhi Vabariik ja Saksamaa ei ole suutnud ettenähtud tähtaja jooksul kokkuleppele jõuda, peaks komisjon võtma vastu otsuse vastavalt määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 15 lõikes 2 osutatud korrale. |
| --- | --- |

(4)

Kuna Tšehhi Vabariik ja Austria ning Tšehhi Vabariik ja Saksamaa ei ole suutnud ettenähtud tähtaja jooksul kokkuleppele jõuda, peaks komisjon võtma vastu otsuse vastavalt määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 15 lõikes 2 osutatud korrale.

| (5) | Kui rääkida väidetavast mittevastavusest määruse (EÜ) nr 510/2006 artiklile 2 seoses geograafilise ala piiritlemise ja kõnealuses piirkonnas tootmise, mineraalvee kasutamise ja selle omadustega ning vahvlitel kasutatava graafilise kujutisega, siis kinnitasid vastutavad riiklikud asutused, et need aspektid on õiged ning lisaks sellele ei tuvastatud ühtegi ilmset viga. Kuigi vastuväite esitajad on arvamusel, et tootele iseloomulik tunnus ei saa olla tingitud mineraalvee kasutamisest, tuleks märkida, et taotlus sisaldab registreerimiseks vajalikke, eelkõige toote eripäral ja mainel põhinevaid elemente. Riiklikud asutused esitasid täiendavalt tõendeid selle kohta, et nimetust „Karlovarské oplatky” on kasutatud määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 2 lõike 1 punkti b tähenduses ning et nimetuse esitaja on tunnustatud tootjate rühm. |
| --- | --- |

(5)

Kui rääkida väidetavast mittevastavusest määruse (EÜ) nr 510/2006 artiklile 2 seoses geograafilise ala piiritlemise ja kõnealuses piirkonnas tootmise, mineraalvee kasutamise ja selle omadustega ning vahvlitel kasutatava graafilise kujutisega, siis kinnitasid vastutavad riiklikud asutused, et need aspektid on õiged ning lisaks sellele ei tuvastatud ühtegi ilmset viga. Kuigi vastuväite esitajad on arvamusel, et tootele iseloomulik tunnus ei saa olla tingitud mineraalvee kasutamisest, tuleks märkida, et taotlus sisaldab registreerimiseks vajalikke, eelkõige toote eripäral ja mainel põhinevaid elemente. Riiklikud asutused esitasid täiendavalt tõendeid selle kohta, et nimetust „Karlovarské oplatky” on kasutatud määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 2 lõike 1 punkti b tähenduses ning et nimetuse esitaja on tunnustatud tootjate rühm.

| (6) | Leiti, et „Karlsbader Oblaten” ja „Karlovarské oplatky” võib pidada vastastikusteks tõlgeteks vastavalt saksa ja tšehhi keeles. Saksamaa vastuväidetest nähtus, et nimetust „Karlsbader Oblaten” sisaldavad kaubamärgid on registreeritud enne seda, kui esitati taotlus registreerida nimetus „Karlovarské oplatky” kaitstud geograafilise tähisena. Esitati mõned tõendid selle kohta, et mõnikord võib nimetus olla omandanud kasutamisega sisse seatud kaubamärgi staatuse. Täiendavalt esitati tõendeid selle kohta, et Saksamaal seostavad tarbijad nimetust „Karlsbader Oblaten” konkreetset liiki vahvliga. Vastuväidetes ei esitatud ühtegi tõendit selle kohta, et tarbijad kindlalt seostaksid vahvleid kõigi või mis tahes kaubamärkidega, mis on eristatavad kirjeldatavast tähisest „Karlsbader Oblaten”, või et tarbijaid eksitataks nimetuse „Karlovarské oplatky” all turustatava toote tegeliku määratluse osas. Seepärast ei saa komisjon järeldada, et nimetuse „Karlovarské oplatky” registreerimine oleks vastuolus määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 3 lõikega 4. |
| --- | --- |

(6)

Leiti, et „Karlsbader Oblaten” ja „Karlovarské oplatky” võib pidada vastastikusteks tõlgeteks vastavalt saksa ja tšehhi keeles. Saksamaa vastuväidetest nähtus, et nimetust „Karlsbader Oblaten” sisaldavad kaubamärgid on registreeritud enne seda, kui esitati taotlus registreerida nimetus „Karlovarské oplatky” kaitstud geograafilise tähisena. Esitati mõned tõendid selle kohta, et mõnikord võib nimetus olla omandanud kasutamisega sisse seatud kaubamärgi staatuse. Täiendavalt esitati tõendeid selle kohta, et Saksamaal seostavad tarbijad nimetust „Karlsbader Oblaten” konkreetset liiki vahvliga. Vastuväidetes ei esitatud ühtegi tõendit selle kohta, et tarbijad kindlalt seostaksid vahvleid kõigi või mis tahes kaubamärkidega, mis on eristatavad kirjeldatavast tähisest „Karlsbader Oblaten”, või et tarbijaid eksitataks nimetuse „Karlovarské oplatky” all turustatava toote tegeliku määratluse osas. Seepärast ei saa komisjon järeldada, et nimetuse „Karlovarské oplatky” registreerimine oleks vastuolus määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 3 lõikega 4.

| (7) | Kuna nimetuste „Karlsbader Oblaten” ja „Karlovarské oplatky” esimene osa on identne, on mõistlik järeldada, et määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 lõike 3 punkti c kohaldamisel on nimetused osaliselt identsed. Arvestades lisaks sellele mõlema toote vastastikuseid tõlkenimesid, foneetilisi ja visuaalseid sarnasusi ning nende ühist päritolu, võiks määruse (EÜ) nr 510/2007 artikliga 13, eelkõige lõike 1 punktiga b ettenähtud kaitse kohaldamisest tuleneda, et nimetuse „Karlovarské oplatky” võimaliku registreerimise korral võiks pädev kohus leida, et seda on kaitstud nimetuse „Karlsbader Oblaten” kasutamise eest. Seetõttu nähtub tõenditest, et kooskõlas määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 lõike 3 punktiga c kahjustaks nimetuse „Karlovarské oplatky” registreerimine nimetuse „Karlsbader Oblaten” edasist olemasolu. |
| --- | --- |

(7)

Kuna nimetuste „Karlsbader Oblaten” ja „Karlovarské oplatky” esimene osa on identne, on mõistlik järeldada, et määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 lõike 3 punkti c kohaldamisel on nimetused osaliselt identsed. Arvestades lisaks sellele mõlema toote vastastikuseid tõlkenimesid, foneetilisi ja visuaalseid sarnasusi ning nende ühist päritolu, võiks määruse (EÜ) nr 510/2007 artikliga 13, eelkõige lõike 1 punktiga b ettenähtud kaitse kohaldamisest tuleneda, et nimetuse „Karlovarské oplatky” võimaliku registreerimise korral võiks pädev kohus leida, et seda on kaitstud nimetuse „Karlsbader Oblaten” kasutamise eest. Seetõttu nähtub tõenditest, et kooskõlas määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 lõike 3 punktiga c kahjustaks nimetuse „Karlovarské oplatky” registreerimine nimetuse „Karlsbader Oblaten” edasist olemasolu.

| (8) | Vastuväited tunnistati vastuvõetavaks muu hulgas sel põhjusel, et nimetuse registreerimine ohustaks osaliselt identset nimetust „Karlsbader Oblaten” sel määral, kui seda nimetust kasutatakse toote puhul, ning see ei ole kaitstud kaubamärki käsitlevate õigusaktide kohaselt. Tõenditest nähtub veel, et endise nimega Karlsbadi linna tootjatelt pärit nimetus „Karlsbader Oblaten” ja sellise nimega vahvlite tootmine on püsinud märkimisväärselt pikka aega. Lisaks sellele ilmneb tõenditest, et nimetusega „Karlovarské oplatky” ühist päritolu nimetuse „Karlsbader Oblaten” kasutamine osutab autentsele ja traditsioonilisele tootele, mille kasutamine ei olnud üldjuhul mõeldud nimetuse „Karlovarské oplatky” tuntuse ärakasutamiseks. Nimetatud põhjustel ning õigluse ja tavapärase kasutuse huvides tuleks ette näha määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 13 lõikega 3 ette nähtud maksimaalne üleminekuperiood. |
| --- | --- |

(8)

Vastuväited tunnistati vastuvõetavaks muu hulgas sel põhjusel, et nimetuse registreerimine ohustaks osaliselt identset nimetust „Karlsbader Oblaten” sel määral, kui seda nimetust kasutatakse toote puhul, ning see ei ole kaitstud kaubamärki käsitlevate õigusaktide kohaselt. Tõenditest nähtub veel, et endise nimega Karlsbadi linna tootjatelt pärit nimetus „Karlsbader Oblaten” ja sellise nimega vahvlite tootmine on püsinud märkimisväärselt pikka aega. Lisaks sellele ilmneb tõenditest, et nimetusega „Karlovarské oplatky” ühist päritolu nimetuse „Karlsbader Oblaten” kasutamine osutab autentsele ja traditsioonilisele tootele, mille kasutamine ei olnud üldjuhul mõeldud nimetuse „Karlovarské oplatky” tuntuse ärakasutamiseks. Nimetatud põhjustel ning õigluse ja tavapärase kasutuse huvides tuleks ette näha määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 13 lõikega 3 ette nähtud maksimaalne üleminekuperiood.

| (9) | Seoses nimetust „Karlsbader Oblaten” sisaldavate kaubamärkidega, mis olid kaitstud registreerimisega või mis olid omandatud enne „Karlovarské oplatky” registreerimise taotluse esitamist, ei ole määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 14 lõike 1 tingimused täidetud; seega ei saa nimetuse „Karlovarské oplatky” registreerimisel kaitstud geograafilise tähisena kõnealuseid kaubamärke kehtetuks tunnistada ega saa nende jätkuvat kasutamist takistada, sest kaubamärki käsitlevates õigusaktides sätestatud üldnõuded on muul moel täidetud. |
| --- | --- |

(9)

Seoses nimetust „Karlsbader Oblaten” sisaldavate kaubamärkidega, mis olid kaitstud registreerimisega või mis olid omandatud enne „Karlovarské oplatky” registreerimise taotluse esitamist, ei ole määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 14 lõike 1 tingimused täidetud; seega ei saa nimetuse „Karlovarské oplatky” registreerimisel kaitstud geograafilise tähisena kõnealuseid kaubamärke kehtetuks tunnistada ega saa nende jätkuvat kasutamist takistada, sest kaubamärki käsitlevates õigusaktides sätestatud üldnõuded on muul moel täidetud.

| (10) | Seoses üldnimetuseks muutunud nimetustega osutatakse vastuväites nimetuse „Karlsbader Oblaten”, mitte aga nimetuse „Karlovarské oplatky” üldisele kasutamisele Saksamaal ja Austrias. Kuigi vastuväidetes on esitatud tõendeid näitamaks, et kasutatakse arvukalt üldisi kirjeldavaid mõisteid (sh saksakeelne tähendus „Karlsbader Oblaten”), ei ole esitatud tõendeid selle kohta, et nimetust „Karlovarské oplatky” on kasutatud sellise tootekategooria tähistamiseks, mis ei ole pärit Karlovy Vary piirkonnast. Nimetus „Karlovarské oplatky” registreeriti kaitstud geograafilise tähisena Tšehhi Vabariigis 1967. aastal. Vastuväites ei võeta arvesse olukorda Tšehhi Vabariigis. Seepärast ei saa esitatud teabe põhjal nimetust „Karlovarské oplatky” käsitada üldnimetusena ning puudub mittevastavus määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 3 lõikele 1. |
| --- | --- |

(10)

Seoses üldnimetuseks muutunud nimetustega osutatakse vastuväites nimetuse „Karlsbader Oblaten”, mitte aga nimetuse „Karlovarské oplatky” üldisele kasutamisele Saksamaal ja Austrias. Kuigi vastuväidetes on esitatud tõendeid näitamaks, et kasutatakse arvukalt üldisi kirjeldavaid mõisteid (sh saksakeelne tähendus „Karlsbader Oblaten”), ei ole esitatud tõendeid selle kohta, et nimetust „Karlovarské oplatky” on kasutatud sellise tootekategooria tähistamiseks, mis ei ole pärit Karlovy Vary piirkonnast. Nimetus „Karlovarské oplatky” registreeriti kaitstud geograafilise tähisena Tšehhi Vabariigis 1967. aastal. Vastuväites ei võeta arvesse olukorda Tšehhi Vabariigis. Seepärast ei saa esitatud teabe põhjal nimetust „Karlovarské oplatky” käsitada üldnimetusena ning puudub mittevastavus määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 3 lõikele 1.

| (11) | Eeltoodut arvesse võttes tuleks nimetus „Karlovarské oplatky” kanda kaitstud päritolunimetuste ja geograafiliste tähiste registrisse, kohaldades viieaastast üleminekuperioodi, mille jooksul võib jätkata nimetuse „Karlsbader Oblaten” kasutamist asjaoludel, mis ilma sellise üleminekuperioodita võiksid olla vastuolus määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 13 lõikes 1 sätestatud kaitsega. |
| --- | --- |

(11)

Eeltoodut arvesse võttes tuleks nimetus „Karlovarské oplatky” kanda kaitstud päritolunimetuste ja geograafiliste tähiste registrisse, kohaldades viieaastast üleminekuperioodi, mille jooksul võib jätkata nimetuse „Karlsbader Oblaten” kasutamist asjaoludel, mis ilma sellise üleminekuperioodita võiksid olla vastuolus määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 13 lõikes 1 sätestatud kaitsega.

| (12) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas kaitstud geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(12)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas kaitstud geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas esitatud nimetus registreeritakse.

Artikkel 2

1.   Nimetust „Karlsbader Oblaten” tohib alates käesoleva määruse jõustumisest viie aasta jooksul kasutada selliste vahvlite puhul, mis ei vasta nimetuse „Karlovarské oplatky” spetsifikaadile.

2.   Nimetust „Karlsbader Oblaten” sisaldavaid kaubamärke, mis olid kaitstud registreerimisega või mis olid omandatud enne 20. oktoobrit 2004, ei saa nimetuse „Karlovarské oplatky” registreerimisel kaitstud geograafilise tähisena kehtetuks tunnistada ega saa nende jätkuvat kasutamist takistada, sest kaubamärki käsitlevates õigusaktides sätestatud üldnõuded on muul moel täidetud.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. juuli 2011

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

1

(2)  ELT C 85, 19.4.2007, lk 6.

2

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 510/2006 I lisas osutatud toiduained:

Klass 2.4.   Leib, valikpagaritooted, koogid, kondiitritooted, küpsised ja muud pagaritooted

TŠEHHI VABARIIK

Karlovarské oplatky (KGT)

---

| 29.7.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 197/5 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 197/5

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 745/2011,

28. juuli 2011,

millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Karlovarské trojhránky (KGT)]

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrust (EÜ) nr 510/2006 põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta, (1) eriti selle artikli 7 lõike 5 kolmandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kooskõlas määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõikega 2 ja vastavalt artikli 17 lõikele 2 avaldati Euroopa Liidu Teatajas Tšehhi Vabariigi 19. oktoobri 2004. aasta taotlus registreerida nimetus „Karlovarské trojhránky” (2). |
| --- | --- |

(1)

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõikega 2 ja vastavalt artikli 17 lõikele 2 avaldati Euroopa Liidu Teatajas Tšehhi Vabariigi 19. oktoobri 2004. aasta taotlus registreerida nimetus „Karlovarské trojhránky” (2).

| (2) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 lõikele 1 esitasid Saksamaa ja Austria registreerimisele vastuväited. Kõnealuse määruse artikli 7 lõike 3 esimese lõigu punktide a, b, c ja d kohaselt loeti vastuväited vastuvõetavaks. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 lõikele 1 esitasid Saksamaa ja Austria registreerimisele vastuväited. Kõnealuse määruse artikli 7 lõike 3 esimese lõigu punktide a, b, c ja d kohaselt loeti vastuväited vastuvõetavaks.

| (3) | Komisjon kutsus 6. mai 2008. aasta kirjaga asjaomaseid liikmesriike üles saavutama omavaheline kokkulepe vastavalt nende riigisisestele menetlustele. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon kutsus 6. mai 2008. aasta kirjaga asjaomaseid liikmesriike üles saavutama omavaheline kokkulepe vastavalt nende riigisisestele menetlustele.

| (4) | Kuna Tšehhi Vabariik ja Austria ning Tšehhi Vabariik ja Saksamaa ei ole suutnud ettenähtud tähtaja jooksul kokkuleppele jõuda, peab komisjon võtma vastu otsuse vastavalt määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 15 lõikes 2 osutatud korrale. |
| --- | --- |

(4)

Kuna Tšehhi Vabariik ja Austria ning Tšehhi Vabariik ja Saksamaa ei ole suutnud ettenähtud tähtaja jooksul kokkuleppele jõuda, peab komisjon võtma vastu otsuse vastavalt määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 15 lõikes 2 osutatud korrale.

| (5) | Kui rääkida väidetavast mittevastavusest määruse (EÜ) nr 510/2006 artiklile 2 seoses määratletud geograafilises piirkonnas toote tootmise ja selle maine kvaliteedi puudumisega, siis kinnitasid vastutavad riiklikud asutused, et tootmine toimus määratletud geograafilises piirkonnas. Seos põhines toote erilisel omadusel, mis tuleneb geograafilisest piirkonnast – nimelt tootmises kasutatav mineraalvesi, millest piisab artikli 2 lõike 1 punkti b nõuetele vastamiseks; kas tootel on või ei ole piisav maine, et vastata artikli 2 lõike 1 nõuetele, oli ebaoluline. |
| --- | --- |

(5)

Kui rääkida väidetavast mittevastavusest määruse (EÜ) nr 510/2006 artiklile 2 seoses määratletud geograafilises piirkonnas toote tootmise ja selle maine kvaliteedi puudumisega, siis kinnitasid vastutavad riiklikud asutused, et tootmine toimus määratletud geograafilises piirkonnas. Seos põhines toote erilisel omadusel, mis tuleneb geograafilisest piirkonnast – nimelt tootmises kasutatav mineraalvesi, millest piisab artikli 2 lõike 1 punkti b nõuetele vastamiseks; kas tootel on või ei ole piisav maine, et vastata artikli 2 lõike 1 nõuetele, oli ebaoluline.

| (6) | Saksamaa vastuväidetest ilmnes, et kaubamärgid, sh geograafiline tähis „Karlsbader Oblaten”, on registreeritud enne seda, kui tähis „Karlovarské trojhránky” registreeriti kaitstud geograafilise tähisena. Täiendavalt esitati tõendeid selle kohta, et Saksamaal seostavad tarbijad nimetust „Karlsbader Oblaten” konkreetset liiki vahvliga. Vastuväidetes ei esitatud ühtegi tõendit selle kohta, et tarbijad kindlalt seostaksid vahvleid kõigi või mis tahes kaubamärkidega, mis on eristatavad kirjeldatavast tähisest „Karlsbader Oblaten”, või et tarbijaid eksitataks nimetuse „Karlovarské trojhránky” all turustatava toote tegeliku määratluse osas. Seetõttu ei saa komisjon järeldada, et nimetuse „Karlovarské trojhránky” registreerimine oleks vastuolus määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 3 lõikega 4. |
| --- | --- |

(6)

Saksamaa vastuväidetest ilmnes, et kaubamärgid, sh geograafiline tähis „Karlsbader Oblaten”, on registreeritud enne seda, kui tähis „Karlovarské trojhránky” registreeriti kaitstud geograafilise tähisena. Täiendavalt esitati tõendeid selle kohta, et Saksamaal seostavad tarbijad nimetust „Karlsbader Oblaten” konkreetset liiki vahvliga. Vastuväidetes ei esitatud ühtegi tõendit selle kohta, et tarbijad kindlalt seostaksid vahvleid kõigi või mis tahes kaubamärkidega, mis on eristatavad kirjeldatavast tähisest „Karlsbader Oblaten”, või et tarbijaid eksitataks nimetuse „Karlovarské trojhránky” all turustatava toote tegeliku määratluse osas. Seetõttu ei saa komisjon järeldada, et nimetuse „Karlovarské trojhránky” registreerimine oleks vastuolus määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 3 lõikega 4.

| (7) | Kuna nimetuste „Karlsbader Oblaten” ja „Karlovarské trojhránky” esimene osa on identne, on mõistlik järeldada, et määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 lõike 3 punkti c kohaldamisel on nimetused osaliselt identsed. Arvestades lisaks sellele toodete sarnasusi ja nende ühist päritolu, võiks määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 13 lõike 1 punktiga b ette nähtud kaitse kohaldamisest tuleneda, et nimetuse „Karlovarské trojhránky” võimaliku registreerimise korral võiks pädev kohus leida, et seda on kaitstud nimetuse „Karlsbader Oblaten” kasutamise eest. Seetõttu nähtub tõenditest, et nimetuse „Karlovarské trojhránky” registreerimine kahjustaks nimetuse „Karlsbader Oblaten” edasist olemasolu määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 lõike 3 punkti c tähenduses. |
| --- | --- |

(7)

Kuna nimetuste „Karlsbader Oblaten” ja „Karlovarské trojhránky” esimene osa on identne, on mõistlik järeldada, et määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 lõike 3 punkti c kohaldamisel on nimetused osaliselt identsed. Arvestades lisaks sellele toodete sarnasusi ja nende ühist päritolu, võiks määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 13 lõike 1 punktiga b ette nähtud kaitse kohaldamisest tuleneda, et nimetuse „Karlovarské trojhránky” võimaliku registreerimise korral võiks pädev kohus leida, et seda on kaitstud nimetuse „Karlsbader Oblaten” kasutamise eest. Seetõttu nähtub tõenditest, et nimetuse „Karlovarské trojhránky” registreerimine kahjustaks nimetuse „Karlsbader Oblaten” edasist olemasolu määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 lõike 3 punkti c tähenduses.

| (8) | Vastuväited tunnistati vastuvõetavaks muu hulgas sel põhjusel, et nimetuse registreerimine ohustaks osaliselt identset nimetust „Karlsbader Oblaten” sel määral, kui seda nimetust kasutatakse toote puhul, ning see ei ole kaitstud kaubamärki käsitlevate õigusaktide kohaselt. Tõenditest nähtub veel, et endise nimega Karlsbadi linna tootjatelt pärit nimetus „Karlsbader Oblaten” ja sellise nimega vahvlite tootmine on püsinud märkimisväärselt pikka aega. Lisaks sellele ilmneb tõenditest, et nimetuse „Karlsbader Oblaten” kasutamine osutab autentsele ja traditsioonilisele tootele, mis ei kasuta ära nimetuse „Karlovarské trojhránky” mainet. Nimetatud põhjustel tuleks ette näha määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 13 lõikega 3 ette nähtud maksimaalne üleminekuperiood. |
| --- | --- |

(8)

Vastuväited tunnistati vastuvõetavaks muu hulgas sel põhjusel, et nimetuse registreerimine ohustaks osaliselt identset nimetust „Karlsbader Oblaten” sel määral, kui seda nimetust kasutatakse toote puhul, ning see ei ole kaitstud kaubamärki käsitlevate õigusaktide kohaselt. Tõenditest nähtub veel, et endise nimega Karlsbadi linna tootjatelt pärit nimetus „Karlsbader Oblaten” ja sellise nimega vahvlite tootmine on püsinud märkimisväärselt pikka aega. Lisaks sellele ilmneb tõenditest, et nimetuse „Karlsbader Oblaten” kasutamine osutab autentsele ja traditsioonilisele tootele, mis ei kasuta ära nimetuse „Karlovarské trojhránky” mainet. Nimetatud põhjustel tuleks ette näha määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 13 lõikega 3 ette nähtud maksimaalne üleminekuperiood.

| (9) | Seoses nimetust „Karlsbader Oblaten” sisaldavate kaubamärkidega, mis olid kaitstud registreerimisega või mis olid omandatud enne „Karlovarské trojhránky” registreerimise taotluse esitamist, ei ole määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 14 lõike 1 tingimused täidetud; seega ei saa nimetuse „Karlovarské trojhránky” registreerimisel kaitstud geograafilise tähisena kõnealuseid kaubamärke kehtetuks tunnistada ega saa nende jätkuvat kasutamist takistada, sest kaubamärki käsitlevates õigusaktides sätestatud üldnõuded on muul moel täidetud. |
| --- | --- |

(9)

Seoses nimetust „Karlsbader Oblaten” sisaldavate kaubamärkidega, mis olid kaitstud registreerimisega või mis olid omandatud enne „Karlovarské trojhránky” registreerimise taotluse esitamist, ei ole määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 14 lõike 1 tingimused täidetud; seega ei saa nimetuse „Karlovarské trojhránky” registreerimisel kaitstud geograafilise tähisena kõnealuseid kaubamärke kehtetuks tunnistada ega saa nende jätkuvat kasutamist takistada, sest kaubamärki käsitlevates õigusaktides sätestatud üldnõuded on muul moel täidetud.

| (10) | Seoses üldnimetuseks muutunud nimetustega osutatakse vastuväites nimetuse „Karlsbader Oblaten”, mitte aga nimetuse „Karlovarské trojhránky” üldisele kasutamisele. Kuigi vastuväidetes on esitatud tõendeid näitamaks, et kasutatakse arvukalt üldisi kirjeldavaid mõisteid (sh saksakeelne tähendus „Karlsbader Oblaten”), ei ole esitatud tõendeid selle kohta, et nimetust „Karlovarské trojhránky” on kasutatud sellise tootekategooria tähistamiseks, mis ei ole pärit Karlovy Vary piirkonnast. Vastuväites ei võeta arvesse olukorda Tšehhi Vabariigis. Seepärast ei saa esitatud teabe põhjal nimetust „Karlovarské trojhránky” käsitada üldnimetusena ning puudub mittevastavus määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 3 lõikele 1. |
| --- | --- |

(10)

Seoses üldnimetuseks muutunud nimetustega osutatakse vastuväites nimetuse „Karlsbader Oblaten”, mitte aga nimetuse „Karlovarské trojhránky” üldisele kasutamisele. Kuigi vastuväidetes on esitatud tõendeid näitamaks, et kasutatakse arvukalt üldisi kirjeldavaid mõisteid (sh saksakeelne tähendus „Karlsbader Oblaten”), ei ole esitatud tõendeid selle kohta, et nimetust „Karlovarské trojhránky” on kasutatud sellise tootekategooria tähistamiseks, mis ei ole pärit Karlovy Vary piirkonnast. Vastuväites ei võeta arvesse olukorda Tšehhi Vabariigis. Seepärast ei saa esitatud teabe põhjal nimetust „Karlovarské trojhránky” käsitada üldnimetusena ning puudub mittevastavus määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 3 lõikele 1.

| (11) | Eeltoodut arvesse võttes tuleks nimetus „Karlovarské trojhránky” kanda kaitstud päritolunimetuste ja geograafiliste tähiste registrisse, kohaldades viieaastast üleminekuperioodi, mille jooksul võib jätkata nimetuse „Karlsbader Oblaten” kasutamist, arvestades asjaolu, et v.a üleminekuperioodil võib see olla vastuolus määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 13 lõikes 1 sätestatud kaitsega. |
| --- | --- |

(11)

Eeltoodut arvesse võttes tuleks nimetus „Karlovarské trojhránky” kanda kaitstud päritolunimetuste ja geograafiliste tähiste registrisse, kohaldades viieaastast üleminekuperioodi, mille jooksul võib jätkata nimetuse „Karlsbader Oblaten” kasutamist, arvestades asjaolu, et v.a üleminekuperioodil võib see olla vastuolus määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 13 lõikes 1 sätestatud kaitsega.

| (12) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas kaitstud geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(12)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas kaitstud geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas esitatud nimetus registreeritakse.

Artikkel 2

1.   Nimetust „Karlsbader Oblaten” tohib alates käesoleva määruse jõustumisest viie aasta jooksul kasutada selliste vahvlite puhul, mis ei vasta nimetuse „Karlovarské trojhránky” spetsifikaadile.

2.   Nimetust „Karlsbader Oblaten” sisaldavaid kaubamärke, mis olid kaitstud registreerimisega või mis olid omandatud enne 19. oktoobrit 2004, ei saa nimetuse „Karlovarské trojhránky” registreerimisel kaitstud geograafilise tähisena kehtetuks tunnistada ega saa nende jätkuvat kasutamist takistada, sest kaubamärki käsitlevates õigusaktides sätestatud üldnõuded on muul moel täidetud.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. juuli 2011

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

1

(2)  ELT C 206, 5.9.2007, lk 29.

2

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 510/2006 I lisas osutatud toiduained:

Klass 2.4.   Leib, valikpagaritooted, koogid, kondiitritooted, küpsised ja muud pagaritooted

TŠEHHI VABARIIK

Karlovarské trojhránky (KGT)

---

| 29.7.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 197/8 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 197/8

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 746/2011,

28. juuli 2011,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga) (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 29. juulil 2011.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. juuli 2011

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | AR | 23,8 |
| ZZ | 23,8 |
| 0707 00 05 | TR | 98,9 |
| ZZ | 98,9 |
| 0709 90 70 | TR | 108,5 |
| ZZ | 108,5 |
| 0805 50 10 | AR | 61,9 |
| CL | 79,0 |
| TR | 60,0 |
| UY | 70,8 |
| ZA | 84,4 |
| ZZ | 71,2 |
| 0806 10 10 | CL | 54,3 |
| EG | 147,3 |
| MA | 161,2 |
| TN | 223,5 |
| TR | 175,1 |
| ZA | 83,5 |
| ZZ | 140,8 |
| 0808 10 80 | AR | 94,3 |
| BR | 81,7 |
| CL | 92,7 |
| CN | 79,1 |
| NZ | 110,7 |
| US | 131,3 |
| ZA | 93,2 |
| ZZ | 97,6 |
| 0808 20 50 | AR | 79,6 |
| CL | 109,2 |
| CN | 75,8 |
| NZ | 148,5 |
| ZA | 108,7 |
| ZZ | 104,4 |
| 0809 10 00 | TR | 174,4 |
| XS | 83,4 |
| ZZ | 128,9 |
| 0809 20 95 | CL | 267,8 |
| TR | 286,4 |
| ZZ | 277,1 |
| 0809 30 | TR | 181,0 |
| ZZ | 181,0 |
| 0809 40 05 | BA | 48,0 |
| EC | 64,7 |
| XS | 57,7 |
| ZA | 70,8 |
| ZZ | 60,3 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

AR

23,8

ZZ

23,8

0707 00 05

TR

98,9

ZZ

98,9

0709 90 70

TR

108,5

ZZ

108,5

0805 50 10

AR

61,9

CL

79,0

TR

60,0

UY

70,8

ZA

84,4

ZZ

71,2

0806 10 10

CL

54,3

EG

147,3

MA

161,2

TN

223,5

TR

175,1

ZA

83,5

ZZ

140,8

0808 10 80

AR

94,3

BR

81,7

CL

92,7

CN

79,1

NZ

110,7

US

131,3

ZA

93,2

ZZ

97,6

0808 20 50

AR

79,6

CL

109,2

CN

75,8

NZ

148,5

ZA

108,7

ZZ

104,4

0809 10 00

TR

174,4

XS

83,4

ZZ

128,9

0809 20 95

CL

267,8

TR

286,4

ZZ

277,1

0809 30

TR

181,0

ZZ

181,0

0809 40 05

BA

48,0

EC

64,7

XS

57,7

ZA

70,8

ZZ

60,3

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 29.7.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 197/10 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 197/10

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 747/2011,

28. juuli 2011,

rakendusmäärusega (EL) nr 634/2011 avatud pakkumismenetluse raames toimuvas teiseks osalises pakkumiskutses kinnitatava minimaalse tollimaksumäära kohta

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1) eriti selle artiklit 187 koostoimes artikliga 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 634/2011 (2) on 2010/2011. turustusaastaks välja kuulutatud alaline pakkumismenetlus CN-koodi 1701 alla kuuluva suhkru vähendatud tollimaksumääraga impordiks. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 634/2011 (2) on 2010/2011. turustusaastaks välja kuulutatud alaline pakkumismenetlus CN-koodi 1701 alla kuuluva suhkru vähendatud tollimaksumääraga impordiks.

| (2) | Arvestades osalise pakkumiskutse alusel esitatud pakkumusi, peab komisjon otsustama, kas vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 634/2011 artiklile 6 kehtestada või jätta kehtestamata minimaalne tollimaksumäär kaheksakohalise CN-koodi kohta. |
| --- | --- |

(2)

Arvestades osalise pakkumiskutse alusel esitatud pakkumusi, peab komisjon otsustama, kas vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 634/2011 artiklile 6 kehtestada või jätta kehtestamata minimaalne tollimaksumäär kaheksakohalise CN-koodi kohta.

| (3) | Teiseks osalise pakkumiskutse alusel esitatud pakkumuste põhjal tuleks minimaalne tollimaksumäär kehtestada teatavate CN-koodi 1701 alla kuuluva suhkru kaheksakohaliste koodide kohta ning minimaalset tollimaksumäära muude CN-koodi alla kuuluva suhkru kaheksakohaliste koodide kohta ei kehtestata. |
| --- | --- |

(3)

Teiseks osalise pakkumiskutse alusel esitatud pakkumuste põhjal tuleks minimaalne tollimaksumäär kehtestada teatavate CN-koodi 1701 alla kuuluva suhkru kaheksakohaliste koodide kohta ning minimaalset tollimaksumäära muude CN-koodi alla kuuluva suhkru kaheksakohaliste koodide kohta ei kehtestata.

| (4) | Turu kiireks teavitamiseks ja meetme tõhusa haldamise tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval. |
| --- | --- |

(4)

Turu kiireks teavitamiseks ja meetme tõhusa haldamise tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

| (5) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rakendusmääruses (EL) nr 634/2011 sätestatud pakkumismenetluse raames teiseks osalise pakkumiskutse puhul, mille alusel tehtavate pakkumuste esitamise tähtaeg lõpeb 27. juulil 2011, on minimaalne tollimaksumäär kehtestatud või ei ole kehtestatud, nagu on sätestatud käesoleva määruse lisas CN-koodi 1701 alla kuuluva suhkru kaheksakohalise koodi kohta.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. juuli 2011

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 170, 30.6.2011, lk 21.

2

---

LISA

Minimaalne tollimaksumäär

| (eurot/t) |
| --- |
| Kaheksakohaline CN-kood | Minimaalne tollimaksumäär |
| 1 | 2 |
| 1701 11 10 | 151,05 |
| 1701 11 90 | 170,00 |
| 1701 12 10 | X |
| 1701 12 90 | X |
| 1701 91 00 | X |
| 1701 99 10 | 225,00 |
| 1701 99 90 | X |
| (—) | Minimaalne tollimaksumäär kehtestamata (kõik pakkumused tagasi lükatud). |

(eurot/t)

Kaheksakohaline CN-kood

Minimaalne tollimaksumäär

1

2

1701 11 10

151,05

1701 11 90

170,00

1701 12 10

X

1701 12 90

X

1701 91 00

X

1701 99 10

225,00

1701 99 90

X

(—)

Minimaalne tollimaksumäär kehtestamata (kõik pakkumused tagasi lükatud).

| (X) | Pakkumused puuduvad. |
| --- | --- |

(X)

Pakkumused puuduvad.

---

OTSUSED

| 29.7.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 197/12 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 197/12

---

NÕUKOGU OTSUS 2011/478/ÜVJP,

28. juuli 2011,

millega pikendatakse Kosovosse nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi (1)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 28, artikli 31 lõiget 2 ja artiklit 33,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 4. veebruaril 2008 vastu ühismeetme 2008/124/ÜVJP Euroopa Liidu õigusriigimissiooni kohta Kosovos (EULEX KOSOVO) (2) ja ühismeetme 2008/123/ÜVJP, (3) millega nimetati Pieter FEITH Euroopa Liidu eriesindajaks (edaspidi „ELi eriesindaja”) Kosovos. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 4. veebruaril 2008 vastu ühismeetme 2008/124/ÜVJP Euroopa Liidu õigusriigimissiooni kohta Kosovos (EULEX KOSOVO) (2) ja ühismeetme 2008/123/ÜVJP, (3) millega nimetati Pieter FEITH Euroopa Liidu eriesindajaks (edaspidi „ELi eriesindaja”) Kosovos.

| (2) | Nõukogu võttis 5. mail 2011 vastu otsuse 2011/270/ÜVJP, (4) millega nimetati Fernando GENTILINI ELi eriesindajaks Kosovos kuni 31. juulini 2011. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 5. mail 2011 vastu otsuse 2011/270/ÜVJP, (4) millega nimetati Fernando GENTILINI ELi eriesindajaks Kosovos kuni 31. juulini 2011.

| (3) | ELi eriesindaja volitusi tuleks pikendada kuni 30. septembrini 2011. |
| --- | --- |

(3)

ELi eriesindaja volitusi tuleks pikendada kuni 30. septembrini 2011.

| (4) | ELi eriesindaja täidab oma volitusi olukorras, mis võib halveneda ja takistada aluslepingu artiklis 21 sätestatud ELi välistegevuse eesmärkide saavutamist, |
| --- | --- |

(4)

ELi eriesindaja täidab oma volitusi olukorras, mis võib halveneda ja takistada aluslepingu artiklis 21 sätestatud ELi välistegevuse eesmärkide saavutamist,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsust 2011/270/ÜVJP muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikkel 1 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 1
  Euroopa Liidu eriesindaja
  Käesolevaga nimetatakse Fernando GENTILINI Euroopa Liidu eriesindajaks (ELi eriesindaja) Kosovos ajavahemikuks 1. maist 2011 kuni 30. septembrini 2011. ELi eriesindaja volituste kehtivuse võib lõpetada varem, kui nõukogu liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja (kõrge esindaja) ettepaneku põhjal nii otsustab.”. |
| --- | --- |

1)

Artikkel 1 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 1

Euroopa Liidu eriesindaja

Käesolevaga nimetatakse Fernando GENTILINI Euroopa Liidu eriesindajaks (ELi eriesindaja) Kosovos ajavahemikuks 1. maist 2011 kuni 30. septembrini 2011. ELi eriesindaja volituste kehtivuse võib lõpetada varem, kui nõukogu liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja (kõrge esindaja) ettepaneku põhjal nii otsustab.”.

| 2) | Artikli 5 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   ELi eriesindaja volituste täitmisega seotud kulude katmiseks ajavahemikul 1. maist 2011 kuni 30. septembrini 2011 ette nähtud lähtesumma on 690 000 eurot.” |
| --- | --- |

2)

Artikli 5 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   ELi eriesindaja volituste täitmisega seotud kulude katmiseks ajavahemikul 1. maist 2011 kuni 30. septembrini 2011 ette nähtud lähtesumma on 690 000 eurot.”

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 28. juuli 2011

Nõukogu nimel

eesistuja

M. DOWGIELEWICZ

---

(1)  ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1244 (1999) alusel.

1

(2)  ELT L 42, 16.2.2008, lk 92.

2

(3)  ELT L 42, 16.2.2008, lk 88.

3

(4)  ELT L 119, 7.5.2011, lk 12.

4

---

| 29.7.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 197/13 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 197/13

---

KOMISJONI OTSUS,

27. juuli 2011,

ohutusnõuete kohta, millele peavad vastama võimlemisvarustust käsitlevad Euroopa standardid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2001/95/EÜ

(EMPs kohaldatav tekst)

(2011/479/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. detsembri 2001. aasta direktiivi 2001/95/EÜ üldise tooteohutuse kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõike 1 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivis 2001/95/EÜ on sätestatud, et Euroopa standardeid peavad kehtestama Euroopa standardiasutused. Sellised standardid peaksid tagama toodete vastavuse direktiivi üldistele ohutusnõuetele. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivis 2001/95/EÜ on sätestatud, et Euroopa standardeid peavad kehtestama Euroopa standardiasutused. Sellised standardid peaksid tagama toodete vastavuse direktiivi üldistele ohutusnõuetele.

| (2) | Direktiivi 2001/95/EÜ kohaselt loetakse toode ohutuks, kui see vastab vabatahtlikele riigisisestele standarditele, millega on üle võetud Euroopa standardid, mille viitenumbrid komisjon on avaldanud Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivi 2001/95/EÜ kohaselt loetakse toode ohutuks, kui see vastab vabatahtlikele riigisisestele standarditele, millega on üle võetud Euroopa standardid, mille viitenumbrid komisjon on avaldanud Euroopa Liidu Teatajas.

| (3) | Direktiivi 2001/95/EÜ artiklis 4 on sätestatud Euroopa standardite koostamise kord. Selle korra kohaselt kehtestab komisjon ohutuse erinõuded, millele Euroopa standardid peavad vastama, ning annab seejärel Euroopa standardiasutustele volitused vastavate standardite koostamiseks. |
| --- | --- |

(3)

Direktiivi 2001/95/EÜ artiklis 4 on sätestatud Euroopa standardite koostamise kord. Selle korra kohaselt kehtestab komisjon ohutuse erinõuded, millele Euroopa standardid peavad vastama, ning annab seejärel Euroopa standardiasutustele volitused vastavate standardite koostamiseks.

| (4) | Komisjon avaldab sellise korra kohaselt vastu võetud Euroopa standardite viitenumbrid Euroopa Liidu Teatajas. Direktiivi 2001/95/EÜ artikli 4 lõike 2 teise lõigu kohaselt võib enne nimetatud direktiivi jõustumist Euroopa standardiasutuste poolt vastu võetud standardite viitenumbrid avaldada Euroopa Liidu Teatajas isegi juhul, kui puudub komisjoni volitus, tingimusel et need standardid vastavad nimetatud direktiiviga kehtestatud üldistele ohutusnõuetele. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon avaldab sellise korra kohaselt vastu võetud Euroopa standardite viitenumbrid Euroopa Liidu Teatajas. Direktiivi 2001/95/EÜ artikli 4 lõike 2 teise lõigu kohaselt võib enne nimetatud direktiivi jõustumist Euroopa standardiasutuste poolt vastu võetud standardite viitenumbrid avaldada Euroopa Liidu Teatajas isegi juhul, kui puudub komisjoni volitus, tingimusel et need standardid vastavad nimetatud direktiiviga kehtestatud üldistele ohutusnõuetele.

| (5) | Komisjon avaldas oma otsusega 2005/718/EÜ (2) seitsme võimlemisvarustuse ohutust käsitleva Euroopa standardi viitenumbrid Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon avaldas oma otsusega 2005/718/EÜ (2) seitsme võimlemisvarustuse ohutust käsitleva Euroopa standardi viitenumbrid Euroopa Liidu Teatajas.

| (6) | Otsusega 2005/718/EÜ kehtestatud seitse võimlemisvarustuse ohutust käsitlevat Euroopa standardit on koostatud ilma direktiivi 2001/95/EÜ artikli 4 lõike 1 kohase komisjoni volituseta. |
| --- | --- |

(6)

Otsusega 2005/718/EÜ kehtestatud seitse võimlemisvarustuse ohutust käsitlevat Euroopa standardit on koostatud ilma direktiivi 2001/95/EÜ artikli 4 lõike 1 kohase komisjoni volituseta.

| (7) | Üks nimetatud standardeist, EN 913:1996, on asendatud uue versiooniga EN 913:2008. See uus versioon võeti vastu pärast direktiivi 2001/95/EÜ jõustumist ja seega ei ole võimalik avaldada selle viitenumbrit Euroopa Liidu Teatajas, sest puudub ohutuse erinõudeid sisaldav komisjoni volitus. |
| --- | --- |

(7)

Üks nimetatud standardeist, EN 913:1996, on asendatud uue versiooniga EN 913:2008. See uus versioon võeti vastu pärast direktiivi 2001/95/EÜ jõustumist ja seega ei ole võimalik avaldada selle viitenumbrit Euroopa Liidu Teatajas, sest puudub ohutuse erinõudeid sisaldav komisjoni volitus.

| (8) | Selleks, et hinnata uue versiooni ja mis tahes järgnevate võimlemisvarustust käsitlevate Euroopa standardi versioonide vastavust direktiiviga 2001/95/EÜ kehtestatud üldistele ohutusnõuetele, on vaja uuesti läbida nimetatud direktiivi artiklis 4 sätestatud menetlus. |
| --- | --- |

(8)

Selleks, et hinnata uue versiooni ja mis tahes järgnevate võimlemisvarustust käsitlevate Euroopa standardi versioonide vastavust direktiiviga 2001/95/EÜ kehtestatud üldistele ohutusnõuetele, on vaja uuesti läbida nimetatud direktiivi artiklis 4 sätestatud menetlus.

| (9) | Seega peab komisjon kindlaks määrama võimlemisvarustuse ohutuse erinõuded, et seejärel volitada Euroopa standardiasutusi koostama nende alusel asjakohaseid Euroopa standardeid. |
| --- | --- |

(9)

Seega peab komisjon kindlaks määrama võimlemisvarustuse ohutuse erinõuded, et seejärel volitada Euroopa standardiasutusi koostama nende alusel asjakohaseid Euroopa standardeid.

| (10) | Kui asjakohased standardid on kehtestatud ja kui Euroopa Komisjon otsustab vastavalt direktiivi 2001/95/EÜ artikli 4 lõikes 2 sätestatud korrale avaldada nende viitenumbrid Euroopa Liidu Teatajas, eeldatakse, et võimlemisvarustus vastab direktiivis 2001/95/EÜ sätestatud üldistele ohutusnõuetele nende standarditega hõlmatud ohutusnõuete ulatuses. |
| --- | --- |

(10)

Kui asjakohased standardid on kehtestatud ja kui Euroopa Komisjon otsustab vastavalt direktiivi 2001/95/EÜ artikli 4 lõikes 2 sätestatud korrale avaldada nende viitenumbrid Euroopa Liidu Teatajas, eeldatakse, et võimlemisvarustus vastab direktiivis 2001/95/EÜ sätestatud üldistele ohutusnõuetele nende standarditega hõlmatud ohutusnõuete ulatuses.

| (11) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 2001/95/EÜ artikli 15 kohaselt asutatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(11)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 2001/95/EÜ artikli 15 kohaselt asutatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Käesolevas otsuses tähendab võimlemisvarustus seadmeid, mida kasutatakse nii individuaalselt kui ka grupis treenimisel, harjutamisel ja võistlemisel. Seadmed pannakse põrandale seisma või kinnitatakse lakke või seinale või muu fikseeritud paigaldise külge. Seadmed on kas püsipaigaldusega või vastavalt kasutusotstarbele muudetavad ja teisaldatavad.

Artikkel 2

Käesoleva otsuse lisas on sätestatud artiklis 1 osutatud toodete ohutuse erinõuded, mida peab Euroopa standardite puhul järgima vastavalt direktiivi 2001/95/EÜ artiklile 4.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 27. juuli 2011

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  EÜT L 11, 15.1.2002, lk 4.

1

(2)  ELT L 271, 15.10.2005, lk 51.

2

---

LISA

VÕIMLEMISVARUSTUSE OHUTUSE ERINÕUDED

I   Osa

Toode ja toote määratlus

Käesoleva volituse alusel käsitletav võimlemisvarustus on seadmed, mida kasutatakse nii individuaalselt kui ka grupis treenimisel, harjutamisel ja võistlemisel. Seadmed pannakse põrandale seisma või kinnitatakse lakke või seinale või muu fikseeritud paigaldise külge. Seadmed on kas püsipaigaldusega või vastavalt kasutusotstarbele muudetavad ja teisaldatavad.

Mõne erilise võimlemisvarustuse suhtes kohaldatakse lisaks üldnõuetele täiendavaid ohutusnõudeid.

II   Osa

A.   Üldised ohutusnõuded

Tooted peavad vastama direktiivis 2001/95/EÜ osutatud üldistele ohutusnõuetele ja olema „ohutud” nimetatud direktiivi artikli 2 punktis b määratletud tähenduses. Toode peab eelkõige olema ohutu tavapärastes ja mõistlikult eeldatavates kasutustingimustes, samuti hoidmisel, hoiukohta transportimisel, paigaldamisel, hooldamisel ja lahtimonteerimisel kogu toote kasutusaja kestel. Toode peab olema ohutu ka professionaalide jaoks (nt treenerid, õpetajad).

Võimlemisvarustust tavapärastes ja mõistlikult eeldatavates tingimustes kasutades peab vigastuste tekkimise ning tervise ja ohutuse kahjustamise risk olema viidud miinimumini. Seadmete osad, millega kasutaja tavapärastes ja eeldatavates kasutustingimustes kokku puutub, ei tohi ohustada kasutaja tervist ega tekitada vigastusi.

Kõnealuste toodete tavapärane eeldatav kasutusotstarve on laste treenimine (nt koolis, spordiklubides) ning lastel on üldiselt nõrgem ohutaju kui täiskasvanutel. Kui tootedisaini ega kaitsemeetmete abil ei ole võimalik ohtu piisavalt vähendada, võib jääkriski ennetada juhendajatele suunatud teabe andmisega toote kohta.

Kasutajatele antakse teada, milliseid riske ja ohte võib esineda ja kuidas neid ennetada.

B.   Ohutuse erinõuded

Direktiivis 2001/95/EÜ osutatud üldiste ohutusnõuete kohaldamisel peab arvestama vähemalt järgmist:

| a) | pinnaviimistlus; |
| --- | --- |

a)

pinnaviimistlus;

| b) | augud ja rebestamist/muljumist/pigistamist põhjustavad kohad; |
| --- | --- |

b)

augud ja rebestamist/muljumist/pigistamist põhjustavad kohad;

| c) | ootamatu käest pillamine; |
| --- | --- |

c)

ootamatu käest pillamine;

| d) | kõrgelt kukkumine; |
| --- | --- |

d)

kõrgelt kukkumine;

| e) | stabiilsus ja tugevus; |
| --- | --- |

e)

stabiilsus ja tugevus;

| f) | reguleerimisseadmed; |
| --- | --- |

f)

reguleerimisseadmed;

| g) | kattepolstri põrutuskindlus; |
| --- | --- |

g)

kattepolstri põrutuskindlus;

| h) | märgistus: igasugusel võimlemisvarustusel peab olema märgitud järgmine teave:






  1) | asjakohase Euroopa standardi number; |
| --- | --- | --- |

h)

märgistus: igasugusel võimlemisvarustusel peab olema märgitud järgmine teave:

1)

asjakohase Euroopa standardi number;

| 2) | tootja, jaemüüja või importija nimi, kaubamärk või muu tuvastusvahend; |
| --- | --- |

2)

tootja, jaemüüja või importija nimi, kaubamärk või muu tuvastusvahend;

| 3) | valmistamisaasta; |
| --- | --- |

3)

valmistamisaasta;

| 4) | seda varustust ühel ajal kasutada võivate inimeste suurim arv; |
| --- | --- |

4)

seda varustust ühel ajal kasutada võivate inimeste suurim arv;

| 5) | kasutusjuhend; |
| --- | --- |

5)

kasutusjuhend;

| i) | takerdumine/kinnijäämine ja lämbumine; |
| --- | --- |

i)

takerdumine/kinnijäämine ja lämbumine;

| j) | kokkupõrge; |
| --- | --- |

j)

kokkupõrge;

| k) | vastupidavus/kestvus; |
| --- | --- |

k)

vastupidavus/kestvus;

| l) | elektrišokk. |
| --- | --- |

l)

elektrišokk.

Lisaks sellele võetakse arvesse riske, mida võib põhjustada

| a) | varustuse ebapiisav kandevõime, võttes arvesse kasutatud materjalide tugevust, jäikust ja elastsust; |
| --- | --- |

a)

varustuse ebapiisav kandevõime, võttes arvesse kasutatud materjalide tugevust, jäikust ja elastsust;

| b) | varustuse ebastabiilsus, võttes arvesse seadmete toestamist ja põrandat ning varustusele avalduvat koormust; |
| --- | --- |

b)

varustuse ebastabiilsus, võttes arvesse seadmete toestamist ja põrandat ning varustusele avalduvat koormust;

| c) | elektrienergia ja vooluringide kasutamine; |
| --- | --- |

c)

elektrienergia ja vooluringide kasutamine;

| d) | mehhaanilise ja hüdroenergia kasutamine; |
| --- | --- |

d)

mehhaanilise ja hüdroenergia kasutamine;

| e) | varustuse kasutamine, sh kukkumine, sisselõikamine, takerdumine, lämbumine, kokkupõrge, keha ülekoormamine; |
| --- | --- |

e)

varustuse kasutamine, sh kukkumine, sisselõikamine, takerdumine, lämbumine, kokkupõrge, keha ülekoormamine;

| f) | ligipääs varustusele, sh defektide ilmnemise ja hädaolukordade puhul; |
| --- | --- |

f)

ligipääs varustusele, sh defektide ilmnemise ja hädaolukordade puhul;

| g) | varustuse ja kõrvaliste isikute (nt pealtvaatajad) kokkupuude; |
| --- | --- |

g)

varustuse ja kõrvaliste isikute (nt pealtvaatajad) kokkupuude;

| h) | ebapiisav hooldus; |
| --- | --- |

h)

ebapiisav hooldus;

| i) | varustuse paigaldamine, lahtimonteerimine ja käsitsemine; |
| --- | --- |

i)

varustuse paigaldamine, lahtimonteerimine ja käsitsemine;

| j) | varustuse kokkupuude keemiliste ainetega. |
| --- | --- |

j)

varustuse kokkupuude keemiliste ainetega.

Direktiivis 2001/95/EÜ osutatud üldiste ohutusnõuete kohaldamisel peab arvestama vähemalt järgmiste katsetega:

| a) | takerdumis-/kinnijäämiskatse; |
| --- | --- |

a)

takerdumis-/kinnijäämiskatse;

| b) | mehhaaniline koormuskatse stabiilsuse ja tugevuse kontrollimiseks; |
| --- | --- |

b)

mehhaaniline koormuskatse stabiilsuse ja tugevuse kontrollimiseks;

| c) | polstri põrutuskindluse katse; |
| --- | --- |

c)

polstri põrutuskindluse katse;

| d) | katsearuanne. |
| --- | --- |

d)

katsearuanne.

C.   Võimlemisvarustuse näited

Direktiivis 2001/95/EÜ osutatud üldiste ohutusnõuete kohaldamisel lähtutakse järgmisest näitlikust võimlemisvarustuse loetelust (mis ei ole ammendav):

| a) | rööbaspuud ja asümmeetriliste/paralleelsete rööbaspuude kombinatsioonid; |
| --- | --- |

a)

rööbaspuud ja asümmeetriliste/paralleelsete rööbaspuude kombinatsioonid;

| b) | asümmeetrilised rööbaspuud; |
| --- | --- |

b)

asümmeetrilised rööbaspuud;

| c) | saltovarustus; |
| --- | --- |

c)

saltovarustus;

| d) | hobused ja kitsed; |
| --- | --- |

d)

hobused ja kitsed;

| e) | kangid; |
| --- | --- |

e)

kangid;

| f) | varbseinad, nöörredelid ja ronimissõrestikud; |
| --- | --- |

f)

varbseinad, nöörredelid ja ronimissõrestikud;

| g) | poomid; |
| --- | --- |

g)

poomid;

| h) | rõngad; |
| --- | --- |

h)

rõngad;

| i) | trampliinid; |
| --- | --- |

i)

trampliinid;

| j) | hüppelauad. |
| --- | --- |

j)

hüppelauad.

---

| 29.7.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 197/17 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 197/17

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

28. juuli 2011,

mis käsitleb loetelu statistilistest andmetest, mida liikmesriigid esitavad tubakatoodete suhtes kohaldatava aktsiisi struktuuri ja määrade kohta vastavalt nõukogu direktiividele 92/79/EMÜ ja 92/80/EMÜ

(teatavaks tehtud numbri K(2011) 5291 all)

(2011/480/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 19. oktoobri 1992. aasta direktiivi 92/79/EMÜ sigarettidelt makstavate maksude ühtlustamise kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 3,

võttes arvesse nõukogu 19. oktoobri 1992. aasta direktiivi 92/80/EMÜ muudelt tubakatoodetelt peale sigarettide makstavate maksude ühtlustamise kohta, (2) eriti selle artikli 4 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt direktiividele 92/79/EMÜ ja 92/80/EMÜ peab komisjon iga nelja aasta järel esitama nõukogule aruande tubakatoodete aktsiisi struktuuri ja määrade kohta, võttes arvesse siseturu nõuetekohast toimimist, aktsiisimäärade reaalväärtust ja aluslepingu laiemaid eesmärke. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt direktiividele 92/79/EMÜ ja 92/80/EMÜ peab komisjon iga nelja aasta järel esitama nõukogule aruande tubakatoodete aktsiisi struktuuri ja määrade kohta, võttes arvesse siseturu nõuetekohast toimimist, aktsiisimäärade reaalväärtust ja aluslepingu laiemaid eesmärke.

| (2) | Kõnealune aruanne põhineb eelkõige liikmesriikide esitatud andmetel, mis käsitlevad kõiki eelmisel kalendriaastal tarbimisse lubatud tubakatooteid. |
| --- | --- |

(2)

Kõnealune aruanne põhineb eelkõige liikmesriikide esitatud andmetel, mis käsitlevad kõiki eelmisel kalendriaastal tarbimisse lubatud tubakatooteid.

| (3) | Selleks et komisjon saaks direktiivide 92/79/EMÜ ja 92/80/EMÜ artikli 4 lõike 1 kohase aruande koostamiseks varakult ja piisavalt andmeid ning suudaks paindlikumalt reageerida suundumustele, peaksid liikmesriigid esitama komisjonile statistilised andmed igal aastal. Kõnealused andmed võivad põhineda andmetel, mida liikmesriigid koguvad kaalutud keskmise jaemüügihinna arvutamiseks. |
| --- | --- |

(3)

Selleks et komisjon saaks direktiivide 92/79/EMÜ ja 92/80/EMÜ artikli 4 lõike 1 kohase aruande koostamiseks varakult ja piisavalt andmeid ning suudaks paindlikumalt reageerida suundumustele, peaksid liikmesriigid esitama komisjonile statistilised andmed igal aastal. Kõnealused andmed võivad põhineda andmetel, mida liikmesriigid koguvad kaalutud keskmise jaemüügihinna arvutamiseks.

| (4) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas aktsiisikomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas aktsiisikomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Liikmesriigid esitavad direktiivide 92/79/EMÜ ja 92/80/EMÜ artikli 4 lõike 3 kohaldamisel komisjonile igal aastal käesoleva otsuse lisaga ette nähtud statistilised andmed.

Statistilised andmed hõlmavad kõiki eelmisel kalendriaastal tarbimisse lubatud tubakatooteid.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 28. juuli 2011

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Algirdas ŠEMETA

---

(1)  EÜT L 316, 31.10.1992, lk 8.

1

(2)  EÜT L 316, 31.10.1992, lk 10.

2

---

LISA

Liikmesriikide esitatavad statistilised andmed tubakatoodete suhtes kohaldatava aktsiisi struktuuri ja määrade kohta

A.   SIGARETID

| | Kaalutud keskmine jaemüügihind (KKJ (1)) | Koguseline aktsiisimaks 1 000 sigareti kohta | Väärtuseline aktsiisimaks protsendina MSJst (2) | Üldine aktsiisimaks (koguseline aktsiisimaks ja/või väärtuseline aktsiisimaks ilma käibemaksuta) protsendina KKJst |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Aasta/ajavahemik | Omavääring | eurot | Omavääring | eurot | % | % |
| | | | | | | |
| | | | | | | |
| | | | | | | |

Kaalutud keskmine jaemüügihind (KKJ (1))

Koguseline aktsiisimaks 1 000 sigareti kohta

Väärtuseline aktsiisimaks protsendina MSJst (2)

Üldine aktsiisimaks (koguseline aktsiisimaks ja/või väärtuseline aktsiisimaks ilma käibemaksuta) protsendina KKJst

Aasta/ajavahemik

Omavääring

eurot

Omavääring

eurot

%

%

Tarbimisse lubatud kogus ja 1 000 sigareti pealt kogutud aktsiisimaksu kogusumma hinnakategooriate lõikes

| Hinnakategooria | Üldkogus (1 000 ühikut)

  Viide eelmisele kalendriaastale | Kogutud aktsiisimaksu kogusumma (tuhandetes eurodes)

  Viide eelmisele kalendriaastale |
| --- | --- | --- |
| Hinnakategooria 1 | | |
| Hinnakategooria 2 | | |
| Hinnakategooria 3 | | |
| Lisada vastavalt kõik muud hinnakategooriad | | |

Hinnakategooria

Üldkogus (1 000 ühikut)

Viide eelmisele kalendriaastale

Kogutud aktsiisimaksu kogusumma (tuhandetes eurodes)

Viide eelmisele kalendriaastale

Hinnakategooria 1

Hinnakategooria 2

Hinnakategooria 3

Lisada vastavalt kõik muud hinnakategooriad

B.   PEENEKS LÕIGATUD TUBAKAS

| | Kaalutud keskmine jaemüügihind (KKJ) | Koguseline aktsiisimaks kilogrammi kohta | Väärtuseline aktsiisimaks protsendina MSJst | Üldine aktsiisimaks (koguseline aktsiisimaks ja/või väärtuseline aktsiisimaks ilma käibemaksuta) protsendina KKJst või kilogrammi kohta eurodes |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Aasta/ajavahemik | Omavääring | eurot | Omavääring | eurot | % | protsentides või eurodes |
| | | | | | | |
| | | | | | | |
| | | | | | | |

Kaalutud keskmine jaemüügihind (KKJ)

Koguseline aktsiisimaks kilogrammi kohta

Väärtuseline aktsiisimaks protsendina MSJst

Üldine aktsiisimaks (koguseline aktsiisimaks ja/või väärtuseline aktsiisimaks ilma käibemaksuta) protsendina KKJst või kilogrammi kohta eurodes

Aasta/ajavahemik

Omavääring

eurot

Omavääring

eurot

%

protsentides või eurodes

Tarbimisse lubatud peeneks lõigatud tubaka kogus tonnides ja kogutud aktsiisimaksu kogusumma hinnakategooriate lõikes

| Hinnakategooria | Üldkogus (tonnides) (1) (2)

  Viide eelmisele kalendriaastale | Kogutud aktsiisimaksu kogusumma (tuhandetes eurodes)

  Viide eelmisele kalendriaastale |
| --- | --- | --- |
| Hinnakategooria 1 | | |
| Hinnakategooria 2 | | |
| Hinnakategooria 3 | | |
| Lisada vastavalt kõik muud hinnakategooriad | | |
| 1. | Liikmesriigid, kes kohaldavad peeneks lõigatud tubaka suhtes ainult koguselist maksumäära, märgivad teise veergu üldkoguse tonnides ja kolmandasse veergu aktsiisimaksu kogusumma tuhandetes eurodes. |

Hinnakategooria

Üldkogus (tonnides) (1) (2)

Viide eelmisele kalendriaastale

Kogutud aktsiisimaksu kogusumma (tuhandetes eurodes)

Viide eelmisele kalendriaastale

Hinnakategooria 1

Hinnakategooria 2

Hinnakategooria 3

Lisada vastavalt kõik muud hinnakategooriad

1.

Liikmesriigid, kes kohaldavad peeneks lõigatud tubaka suhtes ainult koguselist maksumäära, märgivad teise veergu üldkoguse tonnides ja kolmandasse veergu aktsiisimaksu kogusumma tuhandetes eurodes.

| 2. | Liikmesriigid, kes ei saa eristada peeneks lõigatud tubaka ja muu suitsetamistubaka summasid, kuna mõlema toote suhtes kohaldatakse sama aktsiisimäära, märgivad asjakohased üldkogused ja lisavad märke selle kohta, et summa sisaldab mõlema toote andmeid (nt lisades joonealuse märkuse). |
| --- | --- |

2.

Liikmesriigid, kes ei saa eristada peeneks lõigatud tubaka ja muu suitsetamistubaka summasid, kuna mõlema toote suhtes kohaldatakse sama aktsiisimäära, märgivad asjakohased üldkogused ja lisavad märke selle kohta, et summa sisaldab mõlema toote andmeid (nt lisades joonealuse märkuse).

C.   SIGARID JA SIGARILLOD

| | Koguseline aktsiisimaks 1 000 ühiku või kilogrammi kohta | Väärtuseline aktsiisimaks protsendina makse sisaldavast jaemüügihinnast | Tarbimisse lubatud kogus 1 000 ühiku või kilogrammi kohta | Kogutud aktsiisimaksu kogusumma (tuhandetes eurodes) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Aasta/ajavahemik | Omavääring | eurot | % | | Tuhandetes eurodes |
| Sigarid ja sigarillod | | | | | |
| | | | | | |
| | | | | | |

Koguseline aktsiisimaks 1 000 ühiku või kilogrammi kohta

Väärtuseline aktsiisimaks protsendina makse sisaldavast jaemüügihinnast

Tarbimisse lubatud kogus 1 000 ühiku või kilogrammi kohta

Kogutud aktsiisimaksu kogusumma (tuhandetes eurodes)

Aasta/ajavahemik

Omavääring

eurot

%

Tuhandetes eurodes

Sigarid ja sigarillod

D.   MUU SUITSETAMISTUBAKAS

| | Koguseline aktsiisimaks kilogrammi kohta | Väärtuseline aktsiisimaks protsendina makse sisaldavast jaemüügihinnast | Tarbimisse lubatud kogus tonnides | Kogutud aktsiisimaksu kogusumma (tuhandetes eurodes) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Aasta/ajavahemik | Omavääring | eurot | % | | Tuhandetes eurodes |
| | | | | | |
| | | | | | |
| | | | | | |

Koguseline aktsiisimaks kilogrammi kohta

Väärtuseline aktsiisimaks protsendina makse sisaldavast jaemüügihinnast

Tarbimisse lubatud kogus tonnides

Kogutud aktsiisimaksu kogusumma (tuhandetes eurodes)

Aasta/ajavahemik

Omavääring

eurot

%

Tuhandetes eurodes

---

(1)  Kaalutud keskmine jaemüügihind.

(2)  Makse sisaldav jaemüügihind.

---

| 29.7.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 197/20 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 197/20

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

28. juuli 2011,

millega nafta ja maagaasi leiukohtade uurimine ning nafta kasutamine Taanis (välja arvatud Gröönimaa ja Fääri saared) vabastatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/17/EÜ (millega kooskõlastatakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate ostjate hankemenetlused) kohaldamisest

(teatavaks tehtud numbri K(2011) 5312 all)

(Ainult taanikeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2011/481/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiivi 2004/17/EÜ, millega kooskõlastatakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate ostjate hankemenetlused, (1) eriti selle artikli 30 lõikeid 4 ja 6,

võttes arvesse Taani Kuningriigi 26. mail 2011. aastal e-kirja teel esitatud taotlust

ning arvestades järgmist:

I.   ASJAOLUD

| (1) | Komisjon sai 26. mail 2011 Taanilt e-posti teel direktiivi 2004/17/EÜ artikli 30 lõike 4 kohase taotluse. |
| --- | --- |

(1)

Komisjon sai 26. mail 2011 Taanilt e-posti teel direktiivi 2004/17/EÜ artikli 30 lõike 4 kohase taotluse.

| (2) | Taani Kuningriigi esitatud taotluses käsitletakse nafta ja maagaasi leiukohtade uurimist ning nafta kasutamist Taanis (välja arvatud Gröönimaa ja Fääri saared). Kooskõlas komisjoni kehtestatud eelmiste ühinemisotsustega (2) on taotluses kirjeldatud kahte erinevat tegevusala. Need on järgmised:






  a) | nafta ja maagaasi leiukohtade uurimine; |
| --- | --- | --- |

(2)

Taani Kuningriigi esitatud taotluses käsitletakse nafta ja maagaasi leiukohtade uurimist ning nafta kasutamist Taanis (välja arvatud Gröönimaa ja Fääri saared). Kooskõlas komisjoni kehtestatud eelmiste ühinemisotsustega (2) on taotluses kirjeldatud kahte erinevat tegevusala. Need on järgmised:

a)

nafta ja maagaasi leiukohtade uurimine;

| b) | nafta tootmine. |
| --- | --- |

b)

nafta tootmine.

Vastavalt komisjoni eespool nimetatud otsustele hõlmab tootmine käesoleva otsuse kohaldamisel ka arendamist, st tulevaseks tootmiseks vajaliku asjakohase infrastruktuuri (naftaplatvormid, torujuhtmed, terminalid jms) loomist. Komisjoni väljakujunenud tava kohaselt moodustab toornafta tootmise arendamine, tootmine ja müük ühe tooteturu (3). Seega kasutatakse käesoleva otsuse kohaldamisel olenevalt olukorrast mõistet „tootmine”, mis hõlmab ka kas nafta- või gaasitootmise arendustegevust ja (esma)müüki.

| (3) | Taani nafta ja/või maagaasi kontsessioonide jaotamises osaleb litsentsiomanike või käitajatena 29 ettevõtjat, kellest kolm käitajat vastutavad praeguse nafta- ja maagaasi tootmise eest. Need on Mærsk Olie og Gas A/S („Mærsk”, käitab 15 välja), DONG E&P A/S („Dong”, käitab kolme välja) ja Hess Denmark ApS („Hess”, käitab üht välja) (4). Lisaks nendele on ettevõtjad Wintershall Nordzee B.V. ja Altinex Oil Denmark A/S (NORECO) käitajatena teinud avastusi arendamata väljadel, kus praegu tootmine puudub. Riskijagamise eesmärgil toimub uurimise ja kasutamise tavapärane haldamine ühisettevõtte lepingute alusel, mille kohaselt on üks lepinguosaline määratud käitajaks ning ühisettevõtte ülejäänud lepinguosalised omandavad proportsionaalsed osad konsortsiumi toodetud nafta- ja maagaasitoodangust. Põhitegevusega sidumata lepinguosalistel on täielik kontroll selle üle, kuhu, millal ja kellele toodangut müüakse ning seetõttu on nad üheaegselt käitajate partnerid ja konkurendid. |
| --- | --- |

(3)

Taani nafta ja/või maagaasi kontsessioonide jaotamises osaleb litsentsiomanike või käitajatena 29 ettevõtjat, kellest kolm käitajat vastutavad praeguse nafta- ja maagaasi tootmise eest. Need on Mærsk Olie og Gas A/S („Mærsk”, käitab 15 välja), DONG E&P A/S („Dong”, käitab kolme välja) ja Hess Denmark ApS („Hess”, käitab üht välja) (4). Lisaks nendele on ettevõtjad Wintershall Nordzee B.V. ja Altinex Oil Denmark A/S (NORECO) käitajatena teinud avastusi arendamata väljadel, kus praegu tootmine puudub. Riskijagamise eesmärgil toimub uurimise ja kasutamise tavapärane haldamine ühisettevõtte lepingute alusel, mille kohaselt on üks lepinguosaline määratud käitajaks ning ühisettevõtte ülejäänud lepinguosalised omandavad proportsionaalsed osad konsortsiumi toodetud nafta- ja maagaasitoodangust. Põhitegevusega sidumata lepinguosalistel on täielik kontroll selle üle, kuhu, millal ja kellele toodangut müüakse ning seetõttu on nad üheaegselt käitajate partnerid ja konkurendid.

| (4) | Taotluse esitas ja seega toetab seda Taani konkurentsi- ja tarbijakaitseamet Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen. |
| --- | --- |

(4)

Taotluse esitas ja seega toetab seda Taani konkurentsi- ja tarbijakaitseamet Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen.

II.   ÕIGUSRAAMISTIK

| (5) | Direktiivi 2004/17/EÜ artiklis 30 on sätestatud, et direktiivis käsitletava tegevuse võimaldamiseks sõlmitud lepingute suhtes ei kohaldata kõnealust direktiivi, kui liikmesriigis, kus tegevus toimub, on see tegevus otseselt avatud konkurentsile turgudel, millele juurdepääs ei ole piiratud. Otsest avatust konkurentsile hinnatakse objektiivsete kriteeriumide põhjal, võttes arvesse asjaomase sektori erijooni. Juurdepääsu ei peeta piiratuks, kui liikmesriik on rakendanud asjakohased ELi õigusaktid, mis avavad konkurentsile asjaomase sektori või osa sellest, ning kohaldab neid. |
| --- | --- |

(5)

Direktiivi 2004/17/EÜ artiklis 30 on sätestatud, et direktiivis käsitletava tegevuse võimaldamiseks sõlmitud lepingute suhtes ei kohaldata kõnealust direktiivi, kui liikmesriigis, kus tegevus toimub, on see tegevus otseselt avatud konkurentsile turgudel, millele juurdepääs ei ole piiratud. Otsest avatust konkurentsile hinnatakse objektiivsete kriteeriumide põhjal, võttes arvesse asjaomase sektori erijooni. Juurdepääsu ei peeta piiratuks, kui liikmesriik on rakendanud asjakohased ELi õigusaktid, mis avavad konkurentsile asjaomase sektori või osa sellest, ning kohaldab neid.

| (6) | Kuna Taani on rakendanud ja kohaldanud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 1994. aasta direktiivi 94/22/EÜ (süsivesinike geoloogilise luure, uurimise ja tootmise lubade andmis- ning kasutamistingimuste kohta), (5) ei tuleks juurdepääsu turule pidada piiratuks direktiivi 2004/17/EÜ artikli 30 lõike 3 esimese lõigu tähenduses. Konkreetse turu otsest avatust konkurentsile tuleks hinnata mitme kriteeriumi alusel, millest ükski ei ole iseenesest otsustav. |
| --- | --- |

(6)

Kuna Taani on rakendanud ja kohaldanud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 1994. aasta direktiivi 94/22/EÜ (süsivesinike geoloogilise luure, uurimise ja tootmise lubade andmis- ning kasutamistingimuste kohta), (5) ei tuleks juurdepääsu turule pidada piiratuks direktiivi 2004/17/EÜ artikli 30 lõike 3 esimese lõigu tähenduses. Konkreetse turu otsest avatust konkurentsile tuleks hinnata mitme kriteeriumi alusel, millest ükski ei ole iseenesest otsustav.

| (7) | Selleks et hinnata, kas asjaomased ettevõtjad on käesoleva otsusega hõlmatud turgudel konkurentsile otseselt avatud, tuleb võtta arvesse peamiste turuosaliste turuosa ning kõnealuste turgude koondumise astet. Kuna käesoleva otsusega hõlmatud eri tegevused toimuvad eri tingimustes, tuleb iga tegevust/turgu hinnata eraldi. |
| --- | --- |

(7)

Selleks et hinnata, kas asjaomased ettevõtjad on käesoleva otsusega hõlmatud turgudel konkurentsile otseselt avatud, tuleb võtta arvesse peamiste turuosaliste turuosa ning kõnealuste turgude koondumise astet. Kuna käesoleva otsusega hõlmatud eri tegevused toimuvad eri tingimustes, tuleb iga tegevust/turgu hinnata eraldi.

| (8) | Käesolev otsus ei piira konkurentsieeskirjade kohaldamist. |
| --- | --- |

(8)

Käesolev otsus ei piira konkurentsieeskirjade kohaldamist.

III.   HINDAMINE

| (9) | Mõlemat kõnealuses taotluses käsitletavat tegevust (nafta ja maagaasi leiukohtade uurimine ning nafta tootmine) on eespool põhjenduses 2 osutatud eelmistes komisjoni otsustes käsitatud eri tooteturgudena. Seepärast tuleb neid vaadelda eraldi. |
| --- | --- |

(9)

Mõlemat kõnealuses taotluses käsitletavat tegevust (nafta ja maagaasi leiukohtade uurimine ning nafta tootmine) on eespool põhjenduses 2 osutatud eelmistes komisjoni otsustes käsitatud eri tooteturgudena. Seepärast tuleb neid vaadelda eraldi.

| (10) | Komisjoni väljakujunenud tava (6) kohaselt moodustab nafta ja maagaasi leiukohtade uurimine ühe tooteturu, kuna eelnevalt ei ole võimalik kindlaks teha, kas leiukohtade uurimise käigus leitakse naftat või maagaasi. Lisaks on komisjoni pika aja jooksul väljakujunenud tava kohaselt kõnealuse turu geograafiline ulatus ülemaailmne. Kuna puuduvad tõendid selle kohta, et kõnealusel juhul oleks määratlus erinev, säilib see käesoleva otsuse kohaldamisel. |
| --- | --- |

(10)

Komisjoni väljakujunenud tava (6) kohaselt moodustab nafta ja maagaasi leiukohtade uurimine ühe tooteturu, kuna eelnevalt ei ole võimalik kindlaks teha, kas leiukohtade uurimise käigus leitakse naftat või maagaasi. Lisaks on komisjoni pika aja jooksul väljakujunenud tava kohaselt kõnealuse turu geograafiline ulatus ülemaailmne. Kuna puuduvad tõendid selle kohta, et kõnealusel juhul oleks määratlus erinev, säilib see käesoleva otsuse kohaldamisel.

| (11) | Nafta ja maagaasi leiukohtade uurimisega tegelevate ettevõtjate turuosa võib mõõta kolme muutuja abil: kapitalikulud, tõestatud varud ja eeldatav tootmismaht. Kapitalikulude kasutamine ettevõtja turuosa hindamiseks leiukohtade uurimise turul ei ole siiski osutunud sobivaks muu hulgas seepärast, et eri geograafilistes piirkondades tuleb teha väga erinevas mahus investeeringuid. Näiteks tuleb nafta ja maagaasi leiukohtade uurimiseks Põhjameres teha suuremaid investeeringuid kui leiukohtade uurimiseks Lähis-Idas. |
| --- | --- |

(11)

Nafta ja maagaasi leiukohtade uurimisega tegelevate ettevõtjate turuosa võib mõõta kolme muutuja abil: kapitalikulud, tõestatud varud ja eeldatav tootmismaht. Kapitalikulude kasutamine ettevõtja turuosa hindamiseks leiukohtade uurimise turul ei ole siiski osutunud sobivaks muu hulgas seepärast, et eri geograafilistes piirkondades tuleb teha väga erinevas mahus investeeringuid. Näiteks tuleb nafta ja maagaasi leiukohtade uurimiseks Põhjameres teha suuremaid investeeringuid kui leiukohtade uurimiseks Lähis-Idas.

| (12) | Ettevõtjate turuosa hindamiseks kõnealuses sektoris on üldjuhul kasutatud kaht ülejäänud parameetrit: tõestatud varud ja eeldatav tootmismaht (7). |
| --- | --- |

(12)

Ettevõtjate turuosa hindamiseks kõnealuses sektoris on üldjuhul kasutatud kaht ülejäänud parameetrit: tõestatud varud ja eeldatav tootmismaht (7).

| (13) | Kättesaadava teabe (8) kohaselt olid nafta ja maagaasi tõestatud koguvarud maailmas 31. detsembri 2009. aasta seisuga 385,58 miljardit kuupmeetrit naftaekvivalenti standardtingimustel. Taani tõestatud nafta- ja maagaasivarud olid 31. detsembri 2009. aasta seisuga pisut üle 0,19 miljardi kuupmeetri naftaekvivalendi standardtingimustel, (9) s.o pisut rohkem kui 0,05 %. Taanis tegutsevate üksiktellijate osa sellest on ilmselt veelgi väiksem. Kättesaadava teabe kohaselt on nafta- ja maagaasi tõestatud varude ja tulevase eeldatava tootmismahu vahel otsene seos. Seega ei osuta miski kättesaadavas teabes sellele, et Taanis tegutsevate üksiktellijate eeldatava tootmismahu alusel mõõdetud turuosa erineks oluliselt tõestatud varude alusel mõõdetud turuosast. Arvestades seost tõestatud varude ja tegeliku tootmismahu vahel võib neid andmeid käsitada ka käesolevas dokumendis vaadeldava turu konkurentsiolukorra näitajatena. |
| --- | --- |

(13)

Kättesaadava teabe (8) kohaselt olid nafta ja maagaasi tõestatud koguvarud maailmas 31. detsembri 2009. aasta seisuga 385,58 miljardit kuupmeetrit naftaekvivalenti standardtingimustel. Taani tõestatud nafta- ja maagaasivarud olid 31. detsembri 2009. aasta seisuga pisut üle 0,19 miljardi kuupmeetri naftaekvivalendi standardtingimustel, (9) s.o pisut rohkem kui 0,05 %. Taanis tegutsevate üksiktellijate osa sellest on ilmselt veelgi väiksem. Kättesaadava teabe kohaselt on nafta- ja maagaasi tõestatud varude ja tulevase eeldatava tootmismahu vahel otsene seos. Seega ei osuta miski kättesaadavas teabes sellele, et Taanis tegutsevate üksiktellijate eeldatava tootmismahu alusel mõõdetud turuosa erineks oluliselt tõestatud varude alusel mõõdetud turuosast. Arvestades seost tõestatud varude ja tegeliku tootmismahu vahel võib neid andmeid käsitada ka käesolevas dokumendis vaadeldava turu konkurentsiolukorra näitajatena.

| (14) | Leiukohtade uurimise turg ei ole väga kontsentreeritud. Lisaks riigi omandusse kuuluvatele ettevõtetele tegutsevad kõnealusel turul kolm rahvusvahelist vertikaalselt integreeritud eraettevõtjat, nn ülisuured ettevõtjad (super majors) BP, ExxonMobil ja Shell ning teatav arv nn suurettevõtjaid (majors). Need tegurid on konkurentsile otsese avatuse märk. |
| --- | --- |

(14)

Leiukohtade uurimise turg ei ole väga kontsentreeritud. Lisaks riigi omandusse kuuluvatele ettevõtetele tegutsevad kõnealusel turul kolm rahvusvahelist vertikaalselt integreeritud eraettevõtjat, nn ülisuured ettevõtjad (super majors) BP, ExxonMobil ja Shell ning teatav arv nn suurettevõtjaid (majors). Need tegurid on konkurentsile otsese avatuse märk.

| (15) | Komisjoni väljakujunenud tava (10) kohaselt moodustab (toor)nafta tootmine ja tootmise arendamine eraldi tooteturu, mille geograafiline ulatus on ülemaailmne. Kuna puuduvad tõendid selle kohta, et kõnealusel juhul oleks määratlus erinev, säilib see käesoleva otsuse kohaldamisel. Kättesaadava teabe (11) kohaselt oli maailma päevane naftatoodang 2009. aastal 79,948 miljonit barrelit. Samal aastal toodeti Taanis naftat 0,265 miljonit barrelit päevas ja seega oli tema turuosa 0,33 %. Taanis tegutsevate üksiktellijate turu osas oli olukord 2009. aastal järgmine: ülemaailmse toodanguga 381 000 (12) barrelit päevas on Mærski osa ülemaailmsest naftatoodangust 0,5 %; Dongi ülemaailmne toodang 23 000 barrelit naftat päevas teeb tema turuosaks 0,029 % maailma naftatoodangust ning lõpuks Hessi kogutoodang 11 575 barrelit naftat päevas teeb tema turuosaks 0,014 % maailma naftatoodangust. |
| --- | --- |

(15)

Komisjoni väljakujunenud tava (10) kohaselt moodustab (toor)nafta tootmine ja tootmise arendamine eraldi tooteturu, mille geograafiline ulatus on ülemaailmne. Kuna puuduvad tõendid selle kohta, et kõnealusel juhul oleks määratlus erinev, säilib see käesoleva otsuse kohaldamisel. Kättesaadava teabe (11) kohaselt oli maailma päevane naftatoodang 2009. aastal 79,948 miljonit barrelit. Samal aastal toodeti Taanis naftat 0,265 miljonit barrelit päevas ja seega oli tema turuosa 0,33 %. Taanis tegutsevate üksiktellijate turu osas oli olukord 2009. aastal järgmine: ülemaailmse toodanguga 381 000 (12) barrelit päevas on Mærski osa ülemaailmsest naftatoodangust 0,5 %; Dongi ülemaailmne toodang 23 000 barrelit naftat päevas teeb tema turuosaks 0,029 % maailma naftatoodangust ning lõpuks Hessi kogutoodang 11 575 barrelit naftat päevas teeb tema turuosaks 0,014 % maailma naftatoodangust.

| (16) | Käesoleva analüüsi puhul on oluline arvestada nii kõnealuse turu kontsentreerituse astet kui ka asjaomast turgu tervikuna. Sellega seoses märgib komisjon, et toornafta tootmise turgu iseloomustab riigi omandusse kuuluvate suurte äriühingute ning kolme rahvusvahelise vertikaalselt integreeritud eraettevõtja (nn ülisuured ettevõtjad: BP, ExxonMobil ja Shell, kelle osad 2009. aasta naftatoodangust olid vastavalt 3,2 %, 3,0 % ja 2 %) ning teatava arvu nn suurettevõtjate kohalolek (13). Need tegurid näitavad, et turul tegutseb mitu ettevõtjat, kelle vahel peaks tõenäoliselt valitsema tõhus konkurents. |
| --- | --- |

(16)

Käesoleva analüüsi puhul on oluline arvestada nii kõnealuse turu kontsentreerituse astet kui ka asjaomast turgu tervikuna. Sellega seoses märgib komisjon, et toornafta tootmise turgu iseloomustab riigi omandusse kuuluvate suurte äriühingute ning kolme rahvusvahelise vertikaalselt integreeritud eraettevõtja (nn ülisuured ettevõtjad: BP, ExxonMobil ja Shell, kelle osad 2009. aasta naftatoodangust olid vastavalt 3,2 %, 3,0 % ja 2 %) ning teatava arvu nn suurettevõtjate kohalolek (13). Need tegurid näitavad, et turul tegutseb mitu ettevõtjat, kelle vahel peaks tõenäoliselt valitsema tõhus konkurents.

IV.   JÄRELDUSED

| (17) | Arvestades põhjendustes 5–16 käsitletud tegureid, tuleb direktiivi 2004/27/EÜ artikli 30 lõikes 1 sätestatud konkurentsile otsese avatuse tingimust Taanis (välja arvatud Gröönimaa ja Fääri saared) täidetuks pidada järgmiste teenuste puhul:






  a) | nafta ja maagaasi leiukohtade uurimine; |
| --- | --- | --- |

(17)

Arvestades põhjendustes 5–16 käsitletud tegureid, tuleb direktiivi 2004/27/EÜ artikli 30 lõikes 1 sätestatud konkurentsile otsese avatuse tingimust Taanis (välja arvatud Gröönimaa ja Fääri saared) täidetuks pidada järgmiste teenuste puhul:

a)

nafta ja maagaasi leiukohtade uurimine;

| b) | nafta tootmine. |
| --- | --- |

b)

nafta tootmine.

| (18) | Kuna turule piiramatu juurdepääsu tingimust peetakse täidetuks, ei tuleks direktiivi 2004/17/EÜ kohaldada tellijate sõlmitud lepingute suhtes, mille eesmärk on võimaldada Taanis (välja arvatud Gröönimaa ja Fääri saared) põhjenduse 17 punktides a–b loetletud teenuseid, ega ideekonkursside korraldamise suhtes kõnealuseks tegevuseks kõnealuses geograafilises piirkonnas. |
| --- | --- |

(18)

Kuna turule piiramatu juurdepääsu tingimust peetakse täidetuks, ei tuleks direktiivi 2004/17/EÜ kohaldada tellijate sõlmitud lepingute suhtes, mille eesmärk on võimaldada Taanis (välja arvatud Gröönimaa ja Fääri saared) põhjenduse 17 punktides a–b loetletud teenuseid, ega ideekonkursside korraldamise suhtes kõnealuseks tegevuseks kõnealuses geograafilises piirkonnas.

| (19) | Üldiselt saab uurimisväljadel toota eri määral nii naftat kui ka maagaasi. Maagaasitootmine ei ole käesoleva vabastustaotlusega hõlmatud; selle sektori suhtes jätkatakse direktiivi 2004/17/EÜ sätete kohaldamist. On asjakohane meelde tuletada, et sellises olukorras, kui väljal toodetakse nii maagaasi kui ka naftat, kohaldatakse mitut tegevust hõlmavate hankelepingute suhtes direktiivi 2004/17/EÜ artiklit 9. Käesoleval juhul tähendab see, et „segahanke” puhul (st direktiivi 2004/17/EÜ kohaselt vabastatud ja mittevabastatud tegevused) peab ostja lähtuma lepingu põhieesmärgiks olevatest tegevustest. Segahanke suhtes, mille peamiseks eesmärgiks on maagaasitootmise toetamine, kohaldatakse direktiivi 2004/17/EÜ sätteid. Kui objektiivselt on võimatu kindlaks määrata, milliseks tegevuseks leping on peamiselt mõeldud, siis sõlmitakse leping vastavalt direktiivi 2004/17/EÜ artikli 9 lõigetele 2 ja 3. |
| --- | --- |

(19)

Üldiselt saab uurimisväljadel toota eri määral nii naftat kui ka maagaasi. Maagaasitootmine ei ole käesoleva vabastustaotlusega hõlmatud; selle sektori suhtes jätkatakse direktiivi 2004/17/EÜ sätete kohaldamist. On asjakohane meelde tuletada, et sellises olukorras, kui väljal toodetakse nii maagaasi kui ka naftat, kohaldatakse mitut tegevust hõlmavate hankelepingute suhtes direktiivi 2004/17/EÜ artiklit 9. Käesoleval juhul tähendab see, et „segahanke” puhul (st direktiivi 2004/17/EÜ kohaselt vabastatud ja mittevabastatud tegevused) peab ostja lähtuma lepingu põhieesmärgiks olevatest tegevustest. Segahanke suhtes, mille peamiseks eesmärgiks on maagaasitootmise toetamine, kohaldatakse direktiivi 2004/17/EÜ sätteid. Kui objektiivselt on võimatu kindlaks määrata, milliseks tegevuseks leping on peamiselt mõeldud, siis sõlmitakse leping vastavalt direktiivi 2004/17/EÜ artikli 9 lõigetele 2 ja 3.

| (20) | Käesolev otsus lähtub 2011. aasta maist 2011. aasta juulini kehtinud õiguslikust ja tegelikust olukorrast, nagu seda on kirjeldatud Taani ametiasutuste esitatud teabes. Otsuse võib läbi vaadata, kui olulised muutused tegelikus või õiguslikus olukorras viivad selleni, et direktiivi 2004/17/EÜ artikli 30 lõike 1 kohaldamise tingimused ei ole enam täidetud. |
| --- | --- |

(20)

Käesolev otsus lähtub 2011. aasta maist 2011. aasta juulini kehtinud õiguslikust ja tegelikust olukorrast, nagu seda on kirjeldatud Taani ametiasutuste esitatud teabes. Otsuse võib läbi vaadata, kui olulised muutused tegelikus või õiguslikus olukorras viivad selleni, et direktiivi 2004/17/EÜ artikli 30 lõike 1 kohaldamise tingimused ei ole enam täidetud.

| (21) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas riigihangete nõuandekomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(21)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas riigihangete nõuandekomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Direktiivi 2004/17/EÜ ei kohaldata lepingute suhtes, mille on sõlminud tellijad ja mille eesmärk on võimaldada järgmiste teenuste osutamist Taanis, välja arvatud Gröönimaa ja Fääri saared:

| a) | nafta ja maagaasi leiukohtade uurimine; |
| --- | --- |

a)

nafta ja maagaasi leiukohtade uurimine;

| b) | nafta tootmine. |
| --- | --- |

b)

nafta tootmine.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Taani Kuningriigile.

Brüssel, 28. juuli 2011

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Michel BARNIER

---

(1)  ELT L 134, 30.4.2004, lk 1.

1

(2)  Vt eelkõige komisjoni 29. septembri 1999. aasta otsus 2004/284/EÜ, millega koondumine kuulutatakse kokkusobivaks ühisturu ja Euroopa Majanduspiirkonna lepinguga (juhtum nr IV/M.1383 — Exxon/Mobil) ning järgnevad otsused, muu hulgas komisjoni 3. mai 2007. aasta otsus, millega koondumine kuulutatakse vastavaks ühisturu nõuetele (juhtum nr COMP/M.4545 — STATOIL/HYDRO) vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004.

2

(3)  Vt muu hulgas komisjoni 29. septembri 1999. aasta määrus, millega kuulutatakse koondumine kokkusobivaks ühisturuga ja EMP lepinguga (juhtum IV/M.1532 — BP Amoco/Arco), punkt 14, EÜT L 18, 19.1.2001, lk 1.

3

(4)  Kõnealused väljad on tootmisalad.

4

(5)  EÜT L 164, 30.6.1994, lk 3 ja EÜT L 79, 29.3.1996, lk 30.

5

(6)  Vt eelkõige otsust Exxon/Mobil kohta eespool ning hilisemat komisjoni 19. novembri 2007. aasta otsust, millega kuulutatakse koondumine vastavaks ühisturu nõuetega (juhtum nr COMP/M.4934 - KAZMUNAIGAZ/ROMPETROL) vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004.

6

(7)  Vt eelkõige otsust Exxon/Mobili kohta (punktid 25 ja 27) eespool.

7

(8)  Vt taotluse punkt 5.2.1 ja seal osutatud allikad, eelkõige sellele lisatud „BP Statistical Review of World Energy”, juuni 2010 (edaspidi „BP statistika”).

8

(9)  St 0,06 triljonit kuupmeetrit maagaasi standardtingimustel e 0,0594 miljardit kuupmeetrit naftaekvivalenti standardtingimustel ning 0,9 miljardit barrelit naftat e 0,135 miljardit kuupmeetrit standardtingimustel, seega kokku 0,1944 miljardit kuupmeetrit standardtingimustel.

9

(10)  Vt joonealune märkus 6.

10

(11)  Vt BP statistika lk 8.

11

(12)  Millest 90 000 barrelit päevas toodetakse Taanis iga päev.

12

(13)  Näiteks Total, Chevron, ENI ja Conoco, kelle turuosad on ülisuurte ettevõtjate omast väiksemad.

13

---

| 29.7.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 197/23 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 197/23

---

KOMISJONI OTSUS,

28. juuli 2011,

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2007/23/EÜ (pürotehniliste toodete kohta) sätestatud olulisi ohutusnõudeid käsitleva standardi EN 15947 viidete avaldamise kohta

(teatavaks tehtud numbri K(2011) 5310 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2011/482/EL)

EUROOPA KOMISJON

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. mai 2007. aasta direktiivi 2007/23/EÜ pürotehniliste toodete turule laskmise kohta, (1) eriti selle artiklit 8,

võttes arvesse tehnilistest standarditest ja eeskirjadest teatamise korda sätestava Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuni 1998. aasta direktiivi 98/34/EÜ (2) artikliga 5 loodud alalise komitee arvamust

ning arvestades järgmist:

| (1) | 20. septembril 2010 esitasid Rootsi asutused ametliku vastuväite standardi EN 15947 3., 4. ja 5. osa kohta, eelkõige seoses nõuetega ilutulestikupatareide ja -komplektide kohta. |
| --- | --- |

(1)

20. septembril 2010 esitasid Rootsi asutused ametliku vastuväite standardi EN 15947 3., 4. ja 5. osa kohta, eelkõige seoses nõuetega ilutulestikupatareide ja -komplektide kohta.

| (2) | Standardis EN 15947 käsitletakse ilutulestiku patareisid kui direktiivi 2007/23/EÜ oluliste ohutusnõuetega kooskõlas olevaid, kui need on paigutatud pehmesse pinnasesse või kinnitatud vaia külge nii, et nad püsivad toimimise ajal püsti. |
| --- | --- |

(2)

Standardis EN 15947 käsitletakse ilutulestiku patareisid kui direktiivi 2007/23/EÜ oluliste ohutusnõuetega kooskõlas olevaid, kui need on paigutatud pehmesse pinnasesse või kinnitatud vaia külge nii, et nad püsivad toimimise ajal püsti.

| (3) | Rootsi asutuste kohaselt ei rahulda standard EN 15947 olulisi ohutusnõudeid, mis on sätestatud direktiivi 2007/23/EÜ I lisa punktis 3. Ilutulestikupatareisid ja -komplekte kasutatakse tavaliselt kõva pinnase korral, nagu näiteks külmunud maapind, sillutatud, asfalteeritud või betoneeritud pinnas. Standardiga EN 15947 ei ole ette nähtud selliste ilutulestikupatareide ja -komplektide katsetamist kõval pinnasel. Seega on olemas oht, et sellised ilutulestikupatareid ja -komplektid ei püsi kõval pinnasel toimimise ajal püsti. Standard EN 15947 ei ole kooskõlas olulise ohutusnõudega, mis on sätestatud direktiivi 2007/23/EÜ I lisa punkti 3 alapunktis h kasutusjuhiste kohta. Ilutulestikku tehakse selle olemuse tõttu sageli hilisel õhtul või öösel, kui on halva nähtavuse tõttu raske kasutusjuhiseid lugeda |
| --- | --- |

(3)

Rootsi asutuste kohaselt ei rahulda standard EN 15947 olulisi ohutusnõudeid, mis on sätestatud direktiivi 2007/23/EÜ I lisa punktis 3. Ilutulestikupatareisid ja -komplekte kasutatakse tavaliselt kõva pinnase korral, nagu näiteks külmunud maapind, sillutatud, asfalteeritud või betoneeritud pinnas. Standardiga EN 15947 ei ole ette nähtud selliste ilutulestikupatareide ja -komplektide katsetamist kõval pinnasel. Seega on olemas oht, et sellised ilutulestikupatareid ja -komplektid ei püsi kõval pinnasel toimimise ajal püsti. Standard EN 15947 ei ole kooskõlas olulise ohutusnõudega, mis on sätestatud direktiivi 2007/23/EÜ I lisa punkti 3 alapunktis h kasutusjuhiste kohta. Ilutulestikku tehakse selle olemuse tõttu sageli hilisel õhtul või öösel, kui on halva nähtavuse tõttu raske kasutusjuhiseid lugeda

| (4) | Rootsi väljendatud mure käsitlemisel Euroopa Standardikomitee raames nõudsid mitu liikmesriiki seoses oma kliimaoludega ning pürotehnika alaste riiklike eeskirjadega, et pinnasesse paigutatavad või vaia külge kinnitatavad ilutulestikupatareid ja -komplektid tuleks lisada standardisse EN 15947. Selle tulemusena lisati nimetatud standardisse ilutulestikupatareid ja -komplektid, mis tuleb paigutada maasse või kinnitada vaia külge, sest nad on kooskõlas direktiivis 2007/23/EÜ sätestatud oluliste ohutusnõuetega, kui neile on lisatud kasutusjuhend. |
| --- | --- |

(4)

Rootsi väljendatud mure käsitlemisel Euroopa Standardikomitee raames nõudsid mitu liikmesriiki seoses oma kliimaoludega ning pürotehnika alaste riiklike eeskirjadega, et pinnasesse paigutatavad või vaia külge kinnitatavad ilutulestikupatareid ja -komplektid tuleks lisada standardisse EN 15947. Selle tulemusena lisati nimetatud standardisse ilutulestikupatareid ja -komplektid, mis tuleb paigutada maasse või kinnitada vaia külge, sest nad on kooskõlas direktiivis 2007/23/EÜ sätestatud oluliste ohutusnõuetega, kui neile on lisatud kasutusjuhend.

| (5) | Komisjon on seisukohal, et liikmesriikides, kus ilutulestikku tehakse eelkõige avalikes kohtades, paigutatakse teatud ilutulestikupatareisid ja -komplekte tegelikkuses sageli kõvale pinnasele või kõvale pinnale, kuigi etiketil on nõue, et need tuleb kas kinnitada vaia külge või paigutada pehmesse pinnasesse. Sellistes liikmesriikides, kus ilutulestikku tehakse eelkõige eravaldustes, suurendab nõue kinnitada ilutulestikupatareid ja -komplektid vaia külge või paigutada pehmesse pinnasesse tegelikku ohutust. Seetõttu tuleks kasutajate ja kõrvalseisjate kaitseks kahjustuste eest üle vaadata vastavad standardi EN 15947 osad, et neis käsitletaks mitmesuguseid ilutulestikupatareisid ja -komplekte ja võetaks arvesse nende erinevusi. Tuleb eristada selliseid ilutulestikupatareisid ja -komplekte, mis on ette nähtud kõvale tasasele pinnale paigutamiseks ja mida saab sinna paigutada ning mida tuleb sel viisil ka katsetada, ning ilutulestikupatareisid ja -komplekte, mis tuleb paigutada pehmesse pinnasesse või kinnitada vaia külge ja mida tuleb sel viisil katsetada. Ilutulestikupatareid ja -komplektid, mis ei sobi ega ole ette nähtud kõvale tasasele pinnale paigutamiseks, pehmesse pinnasesse paigutamiseks ega vaia külge kinnitamiseks, tuleb liigitada täiendavasse, kolmandasse tüüpi. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon on seisukohal, et liikmesriikides, kus ilutulestikku tehakse eelkõige avalikes kohtades, paigutatakse teatud ilutulestikupatareisid ja -komplekte tegelikkuses sageli kõvale pinnasele või kõvale pinnale, kuigi etiketil on nõue, et need tuleb kas kinnitada vaia külge või paigutada pehmesse pinnasesse. Sellistes liikmesriikides, kus ilutulestikku tehakse eelkõige eravaldustes, suurendab nõue kinnitada ilutulestikupatareid ja -komplektid vaia külge või paigutada pehmesse pinnasesse tegelikku ohutust. Seetõttu tuleks kasutajate ja kõrvalseisjate kaitseks kahjustuste eest üle vaadata vastavad standardi EN 15947 osad, et neis käsitletaks mitmesuguseid ilutulestikupatareisid ja -komplekte ja võetaks arvesse nende erinevusi. Tuleb eristada selliseid ilutulestikupatareisid ja -komplekte, mis on ette nähtud kõvale tasasele pinnale paigutamiseks ja mida saab sinna paigutada ning mida tuleb sel viisil ka katsetada, ning ilutulestikupatareisid ja -komplekte, mis tuleb paigutada pehmesse pinnasesse või kinnitada vaia külge ja mida tuleb sel viisil katsetada. Ilutulestikupatareid ja -komplektid, mis ei sobi ega ole ette nähtud kõvale tasasele pinnale paigutamiseks, pehmesse pinnasesse paigutamiseks ega vaia külge kinnitamiseks, tuleb liigitada täiendavasse, kolmandasse tüüpi.

| (6) | Kuna standardi EN 15947 3., 4. ja 5. osa tuleb ilutulestikupatareide ja -komplektidega seoses üle vaadata, tuleb nende osade viited avaldada Euroopa Liidu Teatajas täiendava märkusega. |
| --- | --- |

(6)

Kuna standardi EN 15947 3., 4. ja 5. osa tuleb ilutulestikupatareide ja -komplektidega seoses üle vaadata, tuleb nende osade viited avaldada Euroopa Liidu Teatajas täiendava märkusega.

| (7) | 27. septembril 2010 esitasid Prantsuse asutused ametliku vastuväite standardi EN 15947 3., 4. ja 5. osa kohta seoses kukkumiskatse puudumisega ning kasutajate ja pealtvaatajate ohutute kauguste mittesätestamisega. |
| --- | --- |

(7)

27. septembril 2010 esitasid Prantsuse asutused ametliku vastuväite standardi EN 15947 3., 4. ja 5. osa kohta seoses kukkumiskatse puudumisega ning kasutajate ja pealtvaatajate ohutute kauguste mittesätestamisega.

| (8) | Pärast arutelu Euroopa Standardikomitee raames otsustati standardi mitte lisada Prantsusmaa taotletud kukkumise katset. Standardi EN 15947 kirjeldustes esitatud mehhaanilised tingimused kuulusid juba eelmisesse standardi seeriasse EN 14035 ning need on varem juba väga täpselt sätestatud. See katsemeetod hõlmab ohutusnõudeid seoses tundlikkusega tavalise prognoositava käitlemise ja transpordi suhtes, nagu sätestatud direktiivis 2007/23/EÜ. |
| --- | --- |

(8)

Pärast arutelu Euroopa Standardikomitee raames otsustati standardi mitte lisada Prantsusmaa taotletud kukkumise katset. Standardi EN 15947 kirjeldustes esitatud mehhaanilised tingimused kuulusid juba eelmisesse standardi seeriasse EN 14035 ning need on varem juba väga täpselt sätestatud. See katsemeetod hõlmab ohutusnõudeid seoses tundlikkusega tavalise prognoositava käitlemise ja transpordi suhtes, nagu sätestatud direktiivis 2007/23/EÜ.

| (9) | Komisjon on seisukohal, et mehhaaniliste tingimuste katse, mida käsitletakse standardis EN 15947, hõlmab piisavas ulatuses ohutusnõudeid seoses tundlikkusega tavalise prognoositava käitumise ja transpordi suhtes, nagu sätestatud direktiivis 2007/23/EÜ. |
| --- | --- |

(9)

Komisjon on seisukohal, et mehhaaniliste tingimuste katse, mida käsitletakse standardis EN 15947, hõlmab piisavas ulatuses ohutusnõudeid seoses tundlikkusega tavalise prognoositava käitumise ja transpordi suhtes, nagu sätestatud direktiivis 2007/23/EÜ.

| (10) | Prantsusmaa väljendas muret, et standardi EN 15947 3. osas sätestatud kaugused ei kaitse pealtvaatajaid kõigil juhtudel, need kaitsevad vaid pürotehnilise toote käsitlejat. Kui näiteks pürotehniline toode süüdatakse kõrghoone lähedal, on oht kahjustada hooneid välispidiselt või tekitada kahjustusi inimestele, kes on rõdudel või terrassidel. Seetõttu on Prantsusmaa teinud ettepaneku määrata igale pürotehnilisele tootele ohutuskaugus, mis on seotud vastava toote suurima vertikaalse ulatusega. |
| --- | --- |

(10)

Prantsusmaa väljendas muret, et standardi EN 15947 3. osas sätestatud kaugused ei kaitse pealtvaatajaid kõigil juhtudel, need kaitsevad vaid pürotehnilise toote käsitlejat. Kui näiteks pürotehniline toode süüdatakse kõrghoone lähedal, on oht kahjustada hooneid välispidiselt või tekitada kahjustusi inimestele, kes on rõdudel või terrassidel. Seetõttu on Prantsusmaa teinud ettepaneku määrata igale pürotehnilisele tootele ohutuskaugus, mis on seotud vastava toote suurima vertikaalse ulatusega.

| (11) | Euroopa Standardikomitee väitlustes ohutuskauguste kohta ilmnes selgelt, et ühe kategooria piires peab kõikidel toodetel olema ühesugune ohutuskaugus. Sellest põhimõttest kõrvalekaldumine võib tuua kaasa suure ohu, sest kasutaja, kellel ei ole eriteadmisi, peab enne kasutamist seadistama ohutuskauguse. |
| --- | --- |

(11)

Euroopa Standardikomitee väitlustes ohutuskauguste kohta ilmnes selgelt, et ühe kategooria piires peab kõikidel toodetel olema ühesugune ohutuskaugus. Sellest põhimõttest kõrvalekaldumine võib tuua kaasa suure ohu, sest kasutaja, kellel ei ole eriteadmisi, peab enne kasutamist seadistama ohutuskauguse.

| (12) | Komisjon on seisukohal, et mitme erineva ohutuskauguse olemasolu ühe kategooria piires, eriti see, et ilma eriteadmisteta kasutaja ja pealtvaatajate ohutuskaugus on erinev, ajab kasutajaid segadusse. Seetõttu ei ole vaja selles suhtes standardi EN 15947 3., 4. ja 5. osa üle vaadata, kuna see juba on kooskõlas direktiivis 2007/23/EÜ sätestatud oluliste ohutusnõuetega, |
| --- | --- |

(12)

Komisjon on seisukohal, et mitme erineva ohutuskauguse olemasolu ühe kategooria piires, eriti see, et ilma eriteadmisteta kasutaja ja pealtvaatajate ohutuskaugus on erinev, ajab kasutajaid segadusse. Seetõttu ei ole vaja selles suhtes standardi EN 15947 3., 4. ja 5. osa üle vaadata, kuna see juba on kooskõlas direktiivis 2007/23/EÜ sätestatud oluliste ohutusnõuetega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Standardi EN 15947 3., 4. ja 5. osa viited tuleb avaldada Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 2

1.   Standardi EN 15947 3., 4. ja 5. osa viidete avaldamisega Euroopa Liidu Teatajas kaasneb järgmine lisamärkus:

„Kuni nimetatud standard ei ole läbi vaadatud ja uuesti avaldatud, käsitlevad liikmesriigid ilutulestikupatareisid ja -komplekte, mis vastavad standardile EN 15947, kui tooteid, mis vastavad Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/23/EÜ I lisas sätestatud olulistele ohutusnõuetele ainult sel juhul, kui neile on lisatud enne turule viimist selged etiketid, nagu kirjeldatud allpool.

| | Tasasele maale paigutatavatele ilutulestikupatareidele ja -komplektidele:
  „Ilutulestikupatarei paigutada tasasele maapinnale” või „Ilutulestikukomplekt paigutada tasasele maapinnale”. |
| --- | --- |

Tasasele maale paigutatavatele ilutulestikupatareidele ja -komplektidele:

„Ilutulestikupatarei paigutada tasasele maapinnale” või „Ilutulestikukomplekt paigutada tasasele maapinnale”.

| | Pehmesse pinnasesse või materjali paigutatavatele ilutulestikupatareidele ja -komplektidele:
  „Ilutulestikupatarei torgata püsti pehmesse pinnasesse või muusse mittepõlevasse pehmesse ainesse, nt liiva sisse” või „Ilutulestikukomplekt torgata püsti pehmesse pinnasesse või muusse mittepõlevasse pehmesse ainesse, nt liiva sisse”. |
| --- | --- |

Pehmesse pinnasesse või materjali paigutatavatele ilutulestikupatareidele ja -komplektidele:

„Ilutulestikupatarei torgata püsti pehmesse pinnasesse või muusse mittepõlevasse pehmesse ainesse, nt liiva sisse” või „Ilutulestikukomplekt torgata püsti pehmesse pinnasesse või muusse mittepõlevasse pehmesse ainesse, nt liiva sisse”.

| | Vaia külge kinnitatavatele ilutulestikupatareidele ja -komplektidele:
  „Ilutulestikupatarei kinnitada püstasendis kindlalt tugeva vaia külge”, „Veenduda, et ilutulestikupatarei ulatub üle vaia” või „Ilutulestikukomplekt kinnitada püstasendis kindlalt tugeva vaia külge”, „Veenduda, et ilutulestikukomplekt ulatub üle vaia”. Lisatud kasutusjuhendis tuleb piisavalt üksikasjalikult, täpselt ning eriteadmisteta kasutajatele arusaadavalt ja selgelt kirjeldada, kuidas ja milliste vahenditega peab ilutulestikupatarei ja -komplekti vaia külge kinnitama. |
| --- | --- |

Vaia külge kinnitatavatele ilutulestikupatareidele ja -komplektidele:

„Ilutulestikupatarei kinnitada püstasendis kindlalt tugeva vaia külge”, „Veenduda, et ilutulestikupatarei ulatub üle vaia” või „Ilutulestikukomplekt kinnitada püstasendis kindlalt tugeva vaia külge”, „Veenduda, et ilutulestikukomplekt ulatub üle vaia”. Lisatud kasutusjuhendis tuleb piisavalt üksikasjalikult, täpselt ning eriteadmisteta kasutajatele arusaadavalt ja selgelt kirjeldada, kuidas ja milliste vahenditega peab ilutulestikupatarei ja -komplekti vaia külge kinnitama.

| | Muude ilutulestikupatareide ja –komplektide puhul: [märkida muud ohutusmeetmed, kui toode ei ole ette nähtud või sobilik tasasele pinnale, pehmesse pinnasesse või pehmesse ainesse paigutamiseks või vaia külge kinnitamiseks].” |
| --- | --- |

Muude ilutulestikupatareide ja –komplektide puhul: [märkida muud ohutusmeetmed, kui toode ei ole ette nähtud või sobilik tasasele pinnale, pehmesse pinnasesse või pehmesse ainesse paigutamiseks või vaia külge kinnitamiseks].”

2.   Standardi EN 15947 ülevõtmist käsitleva riikliku standardi viitenumbri avaldamisel lisada artiklis 1 viidatud märkus.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 28. juuli 2011

Komisjoni nimel

asepresident

Antonio TAJANI

---

(1)  ELT L 154, 14.6.2007, lk 1.

1

(2)  EÜT L 204, 21.7.1998, lk 37.

2

---