# Euroopan unionin L 195/2011

| | ISSN 1725-261X
  doi:10.3000/1725261X.L_2011.195.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 195 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 54. vuosikerta27. heinäkuu 2011 |

ISSN 1725-261X

doi:10.3000/1725261X.L_2011.195.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 195

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

54. vuosikerta27. heinäkuu 2011

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | KANSAINVÄLISET SOPIMUKSET |
| | | 2011/464/EU |
| | * | Neuvoston päätös, annettu 18 päivänä heinäkuuta 2011, vaatimustenmukaisuuden arvioinnin vastavuoroista tunnustamista koskevan Euroopan yhteisön ja Uuden-Seelannin välisen sopimuksen muuttamista koskevan Euroopan unionin ja Uuden-Seelannin välisen sopimuksen allekirjoittamisesta unionin puolesta | 1 |
| | | 2011/465/EU |
| | * | Neuvoston päätös, annettu 18 päivänä heinäkuuta 2011, Guinean tasavallan kanssa käytyjen Cotonoun sopimuksen 96 artiklan mukaisten neuvottelujen päättämisestä tehdyllä päätöksellä 2009/618/EY vahvistettujen aiheellisten toimenpiteiden muuttamisesta ja mainitun päätöksen kumoamisesta | 2 |
| | | 2011/466/EU |
| | * | Neuvoston päätös, annettu 19 päivänä heinäkuuta 2011, siviili-ilmailun turvallisuutta koskevan Euroopan yhteisön ja Kanadan välisen sopimuksen tekemisestä | 5 |
| | | 2011/467/EU |
| | * | Neuvoston päätös, annettu 19 päivänä heinäkuuta 2011, henkilöiden vapaasta liikkuvuudesta tehdyn Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Sveitsin valaliiton sopimuksen 14 artiklalla perustetussa EU:n ja Sveitsin sekakomiteassa omaksuttavasta Euroopan unionin kannasta sopimuksen liitteen III (ammattipätevyyksien vastavuoroinen tunnustaminen) korvaamiseen | 7 |
| | | ASETUKSET |
| | * | Komission asetus (EU) N:o 729/2011, annettu 20 päivänä heinäkuuta 2011, Espanjan lipun alla purjehtivien alusten keilan kalastuksen kieltämisestä EU:n ja kansainvälisillä vesillä alueilla V, VI ja VII | 24 |
| | * | Komission asetus (EU) N:o 730/2011, annettu 20 päivänä heinäkuuta 2011, Espanjan lipun alla purjehtivien alusten mustahuotrakalan kalastuksen kieltämisestä EU:n ja kansainvälisillä vesillä alueilla V, VI, VII ja XII | 26 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 731/2011, annettu 22 päivänä heinäkuuta 2011, nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin (Prosciutto Amatriciano (SMM)) | 28 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 732/2011, annettu 22 päivänä heinäkuuta 2011, nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin (Göttinger Feldkieker (SMM)) | 30 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 733/2011, annettu 22 päivänä heinäkuuta 2011, nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin (Kołocz śląski / kołacz śląski (SMM)) | 32 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 734/2011, annettu 22 päivänä heinäkuuta 2011, nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin (Αρνάκι Ελασσόνας (Arnaki Elassonas) (SAN)) | 34 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 735/2011, annettu 22 päivänä heinäkuuta 2011, nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin (Göttinger Stracke (SMM)) | 36 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 736/2011, annettu 26 päivänä heinäkuuta 2011, tehoaineen fluroksipyyri hyväksymisestä kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1107/2009 mukaisesti ja komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 liitteen muuttamisesta (
  1
  ) | 37 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 737/2011, annettu 26 päivänä heinäkuuta 2011, neuvoston asetuksen (EY) N:o 1217/2009 liitteen I muuttamisesta piirien luettelon osalta | 42 |
| | | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 738/2011, annettu 26 päivänä heinäkuuta 2011, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 44 |
| | | DIREKTIIVIT |
| | * | Komission direktiivi 2011/71/EU, annettu 26 päivänä heinäkuuta 2011, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/8/EY muuttamisesta kreosootin lisäämiseksi tehoaineena liitteeseen I (
  1
  ) | 46 |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | | 2011/468/EU |
| | * | Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös, annettu 6 päivänä heinäkuuta 2011, Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen 28 kohdan mukaisesti (hakemus EGF/2010/025 DK/Odense Steel Shipyard, Tanska) | 52 |
| | | 2011/469/EU |
| | * | Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös, annettu 6 päivänä heinäkuuta 2011, Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen 28 kohdan mukaisesti (hakemus EGF/2010/022 DK/LM Glasfiber, Tanska) | 53 |
| | | 2011/470/EU |
| | * | Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös, annettu 6 päivänä heinäkuuta 2011, Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen 28 kohdan mukaisesti (hakemus EGF/2010/031 BE/General Motors Belgium, Belgia) | 54 |
| | | 2011/471/EU |
| | * | Komission päätös, annettu 14 päivänä joulukuuta 2010, valtiontuesta C 38/05 (ex NN 52/04), jonka Saksa on myöntänyt Biria-konsernille
  (tiedoksiannettu numerolla K(2010) 8289)

   (
  1
  ) | 55 |
| | | 2011/472/EU |
| | * | Neuvoston päätös, annettu 19 päivänä heinäkuuta 2011, DNA-tietoja koskevan automaattisen tietojenvaihdon aloittamisesta Portugalin kanssa | 71 |
| | * | Neuvoston päätös 2011/473/YUTP, annettu 25 päivänä heinäkuuta 2011, Euroopan unionin poliisioperaatiosta Afganistanissa (EUPOL Afganistan) annetun päätöksen 2010/279/YUTP muuttamisesta | 72 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

KANSAINVÄLISET SOPIMUKSET

2011/464/EU

*

Neuvoston päätös, annettu 18 päivänä heinäkuuta 2011, vaatimustenmukaisuuden arvioinnin vastavuoroista tunnustamista koskevan Euroopan yhteisön ja Uuden-Seelannin välisen sopimuksen muuttamista koskevan Euroopan unionin ja Uuden-Seelannin välisen sopimuksen allekirjoittamisesta unionin puolesta

1

2011/465/EU

*

Neuvoston päätös, annettu 18 päivänä heinäkuuta 2011, Guinean tasavallan kanssa käytyjen Cotonoun sopimuksen 96 artiklan mukaisten neuvottelujen päättämisestä tehdyllä päätöksellä 2009/618/EY vahvistettujen aiheellisten toimenpiteiden muuttamisesta ja mainitun päätöksen kumoamisesta

2

2011/466/EU

*

Neuvoston päätös, annettu 19 päivänä heinäkuuta 2011, siviili-ilmailun turvallisuutta koskevan Euroopan yhteisön ja Kanadan välisen sopimuksen tekemisestä

5

2011/467/EU

*

Neuvoston päätös, annettu 19 päivänä heinäkuuta 2011, henkilöiden vapaasta liikkuvuudesta tehdyn Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Sveitsin valaliiton sopimuksen 14 artiklalla perustetussa EU:n ja Sveitsin sekakomiteassa omaksuttavasta Euroopan unionin kannasta sopimuksen liitteen III (ammattipätevyyksien vastavuoroinen tunnustaminen) korvaamiseen

7

ASETUKSET

*

Komission asetus (EU) N:o 729/2011, annettu 20 päivänä heinäkuuta 2011, Espanjan lipun alla purjehtivien alusten keilan kalastuksen kieltämisestä EU:n ja kansainvälisillä vesillä alueilla V, VI ja VII

24

*

Komission asetus (EU) N:o 730/2011, annettu 20 päivänä heinäkuuta 2011, Espanjan lipun alla purjehtivien alusten mustahuotrakalan kalastuksen kieltämisestä EU:n ja kansainvälisillä vesillä alueilla V, VI, VII ja XII

26

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 731/2011, annettu 22 päivänä heinäkuuta 2011, nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin (Prosciutto Amatriciano (SMM))

28

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 732/2011, annettu 22 päivänä heinäkuuta 2011, nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin (Göttinger Feldkieker (SMM))

30

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 733/2011, annettu 22 päivänä heinäkuuta 2011, nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin (Kołocz śląski / kołacz śląski (SMM))

32

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 734/2011, annettu 22 päivänä heinäkuuta 2011, nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin (Αρνάκι Ελασσόνας (Arnaki Elassonas) (SAN))

34

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 735/2011, annettu 22 päivänä heinäkuuta 2011, nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin (Göttinger Stracke (SMM))

36

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 736/2011, annettu 26 päivänä heinäkuuta 2011, tehoaineen fluroksipyyri hyväksymisestä kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1107/2009 mukaisesti ja komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 liitteen muuttamisesta (
  1
  )

1

37

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 737/2011, annettu 26 päivänä heinäkuuta 2011, neuvoston asetuksen (EY) N:o 1217/2009 liitteen I muuttamisesta piirien luettelon osalta

42

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 738/2011, annettu 26 päivänä heinäkuuta 2011, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

44

DIREKTIIVIT

*

Komission direktiivi 2011/71/EU, annettu 26 päivänä heinäkuuta 2011, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/8/EY muuttamisesta kreosootin lisäämiseksi tehoaineena liitteeseen I (
  1
  )

1

46

PÄÄTÖKSET

2011/468/EU

*

Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös, annettu 6 päivänä heinäkuuta 2011, Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen 28 kohdan mukaisesti (hakemus EGF/2010/025 DK/Odense Steel Shipyard, Tanska)

52

2011/469/EU

*

Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös, annettu 6 päivänä heinäkuuta 2011, Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen 28 kohdan mukaisesti (hakemus EGF/2010/022 DK/LM Glasfiber, Tanska)

53

2011/470/EU

*

Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös, annettu 6 päivänä heinäkuuta 2011, Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen 28 kohdan mukaisesti (hakemus EGF/2010/031 BE/General Motors Belgium, Belgia)

54

2011/471/EU

*

Komission päätös, annettu 14 päivänä joulukuuta 2010, valtiontuesta C 38/05 (ex NN 52/04), jonka Saksa on myöntänyt Biria-konsernille
  (tiedoksiannettu numerolla K(2010) 8289)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2010) 8289)

1

55

2011/472/EU

*

Neuvoston päätös, annettu 19 päivänä heinäkuuta 2011, DNA-tietoja koskevan automaattisen tietojenvaihdon aloittamisesta Portugalin kanssa

71

*

Neuvoston päätös 2011/473/YUTP, annettu 25 päivänä heinäkuuta 2011, Euroopan unionin poliisioperaatiosta Afganistanissa (EUPOL Afganistan) annetun päätöksen 2010/279/YUTP muuttamisesta

72

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

KANSAINVÄLISET SOPIMUKSET

| 27.7.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 195/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 195/1

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS,

annettu 18 päivänä heinäkuuta 2011,

vaatimustenmukaisuuden arvioinnin vastavuoroista tunnustamista koskevan Euroopan yhteisön ja Uuden-Seelannin välisen sopimuksen muuttamista koskevan Euroopan unionin ja Uuden-Seelannin välisen sopimuksen allekirjoittamisesta unionin puolesta

(2011/464/EU)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 207 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan yhdessä sen 218 artiklan 5 kohdan kanssa,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan yhteisön ja Uuden-Seelannin välinen sopimus vaatimustenmukaisuuden arvioinnin vastavuoroisesta tunnustamisesta (1), jäljempänä ’vastavuoroista tunnustamista koskeva sopimus’, tuli voimaan 1 päivänä tammikuuta 1999 (2). |
| --- | --- |

(1)

Euroopan yhteisön ja Uuden-Seelannin välinen sopimus vaatimustenmukaisuuden arvioinnin vastavuoroisesta tunnustamisesta (1), jäljempänä ’vastavuoroista tunnustamista koskeva sopimus’, tuli voimaan 1 päivänä tammikuuta 1999 (2).

| (2) | Neuvosto valtuutti 8 päivänä heinäkuuta 2002 komission aloittamaan neuvottelut Uuden-Seelannin kanssa vastavuoroista tunnustamista koskevan sopimuksen muuttamisesta. Neuvottelut saatiin menestyksekkäästi päätökseen, kun vaatimustenmukaisuuden arvioinnin vastavuoroista tunnustamista koskevan Euroopan yhteisön ja Uuden-Seelannin välisen sopimuksen muuttamista koskeva Euroopan unionin ja Uuden-Seelannin välinen sopimus, jäljempänä ’sopimus’, parafoitiin Brysselissä 29 päivänä kesäkuuta 2009. |
| --- | --- |

(2)

Neuvosto valtuutti 8 päivänä heinäkuuta 2002 komission aloittamaan neuvottelut Uuden-Seelannin kanssa vastavuoroista tunnustamista koskevan sopimuksen muuttamisesta. Neuvottelut saatiin menestyksekkäästi päätökseen, kun vaatimustenmukaisuuden arvioinnin vastavuoroista tunnustamista koskevan Euroopan yhteisön ja Uuden-Seelannin välisen sopimuksen muuttamista koskeva Euroopan unionin ja Uuden-Seelannin välinen sopimus, jäljempänä ’sopimus’, parafoitiin Brysselissä 29 päivänä kesäkuuta 2009.

| (3) | Lissabonin sopimuksen tultua voimaan 1 päivänä joulukuuta 2009 Euroopan unioni on korvannut Euroopan yhteisön, jonka seuraaja se on. |
| --- | --- |

(3)

Lissabonin sopimuksen tultua voimaan 1 päivänä joulukuuta 2009 Euroopan unioni on korvannut Euroopan yhteisön, jonka seuraaja se on.

| (4) | Sopimus olisi allekirjoitettava, |
| --- | --- |

(4)

Sopimus olisi allekirjoitettava,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Annetaan lupa vaatimustenmukaisuuden arvioinnin vastavuoroista tunnustamista koskevan Euroopan yhteisön ja Uuden-Seelannin välisen sopimuksen muuttamista koskevan Euroopan unionin ja Uuden-Seelannin välisen sopimuksen, jäljempänä ’sopimus’, allekirjoittamiseen unionin puolesta sillä varauksella, että sopimus tehdään (3).

2 artikla

Neuvoston puheenjohtaja valtuutetaan nimeämään yksi tai useampi henkilö, jolla on oikeus allekirjoittaa sopimus unionin puolesta sillä varauksella, että sopimus tehdään.

3 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

Tehty Brysselissä 18 päivänä heinäkuuta 2011.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

M. DOWGIELEWICZ

---

(1)  EYVL L 229, 17.8.1998, s. 62.

1

(2)  EYVL L 5, 9.1.1999, s. 74.

2

(3)  Sopimuksen teksti julkaistaan yhdessä sen tekemistä koskevan päätöksen kanssa.

3

---

| 27.7.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 195/2 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 195/2

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS,

annettu 18 päivänä heinäkuuta 2011,

Guinean tasavallan kanssa käytyjen Cotonoun sopimuksen 96 artiklan mukaisten neuvottelujen päättämisestä tehdyllä päätöksellä 2009/618/EY vahvistettujen aiheellisten toimenpiteiden muuttamisesta ja mainitun päätöksen kumoamisesta

(2011/465/EU)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden Cotonoussa 23 päivänä kesäkuuta 2000 allekirjoitetun (1) ja Ouagadougoussa, Burkina Fasossa, 22 päivänä kesäkuuta 2010 tarkistetun (2) kumppanuussopimus, jäljempänä ’AKT–EU-kumppanuussopimus’ ja erityisesti sen 96 artiklan,

ottaa huomioon AKT–EY-kumppanuussopimuksen soveltamiseksi toteutettavista toimenpiteistä ja noudatettavista menettelyistä tehdyn, neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien välisen sisäisen sopimuksen (3) ja erityisesti sen 3 artiklan,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

ottaa huomioon unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan suostumuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Guinean tasavalta on edistynyt 27 päivänä heinäkuuta 2009 Guinean tasavallan kanssa käytyjen Cotonoun sopimuksen 96 artiklan mukaisten neuvottelujen päättämisestä tehdyn neuvoston päätöksen 2008/618/EY (4) liitteessä esitettyjen sitoumusten täytäntöönpanossa, mikä on edellytys asiaa koskevien toimenpiteiden lakkauttamiselle. |
| --- | --- |

(1)

Guinean tasavalta on edistynyt 27 päivänä heinäkuuta 2009 Guinean tasavallan kanssa käytyjen Cotonoun sopimuksen 96 artiklan mukaisten neuvottelujen päättämisestä tehdyn neuvoston päätöksen 2008/618/EY (4) liitteessä esitettyjen sitoumusten täytäntöönpanossa, mikä on edellytys asiaa koskevien toimenpiteiden lakkauttamiselle.

| (2) | Guinean tasavalta on edistynyt siirtymisessä kohti perustuslaillisen järjestyksen palauttamista ja demokraattisen hallinnon muodostamisesta erityisesti vapaiden ja avointen presidentinvaalien tuloksena valitun presidentin virkaanastumisen ja siviilihallituksen nimittämisen johdosta. |
| --- | --- |

(2)

Guinean tasavalta on edistynyt siirtymisessä kohti perustuslaillisen järjestyksen palauttamista ja demokraattisen hallinnon muodostamisesta erityisesti vapaiden ja avointen presidentinvaalien tuloksena valitun presidentin virkaanastumisen ja siviilihallituksen nimittämisen johdosta.

| (3) | Presidentinvaalien järjestäminen ja uuden presidentin virkaanastuminen merkitsevät päätökseen 2009/618/EY liitetyn kirjeen liitteessä määritellyn viimeisen tavoitteen osittaista saavuttamista. |
| --- | --- |

(3)

Presidentinvaalien järjestäminen ja uuden presidentin virkaanastuminen merkitsevät päätökseen 2009/618/EY liitetyn kirjeen liitteessä määritellyn viimeisen tavoitteen osittaista saavuttamista.

| (4) | Siirtymäkauden päättymistä merkitsevää neljättä ja viimeistä tavoitetta ei saavuteta 27 päivään heinäkuuta 2011 mennessä, jolloin päätöksen 2009/618/EY voimassaolo päättyy. |
| --- | --- |

(4)

Siirtymäkauden päättymistä merkitsevää neljättä ja viimeistä tavoitetta ei saavuteta 27 päivään heinäkuuta 2011 mennessä, jolloin päätöksen 2009/618/EY voimassaolo päättyy.

| (5) | Perustuslaillisen järjestyksen palauttamisessa saavutettu edistys huomioiden aiheelliset toimenpiteet olisi siten saatettava ajan tasalle, jotta voidaan ottaa huomioon tämä edistyminen sekä kumota päätös 2009/618/EY, |
| --- | --- |

(5)

Perustuslaillisen järjestyksen palauttamisessa saavutettu edistys huomioiden aiheelliset toimenpiteet olisi siten saatettava ajan tasalle, jotta voidaan ottaa huomioon tämä edistyminen sekä kumota päätös 2009/618/EY,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

AKT-EU-kumppanuussopimuksen 96 artiklan 2 kohdan c alakohdassa määrätyt aiheelliset toimenpiteistä määrätään tarkemmin tämän päätöksen liitteenä olevassa kirjeessä.

2 artikla

Kumotaan päätös 2009/618/EY.

3 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

Päätöksen voimassaolo päättyy 19 päivänä heinäkuuta 2012.

Sitä tarkastellaan tarvittaessa uudelleen kuuden kuukauden ohjeellisen määräajan päätyttyä Euroopan unionin seurantakäynnin perusteella tehtävien päätelmien perusteella.

Tehty Brysselissä 18 päivänä heinäkuuta 2011.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

C. ASHTON

---

(1)  EYVL L 317, 15.12.2000, s. 3.

1

(2)  EUVL L 287, 4.11.2010, s. 3.

2

(3)  EYVL L 317, 15.12.2000, s. 376.

3

(4)  EUVL L 214, 19.8.2009, s. 34.

4

---

LIITE

KIRJELUONNOS

Arvoisa Presidentti

Arvoisa Pääministeri

Euroopan unioni panee tyytyväisenä merkille Guinean tasavallan saavuttaman edistyksen perustuslaillisen järjestyksen palauttamisessa, mikä on seurausta erityisesti vuoden 2010 presidentinvaalien rauhanomaisesta päätökseen saattamisesta sekä laillisen presidentin ja siviilihallituksen virkaanastumisesta. Hiljattain päättyneet presidentinvaalit olivat ensimmäiset aidosti avoimet ja ehdokkaiden väliseen kilpailuun perustuneet vaalit Guinean tasavallan itsenäistymisen jälkeen, mikä merkitsee ratkaisevaa vaihetta demokraattiseen legitiimiyteen palaamisessa.

Teillä on nyt edessänne valtava haaste ohjata maanne vakauden ja talouskasvun polulle, ja olette tarttuneetkin siihen laatimalla kunnianhimoisen uudistusohjelman. Euroopan unionin neuvosto on tietoinen Guinean tasavallan kohtaamista taloudellisista ja sosiaalisista haasteista ja haluaa avustaa maatanne tässä viimeisessä mutta tärkeässä poliittisessa siirtymävaiheessa, minkä vuoksi se on päättänyt tarkistaa ehtoja, jotka koskevat Euroopan unionin ja Guinean tasavallan välisen yhteistyön uudelleen aloittamisen viimeistä vaihetta, mikä on kymmenettä Euroopan kehitysrahastoa (EKR) koskevan Guinean maakohtaisen strategia-asiakirjan ja maaohjelman allekirjoittaminen. Nämä kattavat Guinean tasavallan kanssa tehtävän yhteistyön vuoteen 2013 saakka.

Tämän päätöksen mukaisesti Euroopan unioni voi allekirjoittaa maakohtaisen strategia-asiakirjan ja maaohjelman Guinean tasavallan kanssa heti kun ne on saatu valmiiksi ja sen jälkeen kun Guinean viranomaiset ovat lähettäneet Euroopan unionille virallisen ilmoituksen, joka sisältää toimivaltaisten viranomaisten laatiman ja hyväksymän yksityiskohtaisen aikataulun, jossa esitetään ennen vuoden 2011 loppua järjestettävien parlamenttivaalien päivämäärä ja valmisteluvaiheet.

Maakohtaisen strategia-asiakirjan ja maaohjelman allekirjoittamisen jälkeen voidaan väestöä suoraan hyödyttäviä perussosiaalipalveluja varten tarkoitetut varat asettaa käyttöön. Lisäksi voidaan suorittaa mainituissa asiakirjoissa tarkoitettujen muiden hankkeiden ja ohjelmien sekä Euroopan investointipankin (EIB) mahdollisten uusien toimien (1) tekninen arviointi, mutta varoja ei voida suorittaa ennen kuin vapaat ja avoimet parlamenttivaalit on pidetty.

Euroopan unioni katsoo, että vaikka presidentinvaaleilla on perustavanlaatuinen merkitys siirtymisessä demokratiaan, parlamenttivaalit ja uuden demokraattisesti valitun kansalliskokouksen toiminnan aloittaminen ovat ratkaisevan tärkeitä demokratiaan siirtymisessä ja täysimääräisen demokraattisen kehyksen luomisessa. Euroopan unioni luottaa edelleen siihen, että parlamenttivaalit pidetään viimeistään vuoden 2011 viimeisellä neljänneksellä, kuten Guinean viranomaiset ovat ilmoittaneet, ja on valmis tukemaan vaalien järjestämistä taloudellisesti (ohjeellisella 5 miljoonan euron määrällä).

Euroopan unioni sitoutuu käymään Guinean hallituksen kanssa Cotonoun sopimuksen 8 artiklaan perustuvaa säännöllistä poliittista vuoropuhelua tuon sopimuksen keskeisiin osiin kuuluvista aiheista, erityisesti ihmisoikeuksista, demokraattisista periaatteista ja oikeusvaltioperiaatteesta sekä kansallisesta sovinnosta, rankaisemattomuuden lopettamisesta ja uudistuksista poliittisen, oikeudellisen ja talouden hallinnon sekä turvallisuuden aloilla.

Guinean tasavallan hallitus voi edelleen luottaa siihen, että Euroopan unioni tukee ja avustaa sitä sen kunnianhimoisissa pyrkimyksissä palata kestävän taloudellisen kasvun ja väestön hyvinvoinnin tielle.

Kunnioittavasti

Tehty Brysselissä ...

Euroopan unionin puolesta

...

LIITE

SITOUMUSTEN TOTEUTTAMISJÄRJESTYS

| Guinean sitoumukset | Euroopan unionin sitoumukset |
| --- | --- |
| 1. | Toimivaltaiset viranomaiset laativat ja hyväksyvät yksityiskohtaisen aikataulun (päivämäärä ja alustavat etenemisvaiheet/toimet) parlamenttivaalien järjestämiseksi ennen vuoden 2011 loppua |

Guinean sitoumukset

Euroopan unionin sitoumukset

1.

Toimivaltaiset viranomaiset laativat ja hyväksyvät yksityiskohtaisen aikataulun (päivämäärä ja alustavat etenemisvaiheet/toimet) parlamenttivaalien järjestämiseksi ennen vuoden 2011 loppua

| 1.1 | Kymmenennen EKR:n maakohtaisen strategia-asiakirjan/maaohjelman allekirjoittaminen heti, kun ohjelmasuunnittelu on saatu päätökseen |
| --- | --- |

1.1

Kymmenennen EKR:n maakohtaisen strategia-asiakirjan/maaohjelman allekirjoittaminen heti, kun ohjelmasuunnittelu on saatu päätökseen

| 1.2 | Tähän maakohtaiseen strategia-asiakirjaan/maaohjelmaan sisältyvien hankkeiden ja/tai ohjelmien tekninen arviointi |
| --- | --- |

1.2

Tähän maakohtaiseen strategia-asiakirjaan/maaohjelmaan sisältyvien hankkeiden ja/tai ohjelmien tekninen arviointi

| 1.3 | Varojen saattaminen käyttöön väestön välitöntä tukemista varten |
| --- | --- |

1.3

Varojen saattaminen käyttöön väestön välitöntä tukemista varten

| 2. | Vapaiden ja avointen parlamenttivaalien järjestäminen |
| --- | --- |

2.

Vapaiden ja avointen parlamenttivaalien järjestäminen

| 2.1 | Muiden kymmenenteen EKR:ään kuuluvien hankkeiden ja/tai ohjelmien rahoituspäätökset ja täytäntöönpano |
| --- | --- |

2.1

Muiden kymmenenteen EKR:ään kuuluvien hankkeiden ja/tai ohjelmien rahoituspäätökset ja täytäntöönpano

---

(1)  Tätä ei sovelleta väliaikaisiin velanhelpottamistoimiin, jotka EIB on jo aloittanut voimakkaasti velkaantuneita köyhiä maita koskevan aloitteen puitteessa, mukaan lukien EIB:n hallinnoimien Euroopan kehitysrahaston lainojen rästissä olevien maksujen poistaminen.

1

---

| 27.7.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 195/5 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 195/5

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS,

annettu 19 päivänä heinäkuuta 2011,

siviili-ilmailun turvallisuutta koskevan Euroopan yhteisön ja Kanadan välisen sopimuksen tekemisestä

(2011/466/EU)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 100 artiklan 2 kohdan ja 207 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan yhdessä sen 218 artiklan 6 kohdan a alakohdan ja 7 kohdan sekä 8 kohdan ensimmäisen alakohdan kanssa,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

ottaa huomioon Euroopan parlamentin hyväksynnän (1),

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komissio on neuvotellut unionin puolesta sopimuksen siviili-ilmailun turvallisuudesta Euroopan yhteisön ja Kanadan välillä (2), jäljempänä ’sopimus’, sen neuvoston päätöksen mukaisesti, jolla komissiolle annetaan lupa aloittaa neuvottelut. |
| --- | --- |

(1)

Komissio on neuvotellut unionin puolesta sopimuksen siviili-ilmailun turvallisuudesta Euroopan yhteisön ja Kanadan välillä (2), jäljempänä ’sopimus’, sen neuvoston päätöksen mukaisesti, jolla komissiolle annetaan lupa aloittaa neuvottelut.

| (2) | Neuvoston päätöksen 2009/469/EY (3) mukaisesti sopimus allekirjoitettiin unionin puolesta 6 päivänä toukokuuta 2009 sillä varauksella, että sopimus tehdään myöhemmin. |
| --- | --- |

(2)

Neuvoston päätöksen 2009/469/EY (3) mukaisesti sopimus allekirjoitettiin unionin puolesta 6 päivänä toukokuuta 2009 sillä varauksella, että sopimus tehdään myöhemmin.

| (3) | Lissabonin sopimuksen tultua voimaan 1 päivänä joulukuuta 2009 Euroopan unionin olisi ilmoitettava Kanadalle siitä, että Euroopan unioni on Euroopan yhteisön seuraaja. |
| --- | --- |

(3)

Lissabonin sopimuksen tultua voimaan 1 päivänä joulukuuta 2009 Euroopan unionin olisi ilmoitettava Kanadalle siitä, että Euroopan unioni on Euroopan yhteisön seuraaja.

| (4) | Sopimus olisi hyväksyttävä. |
| --- | --- |

(4)

Sopimus olisi hyväksyttävä.

| (5) | On tarpeen vahvistaa menettelyt, joiden mukaisesti unioni osallistuu sopimuksella perustettaviin yhteisiin elimiin ja joiden mukaisesti tehdään päätökset, jotka koskevat erityisesti sopimuksen ja sen liitteiden muuttamista, uusien liitteiden lisäämistä, yksittäisten liitteiden irtisanomista, neuvotteluja ja riitojenratkaisua sekä suojatoimenpiteiden hyväksymistä. |
| --- | --- |

(5)

On tarpeen vahvistaa menettelyt, joiden mukaisesti unioni osallistuu sopimuksella perustettaviin yhteisiin elimiin ja joiden mukaisesti tehdään päätökset, jotka koskevat erityisesti sopimuksen ja sen liitteiden muuttamista, uusien liitteiden lisäämistä, yksittäisten liitteiden irtisanomista, neuvotteluja ja riitojenratkaisua sekä suojatoimenpiteiden hyväksymistä.

| (6) | Jäsenvaltioiden olisi toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että niiden samaa asiaa koskevat kahdenväliset sopimukset Kanadan kanssa irtisanotaan päättymään tämän sopimuksen tullessa voimaan, |
| --- | --- |

(6)

Jäsenvaltioiden olisi toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että niiden samaa asiaa koskevat kahdenväliset sopimukset Kanadan kanssa irtisanotaan päättymään tämän sopimuksen tullessa voimaan,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Hyväksytään unionin puolesta Euroopan yhteisön ja Kanadan välinen sopimus siviili-ilmailun turvallisuudesta, jäljempänä ’sopimus’.

Sopimuksen teksti (4) on liitetty tähän päätökseen.

2 artikla

Neuvoston puheenjohtaja valtuutetaan nimeämään yksi tai useampi henkilö, jolla on oikeus antaa sopimuksen 16 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu ilmoitus sekä seuraava ilmoitus:

”Lissabonin sopimuksen tultua voimaan 1 päivänä joulukuuta 2009 Euroopan unioni on korvannut Euroopan yhteisön, jonka seuraaja se on, ja se käyttää mainitusta päivästä alkaen kaikkia Euroopan yhteisön oikeuksia ja ottaa vastatakseen kaikki Euroopan yhteisön velvoitteet. Sopimuksen tekstissä olevat viittaukset ”Euroopan yhteisöön” on siten tilanteen mukaan ymmärrettävä viittauksiksi ”Euroopan unioniin”.”

3 artikla

1.   Sopimuksen 9 artiklalla perustetussa sopimuspuolten sekakomiteassa unionia edustaa Euroopan komissio, jota avustaa Euroopan lentoturvallisuusvirasto yhdessä jäsenvaltioiden edustajina olevien ilmailuviranomaisten kanssa.

2.   Unionia edustaa sopimuksen liitteessä A olevassa 2 kohdassa tarkoitetussa hyväksyntää käsittelevässä alakohtaisessa sekakomiteassa ja sopimuksen liitteessä B olevassa 4 kohdassa tarkoitetussa huoltoa käsittelevässä alakohtaisessa sekakomiteassa Euroopan lentoturvallisuusvirasto, jota avustavat kussakin kokouksessa käsiteltäviin asioihin välittömästi osalliset ilmailuviranomaiset.

4 artikla

1.   Kuultuaan neuvoston nimittämää erityiskomiteaa komissio vahvistaa unionin kannan sopimuspuolten sekakomiteassa seuraavissa asioissa:

| — | sopimuksen 9 artiklan 3 kappaleessa määrätyn sopimuspuolten sekakomitean työjärjestyksen hyväksyminen tai muuttaminen. |
| --- | --- |

—

sopimuksen 9 artiklan 3 kappaleessa määrätyn sopimuspuolten sekakomitean työjärjestyksen hyväksyminen tai muuttaminen.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettua erityiskomiteaa kuultuaan ja ottaen sen lausunnon täysimääräisesti huomioon komissio voi toteuttaa seuraavat toimet:

| — | hyväksyä suojatoimenpiteitä sopimuksen 6 artiklan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

hyväksyä suojatoimenpiteitä sopimuksen 6 artiklan mukaisesti,

| — | pyytää neuvotteluja sopimuksen 15 artiklan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

pyytää neuvotteluja sopimuksen 15 artiklan mukaisesti,

| — | ryhtyä toimiin velvoitteiden noudattamisen keskeyttämiseksi sopimuksen 10 artiklan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ryhtyä toimiin velvoitteiden noudattamisen keskeyttämiseksi sopimuksen 10 artiklan mukaisesti,

| — | edellyttäen että komissio on esittänyt tosiasioita sekä aiottujen muutosten vaikutuksia ja toteutettavuutta koskevan perusteellisen analyysin, muuttaa sopimuksen liitteitä sopimuksen 16 artiklan 5 kohdan mukaisesti sikäli kuin aiotut muutokset ovat yhdenmukaisia unionin asianomaisten säädösten kanssa eivätkä edellytä niiden muuttamista, |
| --- | --- |

—

edellyttäen että komissio on esittänyt tosiasioita sekä aiottujen muutosten vaikutuksia ja toteutettavuutta koskevan perusteellisen analyysin, muuttaa sopimuksen liitteitä sopimuksen 16 artiklan 5 kohdan mukaisesti sikäli kuin aiotut muutokset ovat yhdenmukaisia unionin asianomaisten säädösten kanssa eivätkä edellytä niiden muuttamista,

| — | poistaa yksittäisiä liitteitä sopimuksen 16 artiklan 3 ja 5 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

poistaa yksittäisiä liitteitä sopimuksen 16 artiklan 3 ja 5 kohdan mukaisesti,

| — | ryhtyä muihin sopimuksen mukaisiin sopimuspuolen toimiin tämän artiklan 3 kohtaa ja unionin oikeutta noudattaen. |
| --- | --- |

—

ryhtyä muihin sopimuksen mukaisiin sopimuspuolen toimiin tämän artiklan 3 kohtaa ja unionin oikeutta noudattaen.

3.   Neuvosto päättää määräenemmistöllä komission ehdotuksesta ja perussopimuksen mukaisesti kaikista muista sopimukseen tehtävistä muutoksista, jotka eivät kuulu tämän artiklan 2 kohdan soveltamisalaan.

5 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

Tehty Brysselissä 19 päivänä heinäkuuta 2011.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

M. SAWICKI

---

(1)  Hyväksytty 23. kesäkuuta 2011.

1

(2)  EUVL L 153, 17.6.2009, s. 11.

2

(3)  EUVL L 153, 17.6.2009, s. 10.

3

(4)  Sopimuksen teksti on julkaistu virallisessa lehdessä (EUVL L 153, 17.6.2009, s. 11) yhdessä allekirjoittamista koskevan päätöksen kanssa.

4

---

| 27.7.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 195/7 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 195/7

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS,

annettu 19 päivänä heinäkuuta 2011,

henkilöiden vapaasta liikkuvuudesta tehdyn Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Sveitsin valaliiton sopimuksen 14 artiklalla perustetussa EU:n ja Sveitsin sekakomiteassa omaksuttavasta Euroopan unionin kannasta sopimuksen liitteen III (ammattipätevyyksien vastavuoroinen tunnustaminen) korvaamiseen

(2011/467/EU)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 218 artiklan 9 kohdan yhdessä sen 46, 53 ja 62 artiklan kanssa,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Sveitsin valaliiton sopimus henkilöiden vapaasta liikkuvuudesta, jäljempänä ’sopimus’, joka allekirjoitettiin 21 päivänä kesäkuuta 1999, tuli voimaan 1 päivänä kesäkuuta 2002. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Sveitsin valaliiton sopimus henkilöiden vapaasta liikkuvuudesta, jäljempänä ’sopimus’, joka allekirjoitettiin 21 päivänä kesäkuuta 1999, tuli voimaan 1 päivänä kesäkuuta 2002.

| (2) | Sopimuksen 14 artiklalla perustetaan sekakomitea. Sopimuksen 18 artiklan mukaan mainittu sekakomitea päättää muun muassa sopimuksen liitteeseen III (ammattipätevyyksien vastavuoroinen tunnustaminen) tehtävistä muutoksista. |
| --- | --- |

(2)

Sopimuksen 14 artiklalla perustetaan sekakomitea. Sopimuksen 18 artiklan mukaan mainittu sekakomitea päättää muun muassa sopimuksen liitteeseen III (ammattipätevyyksien vastavuoroinen tunnustaminen) tehtävistä muutoksista.

| (3) | Jotta EU:n säädöksiä sovellettaisiin edelleen johdonmukaisesti ja asianmukaisella tavalla ja jotta vältettäisiin hallinnolliset ja mahdolliset oikeudelliset ongelmat, sopimuksen liitettä III olisi muutettava lisäämällä siihen EU:n uudet säädökset, joihin sopimuksessa ei nykyisellään viitata. |
| --- | --- |

(3)

Jotta EU:n säädöksiä sovellettaisiin edelleen johdonmukaisesti ja asianmukaisella tavalla ja jotta vältettäisiin hallinnolliset ja mahdolliset oikeudelliset ongelmat, sopimuksen liitettä III olisi muutettava lisäämällä siihen EU:n uudet säädökset, joihin sopimuksessa ei nykyisellään viitata.

| (4) | Sopimuksen liite III olisi selkeyden ja järkeistämisen vuoksi konsolidoitava ja korvattava uudella liitteellä. |
| --- | --- |

(4)

Sopimuksen liite III olisi selkeyden ja järkeistämisen vuoksi konsolidoitava ja korvattava uudella liitteellä.

| (5) | Unionin kannan EU:n ja Sveitsin sekakomiteassa olisi näin ollen perustuttava tähän päätökseen liitettyyn päätösluonnokseen, |
| --- | --- |

(5)

Unionin kannan EU:n ja Sveitsin sekakomiteassa olisi näin ollen perustuttava tähän päätökseen liitettyyn päätösluonnokseen,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Henkilöiden vapaasta liikkuvuudesta tehdyn Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Sveitsin valaliiton sopimuksen 14 artiklalla perustetussa EU:n ja Sveitsin sekakomiteassa ilmaistava Euroopan unionin kanta, joka koskee liitteen III (ammattipätevyyksien vastavuoroinen tunnustaminen) korvaamista, perustuu tähän päätökseen liitettyyn EU:n ja Sveitsin sekakomitean päätösluonnokseen.

2 artikla

EU:n ja Sveitsin sekakomitean päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

3 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

Tehty Brysselissä 19 päivänä heinäkuuta 2011.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

M. SAWICKI

---

LUONNOS

EU:n JA SVEITSIN SEKAKOMITEAN PÄÄTÖS N:o .../2011,

Henkilöiden vapaasta liikkuvuudesta tehdyn Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Sveitsin valaliiton sopimuksen 14 artiklalla perustetun

annettu ...,

ammattipätevyyksien vastavuoroista tunnustamista koskevan sopimuksen liitteen III (ammattipätevyyksien vastavuoroinen tunnustaminen) korvaamisesta

SEKAKOMITEA, joka

ottaa huomioon henkilöiden vapaasta liikkuvuudesta tehdyn Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Sveitsin valaliiton sopimuksen (1), jäljempänä ’sopimus’, ja erityisesti sen 14 ja 18 artiklan,

ottaa huomioon Bulgarian tasavallan ja Romanian osallistumisesta niiden Euroopan unioniin liittymisen johdosta sopimuspuolina sopimukseen liitettävän pöytäkirjan (2), ja erityisesti sen 4 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Sopimus allekirjoitettiin 21 päivänä kesäkuuta 1999, ja se tuli voimaan 1 päivänä kesäkuuta 2002. |
| --- | --- |

(1)

Sopimus allekirjoitettiin 21 päivänä kesäkuuta 1999, ja se tuli voimaan 1 päivänä kesäkuuta 2002.

| (2) | Liitettä III (ammattipätevyyksien vastavuoroinen tunnustaminen) on muutettu viimeksi EU:n ja Sveitsin sekakomitean päätöksellä N:o 1/2004 (3), ja se olisi saatettava ajan tasalle vuodesta 2004 alkaen annettujen Euroopan unionin (EU) uusien säädösten, etenkin ammattipätevyyden tunnustamisesta 7 päivänä syyskuuta 2005 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2005/36/EY (4) huomioon ottamiseksi. |
| --- | --- |

(2)

Liitettä III (ammattipätevyyksien vastavuoroinen tunnustaminen) on muutettu viimeksi EU:n ja Sveitsin sekakomitean päätöksellä N:o 1/2004 (3), ja se olisi saatettava ajan tasalle vuodesta 2004 alkaen annettujen Euroopan unionin (EU) uusien säädösten, etenkin ammattipätevyyden tunnustamisesta 7 päivänä syyskuuta 2005 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2005/36/EY (4) huomioon ottamiseksi.

| (3) | Sopimuksen liitettä III olisi mukautettava Bulgarian tasavallan ja Romanian 1 päivänä tammikuuta 2007 tapahtuneen EU:hun liittymisen huomioon ottamiseksi. |
| --- | --- |

(3)

Sopimuksen liitettä III olisi mukautettava Bulgarian tasavallan ja Romanian 1 päivänä tammikuuta 2007 tapahtuneen EU:hun liittymisen huomioon ottamiseksi.

| (4) | Selkeyden ja järkeistämisen vuoksi sopimuksen liite III olisi konsolidoitava ja korvattava uudella liitteellä. |
| --- | --- |

(4)

Selkeyden ja järkeistämisen vuoksi sopimuksen liite III olisi konsolidoitava ja korvattava uudella liitteellä.

| (5) | Sveitsi säätää lääkäreiden vapaan liikkuvuuden sekä heidän tutkintotodistustensa, todistustensa ja muiden muodollista kelpoisuutta osoittavien asiakirjojensa vastavuoroisen tunnustamisen helpottamisesta 5 päivänä huhtikuuta 1993 annetun neuvoston direktiivin 93/16/ETY (5) ja direktiivin 2005/36/EY mukaisesti yhdestä yleislääkärin ammattipätevyydestä ja yhdestä yleislääkärin ammattinimikkeestä, joka on kaikkien jo ammattia harjoittavien ja tulevien yleislääkärien yleislääkärien osalta sama. |
| --- | --- |

(5)

Sveitsi säätää lääkäreiden vapaan liikkuvuuden sekä heidän tutkintotodistustensa, todistustensa ja muiden muodollista kelpoisuutta osoittavien asiakirjojensa vastavuoroisen tunnustamisen helpottamisesta 5 päivänä huhtikuuta 1993 annetun neuvoston direktiivin 93/16/ETY (5) ja direktiivin 2005/36/EY mukaisesti yhdestä yleislääkärin ammattipätevyydestä ja yhdestä yleislääkärin ammattinimikkeestä, joka on kaikkien jo ammattia harjoittavien ja tulevien yleislääkärien yleislääkärien osalta sama.

| (6) | Direktiivin 2005/36/EY tehokkaan soveltamisen varmistamiseksi sopimuspuolten välillä komissio jatkaa läheistä yhteistyötä Sveitsin kanssa ja erityisesti jatkaa huolehtimista asianmukaisista neuvotteluista sveitsiläisten asiantuntijoiden kanssa, |
| --- | --- |

(6)

Direktiivin 2005/36/EY tehokkaan soveltamisen varmistamiseksi sopimuspuolten välillä komissio jatkaa läheistä yhteistyötä Sveitsin kanssa ja erityisesti jatkaa huolehtimista asianmukaisista neuvotteluista sveitsiläisten asiantuntijoiden kanssa,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Korvataan sopimuksen liite III (ammattipätevyyksien vastavuoroinen tunnustaminen) tämän päätöksen liitteessä olevalla tekstillä.

2 artikla

Sveitsi soveltaa rajoituksetta direktiivissä 2005/36/EY säädettyjä saavutettuja oikeuksia tässä päätöksessä ja sen liitteessä säädetyin edellytyksin.

3 artikla

Tämä päätös on tehty bulgarian, englannin, espanjan, hollannin, italian, kreikan, latvian, liettuan, maltan, portugalin, puolan, ranskan, romanian, ruotsin, saksan, slovakin, sloveenin, suomen, tšekin, tanskan, unkarin ja viron kielillä, ja jokainen teksti on yhtä todistusvoimainen.

4 artikla

Tämä päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona Sveitsi ilmoittaa tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi toteuttamiensa sisäisten menettelyjensä loppuunsaattamisesta.

Sitä sovelletaan väliaikaisesti sen hyväksymistä seuraavan toisen kuukauden ensimmäisestä päivästä, lukuun ottamatta direktiivin 2005/36/EY II osastoa, jota sovelletaan tämän päätöksen voimaantulopäivästä.

Jos ensimmäisessä kohdassa tarkoitettua ilmoitusta ei ole tehty 24 kuukauden kuluessa tämän päätöksen hyväksymisestä, tämä päätös raukeaa.

Tehty Brysselissä ...

Sekakomitean puolesta

Puheenjohtaja

Sihteerit

---

(1)  EYVL L 114, 30.4.2002, s. 6.

1

(2)  EUVL L 124, 20.5.2009, s. 53.

2

(3)  EUVL L 352, 27.11.2004, s. 129.

3

(4)  EUVL L 255, 30.9.2005, s. 22.

4

(5)  EYVL L 165, 7.7.1993, s. 1.

5

LIITE

”LIITE III

AMMATTIPÄTEVYYKSIEN VASTAVUOROINEN TUNNUSTAMINEN

(Tutkintotodistukset, todistukset ja muut asiakirjat)

| 1. | Sopimuspuolet sopivat soveltavansa keskenään ammattipätevyyksien vastavuoroisen tunnustamisen alalla Euroopan unionin (EU) säädöksiä ja tiedonantoja, joihin viitataan tämän liitteen A-jaksossa, sopimuksen soveltamisalan mukaisesti. |
| --- | --- |

1.

Sopimuspuolet sopivat soveltavansa keskenään ammattipätevyyksien vastavuoroisen tunnustamisen alalla Euroopan unionin (EU) säädöksiä ja tiedonantoja, joihin viitataan tämän liitteen A-jaksossa, sopimuksen soveltamisalan mukaisesti.

| 2. | Ellei toisin mainita, ilmaisun ’jäsenvaltio(t)’, joka esiintyy säädöksissä, joihin viitataan tämän liitteen A-jaksossa, katsotaan tarkoittavan EU:n kyseisten säädösten piirissä olevien valtioiden lisäksi Sveitsiä. |
| --- | --- |

2.

Ellei toisin mainita, ilmaisun ’jäsenvaltio(t)’, joka esiintyy säädöksissä, joihin viitataan tämän liitteen A-jaksossa, katsotaan tarkoittavan EU:n kyseisten säädösten piirissä olevien valtioiden lisäksi Sveitsiä.

| 3. | Tämän liitteen soveltamisessa sopimuspuolet ottavat huomioon EU:n säädökset, joihin viitataan tämän liitteen B-jaksossa. |
| --- | --- |

3.

Tämän liitteen soveltamisessa sopimuspuolet ottavat huomioon EU:n säädökset, joihin viitataan tämän liitteen B-jaksossa.

A-JAKSO:   SÄÄDÖKSET, JOIHIN VIITATAAN

| 1a. | 32005 L 0036: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2005/36/EY, annettu 7 päivänä syyskuuta 2005, ammattipätevyyden tunnustamisesta (EUVL L 255, 30.9.2005, s. 22),
  sellaisena kuin se on muutettuna seuraavilla:






  — | Neuvoston direktiivi 2006/100/EY, annettu 20 päivänä marraskuuta 2006, tiettyjen direktiivien mukauttamisesta henkilöiden vapaan liikkuvuuden alalla Bulgarian ja Romanian liittymisen johdosta (EUVL L 363, 20.12.2006, s. 141), |
| --- | --- | --- |

1a.

32005 L 0036: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2005/36/EY, annettu 7 päivänä syyskuuta 2005, ammattipätevyyden tunnustamisesta (EUVL L 255, 30.9.2005, s. 22),

sellaisena kuin se on muutettuna seuraavilla:

—

Neuvoston direktiivi 2006/100/EY, annettu 20 päivänä marraskuuta 2006, tiettyjen direktiivien mukauttamisesta henkilöiden vapaan liikkuvuuden alalla Bulgarian ja Romanian liittymisen johdosta (EUVL L 363, 20.12.2006, s. 141),

| — | Komission asetus (EY) N:o 1430/2007, annettu 5 päivänä joulukuuta 2007, ammattitutkintojen tunnustamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2005/36/EY liitteiden II ja III muuttamisesta (EUVL L 320, 6.12.2007, s. 3), |
| --- | --- |

—

Komission asetus (EY) N:o 1430/2007, annettu 5 päivänä joulukuuta 2007, ammattitutkintojen tunnustamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2005/36/EY liitteiden II ja III muuttamisesta (EUVL L 320, 6.12.2007, s. 3),

| — | Komission asetus (EY) N:o 755/2008, annettu 31 päivänä heinäkuuta 2008, ammattipätevyyden tunnustamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2005/36/EY liitteen II muuttamisesta (EUVL L 205, 1.8.2008, s. 10), |
| --- | --- |

—

Komission asetus (EY) N:o 755/2008, annettu 31 päivänä heinäkuuta 2008, ammattipätevyyden tunnustamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2005/36/EY liitteen II muuttamisesta (EUVL L 205, 1.8.2008, s. 10),

| — | Komission asetus (EY) N:o 279/2009, annettu 6 päivänä huhtikuuta 2009, ammattipätevyyden tunnustamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2005/36/EY liitteen II muuttamisesta (EUVL L 93, 7.4.2009, s. 11), |
| --- | --- |

—

Komission asetus (EY) N:o 279/2009, annettu 6 päivänä huhtikuuta 2009, ammattipätevyyden tunnustamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2005/36/EY liitteen II muuttamisesta (EUVL L 93, 7.4.2009, s. 11),

| — | Komission asetus (EU) N:o 213/2011, annettu 3 päivänä maaliskuuta 2011, ammattipätevyyden tunnustamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2005/36/EY liitteiden II ja V muuttamisesta (EUVL L 59, 4.3.2011, s. 4), |
| --- | --- |

—

Komission asetus (EU) N:o 213/2011, annettu 3 päivänä maaliskuuta 2011, ammattipätevyyden tunnustamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2005/36/EY liitteiden II ja V muuttamisesta (EUVL L 59, 4.3.2011, s. 4),

| — | Tiedonanto – Ilmoitus arkkitehtuurin alan tutkinnoista (EUVL C 332, 30.12.2006, s. 35), |
| --- | --- |

—

Tiedonanto – Ilmoitus arkkitehtuurin alan tutkinnoista (EUVL C 332, 30.12.2006, s. 35),

| — | Ilmoitus arkkitehtuurin alan tutkinnoista (EUVL C 148, 24.6.2006, s. 34), |
| --- | --- |

—

Ilmoitus arkkitehtuurin alan tutkinnoista (EUVL C 148, 24.6.2006, s. 34),

| — | Tiedonanto – Ilmoitus arkkitehtuurin alan tutkinnoista (EUVL C 3, 6.1.2006, s. 12), |
| --- | --- |

—

Tiedonanto – Ilmoitus arkkitehtuurin alan tutkinnoista (EUVL C 3, 6.1.2006, s. 12),

| — | Komission tiedonanto – Tiedonanto – Ilmoitus erikoishammaslääkärin tutkintonimikkeistä (EUVL C 165, 19.7.2007, s. 18), |
| --- | --- |

—

Komission tiedonanto – Tiedonanto – Ilmoitus erikoishammaslääkärin tutkintonimikkeistä (EUVL C 165, 19.7.2007, s. 18),

| — | Komission tiedonanto – Tiedonanto – Ilmoitus erikois- ja yleislääkärin muodollista kelpoisuutta osoittavista asiakirjoista (EUVL C 165, 19.7.2007, s. 13), |
| --- | --- |

—

Komission tiedonanto – Tiedonanto – Ilmoitus erikois- ja yleislääkärin muodollista kelpoisuutta osoittavista asiakirjoista (EUVL C 165, 19.7.2007, s. 13),

| — | Komission tiedonanto – Ilmoitus erikoislääkäreiden, yleissairaanhoidosta vastaavien sairaanhoitajien, erikoishammaslääkärien, kätilöiden ja arkkitehtien muodollista pätevyyttä osoittavista asiakirjoista (EUVL C 137, 4.6.2008, s. 8), |
| --- | --- |

—

Komission tiedonanto – Ilmoitus erikoislääkäreiden, yleissairaanhoidosta vastaavien sairaanhoitajien, erikoishammaslääkärien, kätilöiden ja arkkitehtien muodollista pätevyyttä osoittavista asiakirjoista (EUVL C 137, 4.6.2008, s. 8),

| — | Ilmoitus – Muodollista pätevyyttä osoittavat asiakirjat – Ammattipätevyyden tunnustamisesta annettu direktiivi 2005/36/EY (liite V) (EUVL C 322, 17.12.2008, s. 3), |
| --- | --- |

—

Ilmoitus – Muodollista pätevyyttä osoittavat asiakirjat – Ammattipätevyyden tunnustamisesta annettu direktiivi 2005/36/EY (liite V) (EUVL C 322, 17.12.2008, s. 3),

| — | Komission tiedonanto – Ilmoitus direktiivin 2005/36/EY liitteessä I tarkoitetuista ammatillisista yhdistyksistä ja järjestöistä, jotka täyttävät direktiivin 3 artiklan 2 kohdan edellytykset (EUVL C 111, 15.5.2009, s. 1), |
| --- | --- |

—

Komission tiedonanto – Ilmoitus direktiivin 2005/36/EY liitteessä I tarkoitetuista ammatillisista yhdistyksistä ja järjestöistä, jotka täyttävät direktiivin 3 artiklan 2 kohdan edellytykset (EUVL C 111, 15.5.2009, s. 1),

| — | Komission tiedonanto – Ilmoitus – muodollista pätevyyttä osoittavat asiakirjat – ammattipätevyyden tunnustamisesta annettu direktiivi 2005/36/EY (liite V) (EUVL C 114, 19.5.2009, s. 1), |
| --- | --- |

—

Komission tiedonanto – Ilmoitus – muodollista pätevyyttä osoittavat asiakirjat – ammattipätevyyden tunnustamisesta annettu direktiivi 2005/36/EY (liite V) (EUVL C 114, 19.5.2009, s. 1),

| — | Komission tiedonanto – Ilmoitus – muodollista pätevyyttä osoittavat asiakirjat – ammattipätevyyden tunnustamisesta annettu direktiivi 2005/36/EY (liite V) (EUVL C 279, 19.11.2009, s. 1), |
| --- | --- |

—

Komission tiedonanto – Ilmoitus – muodollista pätevyyttä osoittavat asiakirjat – ammattipätevyyden tunnustamisesta annettu direktiivi 2005/36/EY (liite V) (EUVL C 279, 19.11.2009, s. 1),

| — | Komission tiedonanto – Ilmoitus – muodollista pätevyyttä osoittavat asiakirjat – ammattipätevyyden tunnustamisesta annettu direktiivi 2005/36/EY (liite V) (EUVL C 129, 19.5.2010, s. 3), |
| --- | --- |

—

Komission tiedonanto – Ilmoitus – muodollista pätevyyttä osoittavat asiakirjat – ammattipätevyyden tunnustamisesta annettu direktiivi 2005/36/EY (liite V) (EUVL C 129, 19.5.2010, s. 3),

| — | Komission tiedonanto – Ilmoitus muodollista pätevyyttä osoittavat asiakirjat – ammattipätevyyden tunnustamisesta annettu direktiivi 2005/36/EY (liite V) (EUVL C 337, 14.12.2010, s. 10), |
| --- | --- |

—

Komission tiedonanto – Ilmoitus muodollista pätevyyttä osoittavat asiakirjat – ammattipätevyyden tunnustamisesta annettu direktiivi 2005/36/EY (liite V) (EUVL C 337, 14.12.2010, s. 10),

| — | Oikaisu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviin 2005/36/EY, annettu 7 päivänä syyskuuta 2005, ammattipätevyyden tunnustamisesta (EUVL L 271, 16.10.2007, s. 18), |
| --- | --- |

—

Oikaisu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviin 2005/36/EY, annettu 7 päivänä syyskuuta 2005, ammattipätevyyden tunnustamisesta (EUVL L 271, 16.10.2007, s. 18),

| — | Oikaisu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviin 2005/36/EY, annettu 7 päivänä syyskuuta 2005, ammattipätevyyden tunnustamisesta (EUVL L 93, 4.4.2008, s. 28). |
| --- | --- |

—

Oikaisu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviin 2005/36/EY, annettu 7 päivänä syyskuuta 2005, ammattipätevyyden tunnustamisesta (EUVL L 93, 4.4.2008, s. 28).

| b. | Tätä sopimusta sovellettaessa direktiiviä 2005/36/EY mukautetaan seuraavasti:






  1. | Seuraavissa direktiivin artikloissa säädettyjä menettelyjä ei sovelleta sopimuspuolten välillä:






  — | 3 artiklan 2 kohdan kolmas alakohta – direktiivin liitteen I ajantasaistamismenettely, |
| --- | --- | --- | --- |

b.

Tätä sopimusta sovellettaessa direktiiviä 2005/36/EY mukautetaan seuraavasti:

1.

Seuraavissa direktiivin artikloissa säädettyjä menettelyjä ei sovelleta sopimuspuolten välillä:

—

3 artiklan 2 kohdan kolmas alakohta – direktiivin liitteen I ajantasaistamismenettely,

| — | 11 artiklan c kohdan ii alakohdan viimeinen virke – direktiivin liitteen II ajantasaistamismenettely, |
| --- | --- |

—

11 artiklan c kohdan ii alakohdan viimeinen virke – direktiivin liitteen II ajantasaistamismenettely,

| — | 13 artiklan 2 kohdan kolmas alakohta – direktiivin liitteen III ajantasaistamismenettely, |
| --- | --- |

—

13 artiklan 2 kohdan kolmas alakohta – direktiivin liitteen III ajantasaistamismenettely,

| — | 14 artiklan 2 kohdan toinen ja kolmas alakohta – menettely siinä tapauksessa, että sovelletaan poikkeusta muuttajalle annettavaan mahdollisuuteen valita sopeutumisajan ja kelpoisuuskokeen välillä, |
| --- | --- |

—

14 artiklan 2 kohdan toinen ja kolmas alakohta – menettely siinä tapauksessa, että sovelletaan poikkeusta muuttajalle annettavaan mahdollisuuteen valita sopeutumisajan ja kelpoisuuskokeen välillä,

| — | 15 artiklan 2 ja 5 kohta – menettely yhteisten vähimmäisvaatimusten hyväksymiseksi tai kumoamiseksi, |
| --- | --- |

—

15 artiklan 2 ja 5 kohta – menettely yhteisten vähimmäisvaatimusten hyväksymiseksi tai kumoamiseksi,

| — | 20 artikla – menettely direktiivin liitteen IV muuttamiseksi, |
| --- | --- |

—

20 artikla – menettely direktiivin liitteen IV muuttamiseksi,

| — | 21 artiklan 6 kohdan toinen alakohta – menettely tietojen ja taitojen päivittämiseksi, |
| --- | --- |

—

21 artiklan 6 kohdan toinen alakohta – menettely tietojen ja taitojen päivittämiseksi,

| — | 21 artiklan 7 kohta – menettely direktiivin liitteen V ajantasaistamiseksi, |
| --- | --- |

—

21 artiklan 7 kohta – menettely direktiivin liitteen V ajantasaistamiseksi,

| — | 25 artiklan 5 kohta – menettely erikoislääkärin koulutuksen vähimmäiskestojen ajantasaistamiseksi, |
| --- | --- |

—

25 artiklan 5 kohta – menettely erikoislääkärin koulutuksen vähimmäiskestojen ajantasaistamiseksi,

| — | 26 artiklan toinen kohta – menettely uusien lääketieteen erikoisalojen lisäämiseksi |
| --- | --- |

—

26 artiklan toinen kohta – menettely uusien lääketieteen erikoisalojen lisäämiseksi

| — | 31 artiklan 2 kohdan toinen alakohta – menettely yleissairaanhoidosta vastaavan sairaanhoitajan koulutuksen ajantasaistamiseksi, |
| --- | --- |

—

31 artiklan 2 kohdan toinen alakohta – menettely yleissairaanhoidosta vastaavan sairaanhoitajan koulutuksen ajantasaistamiseksi,

| — | 34 artiklan 2 kohdan toinen alakohta – menettely hammaslääkärin koulutuksen ajantasaistamiseksi, |
| --- | --- |

—

34 artiklan 2 kohdan toinen alakohta – menettely hammaslääkärin koulutuksen ajantasaistamiseksi,

| — | 35 artiklan 2 kohdan kolmas alakohta – menettely hammaslääkärin erikoistumiskoulutuksen vähimmäiskestojen ajantasaistamiseksi, |
| --- | --- |

—

35 artiklan 2 kohdan kolmas alakohta – menettely hammaslääkärin erikoistumiskoulutuksen vähimmäiskestojen ajantasaistamiseksi,

| — | 38 artiklan 1 kohdan toinen alakohta – menettely eläinlääkärin koulutuksen ajantasaistamiseksi, |
| --- | --- |

—

38 artiklan 1 kohdan toinen alakohta – menettely eläinlääkärin koulutuksen ajantasaistamiseksi,

| — | 40 artiklan 1 kohdan kolmas alakohta – menettely kätilön koulutuksen ajantasaistamiseksi, |
| --- | --- |

—

40 artiklan 1 kohdan kolmas alakohta – menettely kätilön koulutuksen ajantasaistamiseksi,

| — | 44 artiklan 2 kohdan toinen alakohta – menettely proviisorin koulutuksen ajantasaistamiseksi, |
| --- | --- |

—

44 artiklan 2 kohdan toinen alakohta – menettely proviisorin koulutuksen ajantasaistamiseksi,

| — | 46 artiklan 2 kohta – menettely tietojen ja taitojen ajantasaistamiseksi arkkitehtien osalta, |
| --- | --- |

—

46 artiklan 2 kohta – menettely tietojen ja taitojen ajantasaistamiseksi arkkitehtien osalta,

| — | 61 artikla – poikkeuslauseke. |
| --- | --- |

—

61 artikla – poikkeuslauseke.

| 2. | Direktiivin 56 artiklan 3 ja 4 kohtaa sovelletaan seuraavasti:
  Komissio ilmoittaa Sveitsin nimeämistä toimivaltaisista viranomaisista ja yhteensovittamisesta vastaavasta henkilöstä jäsenvaltioille, kun Sveitsi on ilmoittanut niistä komissiolle ja toimittanut tiedoista jäljennöksen sekakomitealle. |
| --- | --- |

2.

Direktiivin 56 artiklan 3 ja 4 kohtaa sovelletaan seuraavasti:

Komissio ilmoittaa Sveitsin nimeämistä toimivaltaisista viranomaisista ja yhteensovittamisesta vastaavasta henkilöstä jäsenvaltioille, kun Sveitsi on ilmoittanut niistä komissiolle ja toimittanut tiedoista jäljennöksen sekakomitealle.

| 3. | Direktiivin 57 artiklan toista kohtaa sovelletaan seuraavasti:
  Sveitsin nimeämä yhteensovittamisesta vastaava henkilö huolehtii ilmoittamisesta komissiolle ja toimittaa tiedoista jäljennöksen sekakomitealle. |
| --- | --- |

3.

Direktiivin 57 artiklan toista kohtaa sovelletaan seuraavasti:

Sveitsin nimeämä yhteensovittamisesta vastaava henkilö huolehtii ilmoittamisesta komissiolle ja toimittaa tiedoista jäljennöksen sekakomitealle.

| 4. | Direktiivin 63 artiklaa ei sovelleta. Sveitsin direktiivin 2005/36/EY 56 artiklan mukaisesti nimeämä sveitsiläinen yhteensovittamisesta vastaava henkilö ilmoittaa kuitenkin komissiolle ja 1a kohdassa tarkoitettujen säädösten ja tiedonantojen perusteella hyväksytystä lainsäädännöstä ja toimittaa tiedoista jäljennöksen sekakomitealle. Direktiivin 58 ja 64 artiklaa ei sovelleta. |
| --- | --- |

4.

Direktiivin 63 artiklaa ei sovelleta. Sveitsin direktiivin 2005/36/EY 56 artiklan mukaisesti nimeämä sveitsiläinen yhteensovittamisesta vastaava henkilö ilmoittaa kuitenkin komissiolle ja 1a kohdassa tarkoitettujen säädösten ja tiedonantojen perusteella hyväksytystä lainsäädännöstä ja toimittaa tiedoista jäljennöksen sekakomitealle. Direktiivin 58 ja 64 artiklaa ei sovelleta.

| c. | Lisätään direktiivin liitteessä II olevaan 1 kohtaan teksti seuraavasti:
  ”Sveitsissä:






  — | Opticien diplômé, diplomierter Augenoptiker, ottico diplomato (optikko, jolla on liittovaltion tutkintotodistus korkeammasta ammatillisesta koulutuksesta)
  Koulutus kestää vähintään 17 vuotta, ja siihen sisältyy vähintään yhdeksän vuoden peruskoulutus, neljän vuoden ammattikoulutus ja koulutus, joka on annettu osittain työpaikalla ja osittain ammatillisessa oppilaitoksessa, ja tämän jälkeen suoritettu neljän vuoden oppisopimuskoulutus tai työssäoppimisjakso, josta kaksi vuotta voidaan suorittaa osallistumalla täysipäiväiseen yksityiskoulutukseen, ja lopuksi korkeampi ammattitaidon arviointitesti. Koulutus oikeuttaa tutkinnon haltijan sovittamaan piilolinssejä tai tekemään näöntarkastuksia joko itsenäisesti tai palkattuna työntekijänä. |
| --- | --- | --- |

c.

Lisätään direktiivin liitteessä II olevaan 1 kohtaan teksti seuraavasti:

”Sveitsissä:

—

Opticien diplômé, diplomierter Augenoptiker, ottico diplomato (optikko, jolla on liittovaltion tutkintotodistus korkeammasta ammatillisesta koulutuksesta)

Koulutus kestää vähintään 17 vuotta, ja siihen sisältyy vähintään yhdeksän vuoden peruskoulutus, neljän vuoden ammattikoulutus ja koulutus, joka on annettu osittain työpaikalla ja osittain ammatillisessa oppilaitoksessa, ja tämän jälkeen suoritettu neljän vuoden oppisopimuskoulutus tai työssäoppimisjakso, josta kaksi vuotta voidaan suorittaa osallistumalla täysipäiväiseen yksityiskoulutukseen, ja lopuksi korkeampi ammattitaidon arviointitesti. Koulutus oikeuttaa tutkinnon haltijan sovittamaan piilolinssejä tai tekemään näöntarkastuksia joko itsenäisesti tai palkattuna työntekijänä.

| — | Audioprothésiste avec brevet fédéral, Hörgeräte-Akustiker mit eidg. Fachausweis, audioprotesista con attestato professionale federale (kuulokojeteknikko, jolla on liittovaltion ylempi tutkintotodistus korkeammasta ammatillisesta koulutuksesta)
  Koulutus kestää vähintään 15 vuotta, ja siihen sisältyy vähintään yhdeksän vuoden peruskoulutus, vähintään kolmen vuoden ammattikoulutus ja koulutus, joka on annettu osittain työpaikalla ja osittain ammatillisessa oppilaitoksessa, ja tämän jälkeen suoritettu kolmen vuoden oppisopimuskoulutus tai työssäoppimisjakso, mukaan lukien yksityiskoulutus, ja lopuksi ammattitaidon arviointitesti. Koulutus oikeuttaa tutkinnon haltijan harjoittamaan kyseistä ammattia joko itsenäisesti tai palkattuna työntekijänä. |
| --- | --- |

—

Audioprothésiste avec brevet fédéral, Hörgeräte-Akustiker mit eidg. Fachausweis, audioprotesista con attestato professionale federale (kuulokojeteknikko, jolla on liittovaltion ylempi tutkintotodistus korkeammasta ammatillisesta koulutuksesta)

Koulutus kestää vähintään 15 vuotta, ja siihen sisältyy vähintään yhdeksän vuoden peruskoulutus, vähintään kolmen vuoden ammattikoulutus ja koulutus, joka on annettu osittain työpaikalla ja osittain ammatillisessa oppilaitoksessa, ja tämän jälkeen suoritettu kolmen vuoden oppisopimuskoulutus tai työssäoppimisjakso, mukaan lukien yksityiskoulutus, ja lopuksi ammattitaidon arviointitesti. Koulutus oikeuttaa tutkinnon haltijan harjoittamaan kyseistä ammattia joko itsenäisesti tai palkattuna työntekijänä.

| — | Bottier-orthopédiste diplômé, diplomierter Orthopädie-Schuhmachermeister, calzolaio ortopedico diplomato (erityisjalkineiden valmistaja, jolla on liittovaltion tutkintotodistus korkeammasta ammatillisesta koulutuksesta)
  Koulutus kestää vähintään 17 vuotta, ja siihen sisältyy vähintään yhdeksän vuoden peruskoulutus, neljän vuoden ammattikoulutus ja koulutus, joka on annettu osittain työpaikalla ja osittain ammatillisessa oppilaitoksessa, ja tämän jälkeen suoritettu neljän vuoden oppisopimuskoulutus tai työssäoppimisjakso, mukaan lukien yksityiskoulutus, ja lopuksi korkeampi ammattitaidon arviointitesti. Koulutus oikeuttaa tutkinnon haltijan harjoittamaan kyseistä ammattia joko itsenäisesti tai palkattuna työntekijänä. |
| --- | --- |

—

Bottier-orthopédiste diplômé, diplomierter Orthopädie-Schuhmachermeister, calzolaio ortopedico diplomato (erityisjalkineiden valmistaja, jolla on liittovaltion tutkintotodistus korkeammasta ammatillisesta koulutuksesta)

Koulutus kestää vähintään 17 vuotta, ja siihen sisältyy vähintään yhdeksän vuoden peruskoulutus, neljän vuoden ammattikoulutus ja koulutus, joka on annettu osittain työpaikalla ja osittain ammatillisessa oppilaitoksessa, ja tämän jälkeen suoritettu neljän vuoden oppisopimuskoulutus tai työssäoppimisjakso, mukaan lukien yksityiskoulutus, ja lopuksi korkeampi ammattitaidon arviointitesti. Koulutus oikeuttaa tutkinnon haltijan harjoittamaan kyseistä ammattia joko itsenäisesti tai palkattuna työntekijänä.

| — | Technicien dentiste, maître, diplomierter Zahntechnikermeister, odontotecnico, maestro (hammasteknikko, jolla on liittovaltion tutkintotodistus korkeammasta ammatillisesta koulutuksesta)
  Koulutus kestää vähintään 18 vuotta, ja siihen sisältyy vähintään yhdeksän vuoden peruskoulutus, neljän vuoden ammattikoulutus ja koulutus, joka on annettu osittain työpaikalla ja osittain ammatillisessa oppilaitoksessa, ja tämän jälkeen suoritettu viiden vuoden oppisopimuskoulutus tai työssäoppimisjakso, mukaan lukien yksityiskoulutus, ja lopuksi korkeampi ammattitaidon arviointitesti. Koulutus oikeuttaa tutkinnon haltijan harjoittamaan kyseistä ammattia joko itsenäisesti tai palkattuna työntekijänä. |
| --- | --- |

—

Technicien dentiste, maître, diplomierter Zahntechnikermeister, odontotecnico, maestro (hammasteknikko, jolla on liittovaltion tutkintotodistus korkeammasta ammatillisesta koulutuksesta)

Koulutus kestää vähintään 18 vuotta, ja siihen sisältyy vähintään yhdeksän vuoden peruskoulutus, neljän vuoden ammattikoulutus ja koulutus, joka on annettu osittain työpaikalla ja osittain ammatillisessa oppilaitoksessa, ja tämän jälkeen suoritettu viiden vuoden oppisopimuskoulutus tai työssäoppimisjakso, mukaan lukien yksityiskoulutus, ja lopuksi korkeampi ammattitaidon arviointitesti. Koulutus oikeuttaa tutkinnon haltijan harjoittamaan kyseistä ammattia joko itsenäisesti tai palkattuna työntekijänä.

| — | Orthopédiste diplômé, diplomierter Orthopädist, ortopedista diplomato (apuvälineteknikko, jolla on liittovaltion ylempi tutkintotodistus korkeammasta ammatillisesta koulutuksesta)
  Koulutus kestää vähintään 18 vuotta, ja siihen sisältyy vähintään yhdeksän vuoden peruskoulutus, neljän vuoden ammattikoulutus ja koulutus, joka on annettu osittain työpaikalla ja osittain ammatillisessa oppilaitoksessa, ja tämän jälkeen suoritettu viiden vuoden oppisopimuskoulutus tai työssäoppimisjakso, mukaan lukien yksityiskoulutus, ja lopuksi korkeampi ammattitaidon arviointitesti. Koulutus oikeuttaa tutkinnon haltijan harjoittamaan kyseistä ammattia joko itsenäisesti tai palkattuna työntekijänä.” |
| --- | --- |

—

Orthopédiste diplômé, diplomierter Orthopädist, ortopedista diplomato (apuvälineteknikko, jolla on liittovaltion ylempi tutkintotodistus korkeammasta ammatillisesta koulutuksesta)

Koulutus kestää vähintään 18 vuotta, ja siihen sisältyy vähintään yhdeksän vuoden peruskoulutus, neljän vuoden ammattikoulutus ja koulutus, joka on annettu osittain työpaikalla ja osittain ammatillisessa oppilaitoksessa, ja tämän jälkeen suoritettu viiden vuoden oppisopimuskoulutus tai työssäoppimisjakso, mukaan lukien yksityiskoulutus, ja lopuksi korkeampi ammattitaidon arviointitesti. Koulutus oikeuttaa tutkinnon haltijan harjoittamaan kyseistä ammattia joko itsenäisesti tai palkattuna työntekijänä.”

| d. | Lisätään direktiivin liitteessä II olevaan 4 kohtaan teksti seuraavasti:
  ”Sveitsissä:






  — | Guide de montagne avec brevet fédéral, Bergführer mit eidg. Fachausweis, guida alpina con attestato professionale federale (vuoristo-opas, jolla on liittovaltion ylempi tutkintotodistus korkeammasta ammatillisesta koulutuksesta)
  Koulutus kestää vähintään 13 vuotta, ja siihen sisältyy vähintään yhdeksän vuoden peruskoulutus, neljän vuoden ammattikoulutus pätevän ammattihenkilön valvonnassa, mukaan lukien yksityiskoulutus, ja lopuksi ammattitaidon arviointitesti. Koulutus oikeuttaa tutkinnon haltijan harjoittamaan kyseistä ammattia itsenäisesti. |
| --- | --- | --- |

d.

Lisätään direktiivin liitteessä II olevaan 4 kohtaan teksti seuraavasti:

”Sveitsissä:

—

Guide de montagne avec brevet fédéral, Bergführer mit eidg. Fachausweis, guida alpina con attestato professionale federale (vuoristo-opas, jolla on liittovaltion ylempi tutkintotodistus korkeammasta ammatillisesta koulutuksesta)

Koulutus kestää vähintään 13 vuotta, ja siihen sisältyy vähintään yhdeksän vuoden peruskoulutus, neljän vuoden ammattikoulutus pätevän ammattihenkilön valvonnassa, mukaan lukien yksityiskoulutus, ja lopuksi ammattitaidon arviointitesti. Koulutus oikeuttaa tutkinnon haltijan harjoittamaan kyseistä ammattia itsenäisesti.

| — | Professeur de sports de neige avec brevet fédéral, Schneesportlehrer mit eidg. Fachausweis, Maestro di sport sulla neve con attestato professionale fédérale (hiihdonopettaja, jolla on liittovaltion ylempi tutkintotodistus korkeammasta ammatillisesta koulutuksesta)
  Koulutus kestää vähintään 15 vuotta, ja siihen sisältyy vähintään yhdeksän vuoden peruskoulutus, neljän vuoden ammattikoulutus ja koulutus, joka annetaan osittain työpaikalla ja osittain ammatillisessa oppilaitoksessa tai neljän vuoden ammatillinen kokemus, jonka jälkeen suoritettu kahden vuoden pituinen koulutus ja kokemus oppisopimuskoulutuksena, ja lopuksi ammattitaidon arviointitesti. Koulutus oikeuttaa tutkinnon haltijan harjoittamaan kyseistä ammattia itsenäisesti.” |
| --- | --- |

—

Professeur de sports de neige avec brevet fédéral, Schneesportlehrer mit eidg. Fachausweis, Maestro di sport sulla neve con attestato professionale fédérale (hiihdonopettaja, jolla on liittovaltion ylempi tutkintotodistus korkeammasta ammatillisesta koulutuksesta)

Koulutus kestää vähintään 15 vuotta, ja siihen sisältyy vähintään yhdeksän vuoden peruskoulutus, neljän vuoden ammattikoulutus ja koulutus, joka annetaan osittain työpaikalla ja osittain ammatillisessa oppilaitoksessa tai neljän vuoden ammatillinen kokemus, jonka jälkeen suoritettu kahden vuoden pituinen koulutus ja kokemus oppisopimuskoulutuksena, ja lopuksi ammattitaidon arviointitesti. Koulutus oikeuttaa tutkinnon haltijan harjoittamaan kyseistä ammattia itsenäisesti.”

| e. | Lisätään direktiivin liitteessä V olevaan 5.1.1 kohtaan teksti seuraavasti:









  ”Maa | Koulutuksesta annettava asiakirja | Asiakirjan antava elin | Koulutuksesta annettuun asiakirjaan liitettävä todistus | Viiteajankohta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sveitsi | Eidgenössisches Arztdiplom
  Diplôme fédéral de médecin
  Diploma federale di medico | Eidgenössisches Departement des Innern
  Département fédéral de l’intérieur
  Dipartimento federale dell’interno | | 1. kesäkuuta 2002” |

e.

Lisätään direktiivin liitteessä V olevaan 5.1.1 kohtaan teksti seuraavasti:

”Maa

Koulutuksesta annettava asiakirja

Asiakirjan antava elin

Koulutuksesta annettuun asiakirjaan liitettävä todistus

Viiteajankohta

Sveitsi

Eidgenössisches Arztdiplom

Diplôme fédéral de médecin

Diploma federale di medico

Eidgenössisches Departement des Innern

Département fédéral de l’intérieur

Dipartimento federale dell’interno

1. kesäkuuta 2002”

| f. | Lisätään direktiivin liitteessä V olevaan 5.1.2 kohtaan teksti seuraavasti:








  ”Maa | Koulutuksesta annettava asiakirja | Asiakirjan antava elin | Viiteajankohta |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Sveitsi | Diplom als Facharzt
  Diplôme de médecin spécialiste
  Diploma di medico specialista | Eidgenössisches Departement des Innern und Verbindung der Schweizer Ärztinnen und Ärzte
  Département fédéral de l’intérieur et Fédération des médecins suisses
  Dipartimento federale dell’interno e Federazione dei medici svizzeri | 1. kesäkuuta 2002” |

f.

Lisätään direktiivin liitteessä V olevaan 5.1.2 kohtaan teksti seuraavasti:

”Maa

Koulutuksesta annettava asiakirja

Asiakirjan antava elin

Viiteajankohta

Sveitsi

Diplom als Facharzt

Diplôme de médecin spécialiste

Diploma di medico specialista

Eidgenössisches Departement des Innern und Verbindung der Schweizer Ärztinnen und Ärzte

Département fédéral de l’intérieur et Fédération des médecins suisses

Dipartimento federale dell’interno e Federazione dei medici svizzeri

1. kesäkuuta 2002”

| g. | Lisätään direktiivin liitteessä V olevaan 5.1.3 kohtaan teksti seuraavasti:






  ”Maa | Nimike |
| --- | --- | --- |
| Anestesiologia


  Koulutuksen vähimmäiskesto: 3 vuotta |
| Sveitsi | Anästhesiologie
  Anesthésiologie
  Anestesiologia |

g.

Lisätään direktiivin liitteessä V olevaan 5.1.3 kohtaan teksti seuraavasti:

”Maa

Nimike

Anestesiologia

Koulutuksen vähimmäiskesto: 3 vuotta

Sveitsi

Anästhesiologie

Anesthésiologie

Anestesiologia

| Maa | Tutkintotodistuksen nimi |
| --- | --- |
| Kirurgia


  Koulutuksen vähimmäiskesto: 5 vuotta |
| Sveitsi | Chirurgie
  Chirurgie
  Chirurgia |

Maa

Tutkintotodistuksen nimi

Kirurgia

Koulutuksen vähimmäiskesto: 5 vuotta

Sveitsi

Chirurgie

Chirurgie

Chirurgia

| Maa | Nimike |
| --- | --- |
| Neurokirurgia


  Koulutuksen vähimmäiskesto: 5 vuotta |
| Sveitsi | Neurochirurgie
  Neurochirurgie
  Neurochirurgia |

Maa

Nimike

Neurokirurgia

Koulutuksen vähimmäiskesto: 5 vuotta

Sveitsi

Neurochirurgie

Neurochirurgie

Neurochirurgia

| Maa | Nimike |
| --- | --- |
| Synnytykset ja naistentaudit


  Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta |
| Sveitsi | Gynäkologie und Geburtshilfe
  Gynécologie et obstétrique
  Ginecologia e ostetricia |

Maa

Nimike

Synnytykset ja naistentaudit

Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta

Sveitsi

Gynäkologie und Geburtshilfe

Gynécologie et obstétrique

Ginecologia e ostetricia

| Maa | Nimike |
| --- | --- |
| Sisätaudit


  Koulutuksen vähimmäiskesto: 5 vuotta |
| Sveitsi | Innere Medizin
  Médecine interne
  Medicina interna |

Maa

Nimike

Sisätaudit

Koulutuksen vähimmäiskesto: 5 vuotta

Sveitsi

Innere Medizin

Médecine interne

Medicina interna

| Maa | Nimike |
| --- | --- |
| Silmätaudit


  Koulutuksen vähimmäiskesto: 3 vuotta |
| Sveitsi | Ophthalmologie
  Ophtalmologie
  Oftalmologia |

Maa

Nimike

Silmätaudit

Koulutuksen vähimmäiskesto: 3 vuotta

Sveitsi

Ophthalmologie

Ophtalmologie

Oftalmologia

| Maa | Nimike |
| --- | --- |
| Korva-, nenä- ja kurkkutaudit


  Koulutuksen vähimmäiskesto: 3 vuotta |
| Sveitsi | Oto-Rhino-Laryngologie
  Oto-rhino-laryngologie
  Otorinolaringoiatria |

Maa

Nimike

Korva-, nenä- ja kurkkutaudit

Koulutuksen vähimmäiskesto: 3 vuotta

Sveitsi

Oto-Rhino-Laryngologie

Oto-rhino-laryngologie

Otorinolaringoiatria

| Maa | Nimike |
| --- | --- |
| Lastentaudit


  Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta |
| Sveitsi | Kinder- und Jugendmedizin
  Pédiatrie
  Pediatria |

Maa

Nimike

Lastentaudit

Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta

Sveitsi

Kinder- und Jugendmedizin

Pédiatrie

Pediatria

| Maa | Nimike |
| --- | --- |
| Keuhkosairaudet


  Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta |
| Sveitsi | Pneumologie
  Pneumologie
  Pneumologia |

Maa

Nimike

Keuhkosairaudet

Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta

Sveitsi

Pneumologie

Pneumologie

Pneumologia

| Maa | Nimike |
| --- | --- |
| Urologia


  Koulutuksen vähimmäiskesto: 5 vuotta |
| Sveitsi | Urologie
  Urologie
  Urologia |

Maa

Nimike

Urologia

Koulutuksen vähimmäiskesto: 5 vuotta

Sveitsi

Urologie

Urologie

Urologia

| Maa | Nimike |
| --- | --- |
| Ortopedia


  Koulutuksen vähimmäiskesto: 5 vuotta |
| Sveitsi | Orthopädische Chirurgie und Traumatologie des Bewegungsapparates
  Chirurgie orthopédique et traumatologie de l’appareil locomoteur
  Chirurgia ortopedica e traumatologia del sistema motorio |

Maa

Nimike

Ortopedia

Koulutuksen vähimmäiskesto: 5 vuotta

Sveitsi

Orthopädische Chirurgie und Traumatologie des Bewegungsapparates

Chirurgie orthopédique et traumatologie de l’appareil locomoteur

Chirurgia ortopedica e traumatologia del sistema motorio

| Maa | Nimike |
| --- | --- |
| Patologia


  Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta |
| Sveitsi | Pathologie
  Pathologie
  Patologia |

Maa

Nimike

Patologia

Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta

Sveitsi

Pathologie

Pathologie

Patologia

| Maa | Nimike |
| --- | --- |
| Neurologia


  Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta |
| Sveitsi | Neurologie
  Neurologie
  Neurologia |

Maa

Nimike

Neurologia

Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta

Sveitsi

Neurologie

Neurologie

Neurologia

| Maa | Nimike |
| --- | --- |
| Psykiatria


  Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta |
| Sveitsi | Psychiatrie und Psychotherapie
  Psychiatrie et psychothérapie
  Psichiatria e psicoterapia |

Maa

Nimike

Psykiatria

Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta

Sveitsi

Psychiatrie und Psychotherapie

Psychiatrie et psychothérapie

Psichiatria e psicoterapia

| Maa | Nimike |
| --- | --- |
| Diagnostinen radiologia


  Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta |
| Sveitsi | Radiologie
  Radiologie
  Radiologia |

Maa

Nimike

Diagnostinen radiologia

Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta

Sveitsi

Radiologie

Radiologie

Radiologia

| Maa | Nimike |
| --- | --- |
| Sädehoito


  Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta |
| Sveitsi | Radio-Onkologie/Strahlentherapie
  Radio-oncologie/radiothérapie
  Radio-oncologia/radioterapia |

Maa

Nimike

Sädehoito

Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta

Sveitsi

Radio-Onkologie/Strahlentherapie

Radio-oncologie/radiothérapie

Radio-oncologia/radioterapia

| Maa | Nimike |
| --- | --- |
| Plastiikkakirurgia


  Koulutuksen vähimmäiskesto: 5 vuotta |
| Sveitsi | Plastische, Rekonstruktive und Ästhetische Chirurgie
  Chirurgie plastique, reconstructive et esthétique
  Chirurgia plastica, ricostruttiva ed estetica |

Maa

Nimike

Plastiikkakirurgia

Koulutuksen vähimmäiskesto: 5 vuotta

Sveitsi

Plastische, Rekonstruktive und Ästhetische Chirurgie

Chirurgie plastique, reconstructive et esthétique

Chirurgia plastica, ricostruttiva ed estetica

| Maa | Nimike |
| --- | --- |
| Thoraxkirurgia


  Koulutuksen vähimmäiskesto: 5 vuotta |
| Sveitsi | Herz- und thorakale Gefässchirurgie
  Chirurgie cardiaque et vasculaire thoracique
  Chirurgia del cuore e dei vasi toracici |

Maa

Nimike

Thoraxkirurgia

Koulutuksen vähimmäiskesto: 5 vuotta

Sveitsi

Herz- und thorakale Gefässchirurgie

Chirurgie cardiaque et vasculaire thoracique

Chirurgia del cuore e dei vasi toracici

| Maa | Nimike |
| --- | --- |
| Lastenkirurgia


  Koulutuksen vähimmäiskesto: 5 vuotta |
| Sveitsi | Kinderchirurgie
  Chirurgie pédiatrique
  Chirurgia pediatrica |

Maa

Nimike

Lastenkirurgia

Koulutuksen vähimmäiskesto: 5 vuotta

Sveitsi

Kinderchirurgie

Chirurgie pédiatrique

Chirurgia pediatrica

| Maa | Nimike |
| --- | --- |
| Kardiologia


  Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta |
| Sveitsi | Kardiologie
  Cardiologie
  Cardiologia |

Maa

Nimike

Kardiologia

Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta

Sveitsi

Kardiologie

Cardiologie

Cardiologia

| Maa | Nimike |
| --- | --- |
| Gastroenterologia


  Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta |
| Sveitsi | Gastroenterologie
  Gastroentérologie
  Gastroenterologia |

Maa

Nimike

Gastroenterologia

Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta

Sveitsi

Gastroenterologie

Gastroentérologie

Gastroenterologia

| Maa | Nimike |
| --- | --- |
| Reumatologia


  Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta |
| Sveitsi | Rheumatologie
  Rhumatologie
  Reumatologia |

Maa

Nimike

Reumatologia

Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta

Sveitsi

Rheumatologie

Rhumatologie

Reumatologia

| Maa | Nimike |
| --- | --- |
| Hematologia


  Koulutuksen vähimmäiskesto: 3 vuotta |
| Sveitsi | Hämatologie
  Hématologie
  Ematologia |

Maa

Nimike

Hematologia

Koulutuksen vähimmäiskesto: 3 vuotta

Sveitsi

Hämatologie

Hématologie

Ematologia

| Maa | Nimike |
| --- | --- |
| Endokrinologia


  Koulutuksen vähimmäiskesto: 3 vuotta |
| Sveitsi | Endokrinologie-Diabetologie
  Endocrinologie-diabétologie
  Endocrinologia-diabetologia |

Maa

Nimike

Endokrinologia

Koulutuksen vähimmäiskesto: 3 vuotta

Sveitsi

Endokrinologie-Diabetologie

Endocrinologie-diabétologie

Endocrinologia-diabetologia

| Maa | Nimike |
| --- | --- |
| Fysiatria


  Koulutuksen vähimmäiskesto: 3 vuotta |
| Sveitsi | Physikalische Medizin und Rehabilitation
  Médecine physique et réadaptation
  Medicina fisica e riabilitazione |

Maa

Nimike

Fysiatria

Koulutuksen vähimmäiskesto: 3 vuotta

Sveitsi

Physikalische Medizin und Rehabilitation

Médecine physique et réadaptation

Medicina fisica e riabilitazione

| Maa | Nimike |
| --- | --- |
| Iho- ja sukupuolitaudit


  Koulutuksen vähimmäiskesto: 3 vuotta |
| Sveitsi | Dermatologie und Venerologie
  Dermatologie et vénéréologie
  Dermatologia e venerologia |

Maa

Nimike

Iho- ja sukupuolitaudit

Koulutuksen vähimmäiskesto: 3 vuotta

Sveitsi

Dermatologie und Venerologie

Dermatologie et vénéréologie

Dermatologia e venerologia

| Maa | Nimike |
| --- | --- |
| Trooppiset taudit


  Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta |
| Sveitsi | Tropen- und Reisemedizin
  Médecine tropicale et médecine des voyages
  Medicina tropicale e medicina di viaggio |

Maa

Nimike

Trooppiset taudit

Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta

Sveitsi

Tropen- und Reisemedizin

Médecine tropicale et médecine des voyages

Medicina tropicale e medicina di viaggio

| Maa | Nimike |
| --- | --- |
| Lastenpsykiatria


  Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta |
| Sveitsi | Kinder – und Jugendpsychiatrie und – psychotherapie
  Psychiatrie et psychothérapie d’enfants etd’adolescents
  Psichiatria e psicoterapia infantile e dell’adolescenza |

Maa

Nimike

Lastenpsykiatria

Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta

Sveitsi

Kinder – und Jugendpsychiatrie und – psychotherapie

Psychiatrie et psychothérapie d’enfants etd’adolescents

Psichiatria e psicoterapia infantile e dell’adolescenza

| Maa | Nimike |
| --- | --- |
| Nefrologia


  Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta |
| Sveitsi | Nephrologie
  Néphrologie
  Nefrologia |

Maa

Nimike

Nefrologia

Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta

Sveitsi

Nephrologie

Néphrologie

Nefrologia

| Maa | Nimike |
| --- | --- |
| Tarttuvat sairaudet


  Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta |
| Sveitsi | Infektiologie
  Infectiologie
  Malattie infettive |

Maa

Nimike

Tarttuvat sairaudet

Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta

Sveitsi

Infektiologie

Infectiologie

Malattie infettive

| Maa | Nimike |
| --- | --- |
| Terveydenhuolto


  Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta |
| Sveitsi | Prävention und Gesundheitswesen
  Prévention et santé publique
  Prevenzione e salute pubblica |

Maa

Nimike

Terveydenhuolto

Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta

Sveitsi

Prävention und Gesundheitswesen

Prévention et santé publique

Prevenzione e salute pubblica

| Maa | Nimike |
| --- | --- |
| Kliininen farmakologia


  Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta |
| Sveitsi | Klinische Pharmakologie und Toxikologie
  Pharmacologie et toxicologie cliniques
  Farmacologia e tossicologia cliniche |

Maa

Nimike

Kliininen farmakologia

Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta

Sveitsi

Klinische Pharmakologie und Toxikologie

Pharmacologie et toxicologie cliniques

Farmacologia e tossicologia cliniche

| Maa | Nimike |
| --- | --- |
| Työterveyshuolto


  Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta |
| Sveitsi | Arbeitsmedizin
  Médecine du travail
  Medicina del lavoro |

Maa

Nimike

Työterveyshuolto

Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta

Sveitsi

Arbeitsmedizin

Médecine du travail

Medicina del lavoro

| Maa | Nimike |
| --- | --- |
| Allergologia


  Koulutuksen vähimmäiskesto: 3 vuotta |
| Sveitsi | Allergologie und klinische Immunologie
  Allergologie et immunologie clinique
  Allergologia e immunologia clinica |

Maa

Nimike

Allergologia

Koulutuksen vähimmäiskesto: 3 vuotta

Sveitsi

Allergologie und klinische Immunologie

Allergologie et immunologie clinique

Allergologia e immunologia clinica

| Maa | Nimike |
| --- | --- |
| Isotooppitutkimukset


  Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta |
| Sveitsi | Nuklearmedizin
  Médecine nucléaire
  Medicina nucleare |

Maa

Nimike

Isotooppitutkimukset

Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta

Sveitsi

Nuklearmedizin

Médecine nucléaire

Medicina nucleare

| Maa | Tutkintotodistuksen nimi |
| --- | --- |
| Suu-ja leukakirurgia


  (lääkärin ja hammaslääkärin peruskoulutus)


  Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta |
| Sveitsi | Mund-, Kiefer- und Gesichtschirurgie
  Chirurgie orale et maxillo-faciale
  Chirurgia oro-maxillo-facciale” |

Maa

Tutkintotodistuksen nimi

Suu-ja leukakirurgia

(lääkärin ja hammaslääkärin peruskoulutus)

Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta

Sveitsi

Mund-, Kiefer- und Gesichtschirurgie

Chirurgie orale et maxillo-faciale

Chirurgia oro-maxillo-facciale”

| h. | Lisätään direktiivin liitteessä V olevaan 5.1.4 kohtaan teksti seuraavasti:








  ”Maa | Koulutuksesta annettava asiakirja | Ammattinimike | Viiteajankohta |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Sveitsi | Diplom als praktischer Arzt/praktische Ärztin
  Diplôme de médecin praticien
  Diploma di medico generico | Médecin praticien
  Praktischer Arzt
  Medico generico | 1. kesäkuuta 2002” |

h.

Lisätään direktiivin liitteessä V olevaan 5.1.4 kohtaan teksti seuraavasti:

”Maa

Koulutuksesta annettava asiakirja

Ammattinimike

Viiteajankohta

Sveitsi

Diplom als praktischer Arzt/praktische Ärztin

Diplôme de médecin praticien

Diploma di medico generico

Médecin praticien

Praktischer Arzt

Medico generico

1. kesäkuuta 2002”

| i. | Lisätään direktiivin liitteessä V olevaan 5.2.2 kohtaan teksti seuraavasti:









  ”Maa | Koulutuksesta annettava asiakirja | Asiakirjan antava elin | Ammattinimike | Viiteajankohta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sveitsi | 1. | Diplomierte Pflegefachfrau, diplomierer Pflegefachmann
  Infirmière diplômée et infirmier diplômé
  Infermiera diplomata e infermiere diplomato |

i.

Lisätään direktiivin liitteessä V olevaan 5.2.2 kohtaan teksti seuraavasti:

”Maa

Koulutuksesta annettava asiakirja

Asiakirjan antava elin

Ammattinimike

Viiteajankohta

Sveitsi

1.

Diplomierte Pflegefachfrau, diplomierer Pflegefachmann

Infirmière diplômée et infirmier diplômé

Infermiera diplomata e infermiere diplomato

Schulen, die staatlich anerkannte Bildungsgänge durchführen

Ecoles qui proposent des filières de formation reconnues par l’État

Scuole che propongono dei cicli di formazione riconosciuti dallo Stato

Pflegefachfrau, Pflegefachmann

Infirmière, infirmier

Infermiera, infermiere

1. kesäkuuta 2002

| 2. | Bachelor of Science in nursing |
| --- | --- |

2.

Bachelor of Science in nursing

Schulen, die staatlich anerkannte Bildungsgänge durchführen

Ecoles qui proposent des filières de formation reconnues par l’ État

Scuole che propongono dei cicli di formazione riconosciuti dallo Stato

Pflegefachfrau, Pflegefachmann

Infirmière, infirmier

Infermiera, infermiere

(1) ...”

| j. | Lisätään direktiivin liitteessä V olevaan 5.3.2 kohtaan teksti seuraavasti:










  ”Maa | Koulutuksesta annettava asiakirja | Asiakirjan antava elin | Koulutuksesta annettuun asiakirjaan liitettävä todistus | Ammattinimike | Viiteajankohta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sveitsi | Eidgenössisches Zahnarztdiplom
  Diplôme fédéral de médecin-dentiste
  Diploma federale di medico-dentista | Eidgenössisches Departement des Innern
  Département fédéral de l’intérieur
  Dipartimento federale dell’interno | | Zahnarzt
  Médecin-dentiste
  Medico-dentista | 1. kesäkuuta 2002” |

j.

Lisätään direktiivin liitteessä V olevaan 5.3.2 kohtaan teksti seuraavasti:

”Maa

Koulutuksesta annettava asiakirja

Asiakirjan antava elin

Koulutuksesta annettuun asiakirjaan liitettävä todistus

Ammattinimike

Viiteajankohta

Sveitsi

Eidgenössisches Zahnarztdiplom

Diplôme fédéral de médecin-dentiste

Diploma federale di medico-dentista

Eidgenössisches Departement des Innern

Département fédéral de l’intérieur

Dipartimento federale dell’interno

Zahnarzt

Médecin-dentiste

Medico-dentista

1. kesäkuuta 2002”

| k. | Lisätään direktiivin liitteessä V olevaan 5.3.3 kohtaan teksti seuraavasti:








  Oikomishoito |
| --- | --- |
| ”Maa | Koulutuksesta annettava asiakirja | Asiakirjan antava elin | Viiteajankohta |
| Sveitsi | Diplom für Kieferorthopädie
  Diplôme fédéral d’orthodontiste
  Diploma di ortodontista | Eidgenössisches Departement des Innern und Schweizerische Zahnärzte-Gesellschaft
  Département fédéral de l’intérieur et Société Suisse d’Odonto-stomatologie
  Dipartimento federale dell’interno e Società Svizzera di Odontologia e Stomatologia | 1. kesäkuuta 2002 |

k.

Lisätään direktiivin liitteessä V olevaan 5.3.3 kohtaan teksti seuraavasti:

Oikomishoito

”Maa

Koulutuksesta annettava asiakirja

Asiakirjan antava elin

Viiteajankohta

Sveitsi

Diplom für Kieferorthopädie

Diplôme fédéral d’orthodontiste

Diploma di ortodontista

Eidgenössisches Departement des Innern und Schweizerische Zahnärzte-Gesellschaft

Département fédéral de l’intérieur et Société Suisse d’Odonto-stomatologie

Dipartimento federale dell’interno e Società Svizzera di Odontologia e Stomatologia

1. kesäkuuta 2002

| Suukirurgia |
| --- |
| Maa | Koulutuksesta annettava asiakirja | Asiakirjan antava elin | Viiteajankohta |
| Sveitsi | Diplom für Oralchirurgie
  Diplôme fédéral de chirurgie orale
  Diploma di chirurgia orale | Eidgenössisches Departement des Innern und Schweizerische Zahnärzte-Gesellschaft
  Département fédéral de l’intérieur et Société Suisse d’Odonto-stomatologie
  Dipartimento federale dell’interno e Società Svizzera di Odontologia e Stomatologia | 30. huhtikuuta 2004” |

Suukirurgia

Maa

Koulutuksesta annettava asiakirja

Asiakirjan antava elin

Viiteajankohta

Sveitsi

Diplom für Oralchirurgie

Diplôme fédéral de chirurgie orale

Diploma di chirurgia orale

Eidgenössisches Departement des Innern und Schweizerische Zahnärzte-Gesellschaft

Département fédéral de l’intérieur et Société Suisse d’Odonto-stomatologie

Dipartimento federale dell’interno e Società Svizzera di Odontologia e Stomatologia

30. huhtikuuta 2004”

| l. | Lisätään direktiivin liitteessä V olevaan 5.4.2 kohtaan teksti seuraavasti:









  ”Maa | Koulutuksesta annettava asiakirja | Asiakirjan antava elin | Koulutuksesta annettuun asiakirjaan liitettävä todistus | Viiteajankohta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sveitsi | Eidgenössisches Tierarztdiplom
  Diplôme fédéral de vétérinaire
  Diploma federale di veterinario | Eidgenössisches Departement des Innern
  Département fédéral de l’intérieur
  Dipartimento federale dell’interno | | 1. kesäkuuta 2002” |

l.

Lisätään direktiivin liitteessä V olevaan 5.4.2 kohtaan teksti seuraavasti:

”Maa

Koulutuksesta annettava asiakirja

Asiakirjan antava elin

Koulutuksesta annettuun asiakirjaan liitettävä todistus

Viiteajankohta

Sveitsi

Eidgenössisches Tierarztdiplom

Diplôme fédéral de vétérinaire

Diploma federale di veterinario

Eidgenössisches Departement des Innern

Département fédéral de l’intérieur

Dipartimento federale dell’interno

1. kesäkuuta 2002”

| m. | Lisätään direktiivin liitteessä V olevaan 5.5.2 kohtaan teksti seuraavasti:









  ”Maa | Koulutuksesta annettava asiakirja | Asiakirjan antava elin | Ammattinimike | Viiteajankohta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sveitsi | Diplomierte Hebamme
  Sage-femme diplômée
  Levatrice diplomata | Schulen, die staatlich anerkannte Bildungsgänge durchführen
  Ecoles qui proposent des filières de formation reconnues par l’ État
  Scuole che propongono dei cicli di formazione riconosciuti dallo Stato | Hebamme
  Sage-femme
  Levatrice | 1. kesäkuuta 2002” |

m.

Lisätään direktiivin liitteessä V olevaan 5.5.2 kohtaan teksti seuraavasti:

”Maa

Koulutuksesta annettava asiakirja

Asiakirjan antava elin

Ammattinimike

Viiteajankohta

Sveitsi

Diplomierte Hebamme

Sage-femme diplômée

Levatrice diplomata

Schulen, die staatlich anerkannte Bildungsgänge durchführen

Ecoles qui proposent des filières de formation reconnues par l’ État

Scuole che propongono dei cicli di formazione riconosciuti dallo Stato

Hebamme

Sage-femme

Levatrice

1. kesäkuuta 2002”

| n. | Lisätään direktiivin liitteessä V olevaan 5.6.2 kohtaan teksti seuraavasti:









  ”Maa | Koulutuksesta annettava asiakirja | Asiakirjan antava elin | Koulutuksesta annettuun asiakirjaan liitettävä todistus | Viiteajankohta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sveitsi | Eidgenössisches Apothekerdiplom
  Diplôme fédéral de pharmacien
  Diploma federale di farmacista | Eidgenössisches Departement des Innern
  Département fédéral de l’intérieur
  Dipartimento federale dell’interno | | 1. kesäkuuta 2002” |

n.

Lisätään direktiivin liitteessä V olevaan 5.6.2 kohtaan teksti seuraavasti:

”Maa

Koulutuksesta annettava asiakirja

Asiakirjan antava elin

Koulutuksesta annettuun asiakirjaan liitettävä todistus

Viiteajankohta

Sveitsi

Eidgenössisches Apothekerdiplom

Diplôme fédéral de pharmacien

Diploma federale di farmacista

Eidgenössisches Departement des Innern

Département fédéral de l’intérieur

Dipartimento federale dell’interno

1. kesäkuuta 2002”

| o. | Lisätään direktiivin liitteessä V olevaan 5.7.1 kohtaan teksti seuraavasti:









  ”Maa | Koulutuksesta annettava asiakirja | Asiakirjan antava elin | Koulutuksesta annettuun asiakirjaan liitettävä todistus | Viitelukuvuosi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sveitsi | Diploma di architettura (Arch. Dipl. USI) | Accademia di Architettura dell’Università della Svizzera Italiana | | 1996–1997 |
| | Master of Arts BFH / HES-SO en architecture, Master of Arts BFH / HES-SO in Architecture | Haute école spécialisée de Suisse occidentale (HES-SO) yhdessä Berner Fachhochschulen (BFH) kanssa | — | 2007–2008 |
| | Master of Arts BFH / HES-SO in Architektur, Master of Arts BFH / HES-SO in Architecture | Haute école spécialisée de Suisse occidentale (HES-SO) yhdessä Berner Fachhochschulen (BFH) kanssa | | 2007–2008 |
| | Master of Arts FHNW in Architektur | Fachhochschule Nordwestschweiz FHNW | — | 2007–2008 |
| | Master of Arts FHZ in Architektur | Fachhochschule Zentralschweiz (FHZ) | — | 2007–2008 |
| | Master of Arts ZFH in Architektur | Zürcher Fachhochschule (ZFH), Zürcher Hochschule für Angewandte Wissenschaften (ZHAW), Departement Architektur, Gestaltung und Bauingenieurwesen | — | 2007–2008 |
| | Master of Science MSc in Architecture,
  Architecte (arch. dipl. EPF) | Ecole Polytechnique Fédérale deLausanne | | 2007–2008 |
| | Master of Science ETH in Architektur, MSc ETH Arch | Eidgenössische Technische Hochschule Zurich | | 2007–2008” |

o.

Lisätään direktiivin liitteessä V olevaan 5.7.1 kohtaan teksti seuraavasti:

”Maa

Koulutuksesta annettava asiakirja

Asiakirjan antava elin

Koulutuksesta annettuun asiakirjaan liitettävä todistus

Viitelukuvuosi

Sveitsi

Diploma di architettura (Arch. Dipl. USI)

Accademia di Architettura dell’Università della Svizzera Italiana

1996–1997

Master of Arts BFH / HES-SO en architecture, Master of Arts BFH / HES-SO in Architecture

Haute école spécialisée de Suisse occidentale (HES-SO) yhdessä Berner Fachhochschulen (BFH) kanssa

—

2007–2008

Master of Arts BFH / HES-SO in Architektur, Master of Arts BFH / HES-SO in Architecture

Haute école spécialisée de Suisse occidentale (HES-SO) yhdessä Berner Fachhochschulen (BFH) kanssa

2007–2008

Master of Arts FHNW in Architektur

Fachhochschule Nordwestschweiz FHNW

—

2007–2008

Master of Arts FHZ in Architektur

Fachhochschule Zentralschweiz (FHZ)

—

2007–2008

Master of Arts ZFH in Architektur

Zürcher Fachhochschule (ZFH), Zürcher Hochschule für Angewandte Wissenschaften (ZHAW), Departement Architektur, Gestaltung und Bauingenieurwesen

—

2007–2008

Master of Science MSc in Architecture,

Architecte (arch. dipl. EPF)

Ecole Polytechnique Fédérale deLausanne

2007–2008

Master of Science ETH in Architektur, MSc ETH Arch

Eidgenössische Technische Hochschule Zurich

2007–2008”

| p. | Lisätään direktiivin liitteeseen VI teksti seuraavasti:







  ”Maa | Koulutuksesta annettava asiakirja | Viitelukuvuosi |
| --- | --- | --- | --- |
| Sveitsi | 1. | Dipl. Arch. ETH,
  arch. dipl. EPF,
  arch. dipl. PF |

p.

Lisätään direktiivin liitteeseen VI teksti seuraavasti:

”Maa

Koulutuksesta annettava asiakirja

Viitelukuvuosi

Sveitsi

1.

Dipl. Arch. ETH,

arch. dipl. EPF,

arch. dipl. PF

2004–2005

| 2. | Architecte diplômé EAUG |
| --- | --- |

2.

Architecte diplômé EAUG

2004–2005

| 3. | Architekt REG A
  Architecte REG A
  Architetto REG A |
| --- | --- |

3.

Architekt REG A

Architecte REG A

Architetto REG A

2004–2005”

| 2a. | 377 L 0249: Neuvoston direktiivi 77/249/ETY, annettu 22. maaliskuuta 1977, asianajajien palvelujen tarjoamisen vapauden tehokkaan käyttämisen helpottamisesta (EYVL L 78, 26.3.1977, s. 17),
  sellaisena kuin se on muutettuna seuraavilla:






  — | 1 79 H: Helleenien tasavallan liittymisehdoista ja perustamissopimusten mukautuksista tehty asiakirja (EYVL L 291, 19.11.1979, s. 91), |
| --- | --- | --- |

2a.

377 L 0249: Neuvoston direktiivi 77/249/ETY, annettu 22. maaliskuuta 1977, asianajajien palvelujen tarjoamisen vapauden tehokkaan käyttämisen helpottamisesta (EYVL L 78, 26.3.1977, s. 17),

sellaisena kuin se on muutettuna seuraavilla:

—

1 79 H: Helleenien tasavallan liittymisehdoista ja perustamissopimusten mukautuksista tehty asiakirja (EYVL L 291, 19.11.1979, s. 91),

| — | 1 85 I: Espanjan kuningaskunnan ja Portugalin tasavallan liittymisehdoista ja perustamissopimusten mukautuksista tehty asiakirja (EYVL L 302, 15.11.1985, s. 160), |
| --- | --- |

—

1 85 I: Espanjan kuningaskunnan ja Portugalin tasavallan liittymisehdoista ja perustamissopimusten mukautuksista tehty asiakirja (EYVL L 302, 15.11.1985, s. 160),

| — | Euroopan unionin neuvoston päätös 95/1/EY, Euratom, EHTY, tehty 1 päivänä tammikuuta 1995, uusien jäsenvaltioiden Euroopan unioniin liittymistä koskevien asiakirjojen tarkistamisesta (EYVL L 1, 1.1.1995, s. 1), |
| --- | --- |

—

Euroopan unionin neuvoston päätös 95/1/EY, Euratom, EHTY, tehty 1 päivänä tammikuuta 1995, uusien jäsenvaltioiden Euroopan unioniin liittymistä koskevien asiakirjojen tarkistamisesta (EYVL L 1, 1.1.1995, s. 1),

| — | 1 2003 T: Asiakirja Tšekin tasavallan, Viron tasavallan, Kyproksen tasavallan, Latvian tasavallan, Liettuan tasavallan, Unkarin tasavallan, Maltan tasavallan, Puolan tasavallan, Slovenian tasavallan ja Slovakian tasavallan liittymisehdoista ja niiden sopimusten mukautuksista, joihin Euroopan unioni perustuu (EUVL L 236, 23.9.2003, s. 33), |
| --- | --- |

—

1 2003 T: Asiakirja Tšekin tasavallan, Viron tasavallan, Kyproksen tasavallan, Latvian tasavallan, Liettuan tasavallan, Unkarin tasavallan, Maltan tasavallan, Puolan tasavallan, Slovenian tasavallan ja Slovakian tasavallan liittymisehdoista ja niiden sopimusten mukautuksista, joihin Euroopan unioni perustuu (EUVL L 236, 23.9.2003, s. 33),

| — | Neuvoston direktiivi 2006/100/EY, annettu 20 päivänä marraskuuta 2006, tiettyjen direktiivien mukauttamisesta henkilöiden vapaan liikkuvuuden alalla Bulgarian ja Romanian liittymisen johdosta (EUVL L 363, 20.12.2006, s. 141). |
| --- | --- |

—

Neuvoston direktiivi 2006/100/EY, annettu 20 päivänä marraskuuta 2006, tiettyjen direktiivien mukauttamisesta henkilöiden vapaan liikkuvuuden alalla Bulgarian ja Romanian liittymisen johdosta (EUVL L 363, 20.12.2006, s. 141).

| b. | Tätä sopimusta sovellettaessa direktiiviä 77/249/ETY mukautetaan seuraavasti:






  1. | Lisätään 1 artiklan 2 kohdan a alakohtaan teksti seuraavasti:
  ”Sveitsi: | Advokat, Rechtsanwalt, Anwalt, Fürsprecher, Fürsprech |
| --- | --- | --- | --- |

b.

Tätä sopimusta sovellettaessa direktiiviä 77/249/ETY mukautetaan seuraavasti:

1.

Lisätään 1 artiklan 2 kohdan a alakohtaan teksti seuraavasti:

”Sveitsi:

Advokat, Rechtsanwalt, Anwalt, Fürsprecher, Fürsprech

| | Avocat |
| --- | --- |

Avocat

| | Avvocato”. |
| --- | --- |

Avvocato”.

| 2. | Direktiivin 8 artiklaa ei sovelleta. Sveitsin direktiivin 2005/36/EY 56 artiklan mukaisesti nimeämä sveitsiläinen yhteensovittamisesta vastaava henkilö ilmoittaa kuitenkin komissiolle direktiivin 77/249/ETY perusteella hyväksytystä lainsäädännöstä ja toimittaa tiedoista jäljennöksen sekakomitealle. |
| --- | --- |

2.

Direktiivin 8 artiklaa ei sovelleta. Sveitsin direktiivin 2005/36/EY 56 artiklan mukaisesti nimeämä sveitsiläinen yhteensovittamisesta vastaava henkilö ilmoittaa kuitenkin komissiolle direktiivin 77/249/ETY perusteella hyväksytystä lainsäädännöstä ja toimittaa tiedoista jäljennöksen sekakomitealle.

| 3a. | 398 L 0005: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 98/5/EY, annettu 16. helmikuuta 1998, asianajajan ammatin pysyvän harjoittamisen helpottamisesta muussa kuin siinä jäsenvaltiossa, jossa ammatillinen pätevyys on hankittu (EYVL L 77, 14.3.1998, s. 36),
  sellaisena kuin se on muutettuna seuraavilla:






  — | Asiakirja Tšekin tasavallan, Viron tasavallan, Kyproksen tasavallan, Latvian tasavallan, Liettuan tasavallan, Unkarin tasavallan, Maltan tasavallan, Puolan tasavallan, Slovenian tasavallan ja Slovakian tasavallan liittymisehdoista ja niiden sopimusten mukautuksista, joihin Euroopan unioni perustuu (EUVL L 236, 23.9.2003, s. 33), |
| --- | --- | --- |

3a.

398 L 0005: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 98/5/EY, annettu 16. helmikuuta 1998, asianajajan ammatin pysyvän harjoittamisen helpottamisesta muussa kuin siinä jäsenvaltiossa, jossa ammatillinen pätevyys on hankittu (EYVL L 77, 14.3.1998, s. 36),

sellaisena kuin se on muutettuna seuraavilla:

—

Asiakirja Tšekin tasavallan, Viron tasavallan, Kyproksen tasavallan, Latvian tasavallan, Liettuan tasavallan, Unkarin tasavallan, Maltan tasavallan, Puolan tasavallan, Slovenian tasavallan ja Slovakian tasavallan liittymisehdoista ja niiden sopimusten mukautuksista, joihin Euroopan unioni perustuu (EUVL L 236, 23.9.2003, s. 33),

| — | Neuvoston direktiivi 2006/100/EY, annettu 20 päivänä marraskuuta 2006, tiettyjen direktiivien mukauttamisesta henkilöiden vapaan liikkuvuuden alalla Bulgarian ja Romanian liittymisen johdosta (EUVL L 363, 20.12.2006, s. 141). |
| --- | --- |

—

Neuvoston direktiivi 2006/100/EY, annettu 20 päivänä marraskuuta 2006, tiettyjen direktiivien mukauttamisesta henkilöiden vapaan liikkuvuuden alalla Bulgarian ja Romanian liittymisen johdosta (EUVL L 363, 20.12.2006, s. 141).

| b. | Tätä sopimusta sovellettaessa direktiiviä 98/5/EY mukautetaan seuraavasti:






  1. | Lisätään 1 artiklan 2 kohdan a alakohtaan teksti seuraavasti:
  ”Sveitsi: | Advokat, Rechtsanwalt, Anwalt, Fürsprecher, Fürsprech |
| --- | --- | --- | --- |

b.

Tätä sopimusta sovellettaessa direktiiviä 98/5/EY mukautetaan seuraavasti:

1.

Lisätään 1 artiklan 2 kohdan a alakohtaan teksti seuraavasti:

”Sveitsi:

Advokat, Rechtsanwalt, Anwalt, Fürsprecher, Fürsprech

| | Avocat |
| --- | --- |

Avocat

| | Avvocato”. |
| --- | --- |

Avvocato”.

| 2. | Direktiivin 16 ja 17 artiklaa ei sovelleta. Sveitsin direktiivin 2005/36/EY 56 artiklan mukaisesti nimeämä sveitsiläinen yhteensovittamisesta vastaava henkilö ilmoittaa kuitenkin komissiolle direktiivin 98/5/EY perusteella hyväksytystä lainsäädännöstä ja toimittaa tiedoista jäljennöksen sekakomitealle. |
| --- | --- |

2.

Direktiivin 16 ja 17 artiklaa ei sovelleta. Sveitsin direktiivin 2005/36/EY 56 artiklan mukaisesti nimeämä sveitsiläinen yhteensovittamisesta vastaava henkilö ilmoittaa kuitenkin komissiolle direktiivin 98/5/EY perusteella hyväksytystä lainsäädännöstä ja toimittaa tiedoista jäljennöksen sekakomitealle.

| 3. | Direktiivin 14 artiklaa sovelletaan seuraavasti:
  Komissio ilmoittaa Sveitsin nimeämistä toimivaltaisista viranomaisista jäsenvaltioille, kun Sveitsi on ilmoittanut niistä komissiolle ja toimittanut tiedoista jäljennöksen sekakomitealle. |
| --- | --- |

3.

Direktiivin 14 artiklaa sovelletaan seuraavasti:

Komissio ilmoittaa Sveitsin nimeämistä toimivaltaisista viranomaisista jäsenvaltioille, kun Sveitsi on ilmoittanut niistä komissiolle ja toimittanut tiedoista jäljennöksen sekakomitealle.

| 4a. | 374 L 0556: Neuvoston direktiivi 74/556/ETY, annettu 4 päivänä kesäkuuta 1974, myrkyllisiin tuotteisiin, niiden maahantuontiin ja jakeluun sekä tällaisten tuotteiden ammattimaiseen käyttöön liittyvään toimintaan, mukaan lukien välittäjien toiminta, sovellettavista, siirtymätoimenpiteitä koskevista yksityiskohtaisista säännöksistä (EYVL L 307, 18.11.1974, s. 1). |
| --- | --- |

4a.

374 L 0556: Neuvoston direktiivi 74/556/ETY, annettu 4 päivänä kesäkuuta 1974, myrkyllisiin tuotteisiin, niiden maahantuontiin ja jakeluun sekä tällaisten tuotteiden ammattimaiseen käyttöön liittyvään toimintaan, mukaan lukien välittäjien toiminta, sovellettavista, siirtymätoimenpiteitä koskevista yksityiskohtaisista säännöksistä (EYVL L 307, 18.11.1974, s. 1).

| b. | Tätä sopimusta sovellettaessa direktiiviä 74/556/ETY mukautetaan seuraavasti:






  1. | Direktiivin 4 artiklan 3 kohtaa sovelletaan seuraavasti:
  Komissio ilmoittaa Sveitsin nimeämistä toimivaltaisista viranomaisista jäsenvaltioille, kun Sveitsi on ilmoittanut niistä komissiolle ja toimittanut tiedoista jäljennöksen sekakomitealle. |
| --- | --- | --- |

b.

Tätä sopimusta sovellettaessa direktiiviä 74/556/ETY mukautetaan seuraavasti:

1.

Direktiivin 4 artiklan 3 kohtaa sovelletaan seuraavasti:

Komissio ilmoittaa Sveitsin nimeämistä toimivaltaisista viranomaisista jäsenvaltioille, kun Sveitsi on ilmoittanut niistä komissiolle ja toimittanut tiedoista jäljennöksen sekakomitealle.

| 2. | Direktiivin 7 artiklaa ei sovelleta. Sveitsin direktiivin 2005/36/EY 56 artiklan mukaisesti nimeämä sveitsiläinen yhteensovittamisesta vastaava henkilö ilmoittaa kuitenkin komissiolle direktiivin 74/556/ETY perusteella hyväksytystä lainsäädännöstä ja toimittaa tiedoista jäljennöksen sekakomitealle. |
| --- | --- |

2.

Direktiivin 7 artiklaa ei sovelleta. Sveitsin direktiivin 2005/36/EY 56 artiklan mukaisesti nimeämä sveitsiläinen yhteensovittamisesta vastaava henkilö ilmoittaa kuitenkin komissiolle direktiivin 74/556/ETY perusteella hyväksytystä lainsäädännöstä ja toimittaa tiedoista jäljennöksen sekakomitealle.

| 5a. | 374 L 0557: Neuvoston direktiivi 74/557/ETY, annettu 4 päivänä kesäkuuta 1974, sijoittautumisvapauden ja palvelujen tarjoamisen vapauden toteuttamisesta itsenäisten ammatinharjoittajien ja välittäjien toiminnassa myrkyllisten tuotteiden kaupassa ja jakelussa (EYVL L 307, 18.11.1974, s. 5),
  sellaisena kuin se on muutettuna seuraavilla:






  — | Euroopan unionin neuvoston päätös 95/1/EY, Euratom, EHTY, tehty 1 päivänä tammikuuta 1995, uusien jäsenvaltioiden Euroopan unioniin liittymistä koskevien asiakirjojen tarkistamisesta (EYVL L 1, 1.1.1995, s. 1), |
| --- | --- | --- |

5a.

374 L 0557: Neuvoston direktiivi 74/557/ETY, annettu 4 päivänä kesäkuuta 1974, sijoittautumisvapauden ja palvelujen tarjoamisen vapauden toteuttamisesta itsenäisten ammatinharjoittajien ja välittäjien toiminnassa myrkyllisten tuotteiden kaupassa ja jakelussa (EYVL L 307, 18.11.1974, s. 5),

sellaisena kuin se on muutettuna seuraavilla:

—

Euroopan unionin neuvoston päätös 95/1/EY, Euratom, EHTY, tehty 1 päivänä tammikuuta 1995, uusien jäsenvaltioiden Euroopan unioniin liittymistä koskevien asiakirjojen tarkistamisesta (EYVL L 1, 1.1.1995, s. 1),

| — | 1 2003 T: Asiakirja Tšekin tasavallan, Viron tasavallan, Kyproksen tasavallan, Latvian tasavallan, Liettuan tasavallan, Unkarin tasavallan, Maltan tasavallan, Puolan tasavallan, Slovenian tasavallan ja Slovakian tasavallan liittymisehdoista ja niiden sopimusten mukautuksista, joihin Euroopan unioni perustuu (EUVL L 236, 23.9.2003, s. 33), |
| --- | --- |

—

1 2003 T: Asiakirja Tšekin tasavallan, Viron tasavallan, Kyproksen tasavallan, Latvian tasavallan, Liettuan tasavallan, Unkarin tasavallan, Maltan tasavallan, Puolan tasavallan, Slovenian tasavallan ja Slovakian tasavallan liittymisehdoista ja niiden sopimusten mukautuksista, joihin Euroopan unioni perustuu (EUVL L 236, 23.9.2003, s. 33),

| — | Neuvoston direktiivi 2006/101/EY, annettu 20 päivänä marraskuuta 2006, direktiivien 73/239/ETY, 74/557/ETY ja 2002/83/EY mukauttamisesta palvelujen tarjoamisen vapauden alalla Bulgarian ja Romanian liittymisen johdosta (EUVL L 363, 20.12.2006, s. 238). |
| --- | --- |

—

Neuvoston direktiivi 2006/101/EY, annettu 20 päivänä marraskuuta 2006, direktiivien 73/239/ETY, 74/557/ETY ja 2002/83/EY mukauttamisesta palvelujen tarjoamisen vapauden alalla Bulgarian ja Romanian liittymisen johdosta (EUVL L 363, 20.12.2006, s. 238).

| b. | Tätä sopimusta sovellettaessa direktiiviä 74/557/ETY mukautetaan seuraavasti:






  1. | Sveitsissä:
  Kaikki tuotteet ja myrkylliset aineet, joita tarkoitetaan myrkyllisiä aineita koskevassa laissa (Sveitsin lainsäädäntökokoelma CC 813.1), ja erityisesti asiaan liittyvissä asetuksissa (CC 813) ja ympäristölle myrkyllisiä aineita koskevissa asetuksissa (CC 814 812.31, 814 812.32 ja 814 812.33) tarkoitetut tuotteet ja aineet |
| --- | --- | --- |

b.

Tätä sopimusta sovellettaessa direktiiviä 74/557/ETY mukautetaan seuraavasti:

1.

Sveitsissä:

Kaikki tuotteet ja myrkylliset aineet, joita tarkoitetaan myrkyllisiä aineita koskevassa laissa (Sveitsin lainsäädäntökokoelma CC 813.1), ja erityisesti asiaan liittyvissä asetuksissa (CC 813) ja ympäristölle myrkyllisiä aineita koskevissa asetuksissa (CC 814 812.31, 814 812.32 ja 814 812.33) tarkoitetut tuotteet ja aineet

| 2. | Direktiivin 7 artiklan 5 kohtaa sovelletaan seuraavasti:
  Komissio ilmoittaa Sveitsin nimeämistä toimivaltaisista viranomaisista jäsenvaltioille, kun Sveitsi on ilmoittanut niistä komissiolle ja toimittanut tiedoista jäljennöksen sekakomitealle. |
| --- | --- |

2.

Direktiivin 7 artiklan 5 kohtaa sovelletaan seuraavasti:

Komissio ilmoittaa Sveitsin nimeämistä toimivaltaisista viranomaisista jäsenvaltioille, kun Sveitsi on ilmoittanut niistä komissiolle ja toimittanut tiedoista jäljennöksen sekakomitealle.

| 3. | Direktiivin 8 artiklaa ei sovelleta. Sveitsin direktiivin 2005/36/EY 56 artiklan mukaisesti nimeämä sveitsiläinen yhteensovittamisesta vastaava henkilö ilmoittaa kuitenkin komissiolle direktiivin 74/557/ETY perusteella hyväksytystä lainsäädännöstä ja toimittaa tiedoista jäljennöksen sekakomitealle. |
| --- | --- |

3.

Direktiivin 8 artiklaa ei sovelleta. Sveitsin direktiivin 2005/36/EY 56 artiklan mukaisesti nimeämä sveitsiläinen yhteensovittamisesta vastaava henkilö ilmoittaa kuitenkin komissiolle direktiivin 74/557/ETY perusteella hyväksytystä lainsäädännöstä ja toimittaa tiedoista jäljennöksen sekakomitealle.

| 6a. | 386 L 0653: Neuvoston direktiivi 86/653/ETY, annettu 18 päivänä joulukuuta 1986, jäsenvaltioiden itsenäisiä kauppaedustajia koskevan lainsäädännön yhteensovittamisesta (EYVL L 382, 31.12.1986, s. 17). |
| --- | --- |

6a.

386 L 0653: Neuvoston direktiivi 86/653/ETY, annettu 18 päivänä joulukuuta 1986, jäsenvaltioiden itsenäisiä kauppaedustajia koskevan lainsäädännön yhteensovittamisesta (EYVL L 382, 31.12.1986, s. 17).

| b. | Tätä sopimusta sovellettaessa direktiiviä 86/653/ETY mukautetaan seuraavasti:
  Direktiivin 22 artiklaa ei sovelleta. Sveitsin direktiivin 2005/36/EY 56 artiklan mukaisesti nimeämä sveitsiläinen yhteensovittamisesta vastaava henkilö ilmoittaa kuitenkin direktiivin 86/653/ETY perusteella hyväksytystä lainsäädännöstä ja toimittaa tiedoista jäljennöksen sekakomitealle. |
| --- | --- |

b.

Tätä sopimusta sovellettaessa direktiiviä 86/653/ETY mukautetaan seuraavasti:

Direktiivin 22 artiklaa ei sovelleta. Sveitsin direktiivin 2005/36/EY 56 artiklan mukaisesti nimeämä sveitsiläinen yhteensovittamisesta vastaava henkilö ilmoittaa kuitenkin direktiivin 86/653/ETY perusteella hyväksytystä lainsäädännöstä ja toimittaa tiedoista jäljennöksen sekakomitealle.

B-JAKSO:   SÄÄDÖKSET, JOIHIN SOPIMUSPUOLTEN ON KIINNITETTÄVÄ HUOMIOTA

Sopimuspuolet kiinnittävät huomiota seuraavan säädöksen sisältöön:

| 7. | 389 X 0601: Komission suositus 89/601/ETY, annettu 8 päivänä marraskuuta 1989, terveydenhoitohenkilöstön syöpään liittyvästä koulutuksesta (EYVL L 346, 27.11.1989, s. 1).” |
| --- | --- |

7.

389 X 0601: Komission suositus 89/601/ETY, annettu 8 päivänä marraskuuta 1989, terveydenhoitohenkilöstön syöpään liittyvästä koulutuksesta (EYVL L 346, 27.11.1989, s. 1).”

---

(1)  Lisätään ETA:n sekakomitean päätöksen hyväksymispäivämäärä.

1

---

ASETUKSET

| 27.7.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 195/24 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 195/24

---

KOMISSION ASETUS (EU) N:o 729/2011,

annettu 20 päivänä heinäkuuta 2011,

Espanjan lipun alla purjehtivien alusten keilan kalastuksen kieltämisestä EU:n ja kansainvälisillä vesillä alueilla V, VI ja VII

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon yhteisön valvontajärjestelmästä, jonka tarkoituksena on varmistaa yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjen noudattaminen, 20 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1224/2009 (1) ja erityisesti sen 36 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan unionin vesillä ja Euroopan unionin aluksiin sellaisilla vesillä, joilla saalisrajoitukset ovat tarpeen, sovellettavien tiettyjen kalakantojen ja kalakantaryhmien kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta vuodeksi 2011 18 päivänä tammikuuta 2011 annetussa neuvoston asetuksessa (EU) N:o 57/2011 (2) säädetään kiintiöistä vuodeksi 2011. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan unionin vesillä ja Euroopan unionin aluksiin sellaisilla vesillä, joilla saalisrajoitukset ovat tarpeen, sovellettavien tiettyjen kalakantojen ja kalakantaryhmien kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta vuodeksi 2011 18 päivänä tammikuuta 2011 annetussa neuvoston asetuksessa (EU) N:o 57/2011 (2) säädetään kiintiöistä vuodeksi 2011.

| (2) | Komission saamien tietojen mukaan tämän asetuksen liitteessä tarkoitetun jäsenvaltion lipun alla purjehtivien tai kyseisessä jäsenvaltiossa rekisteröityjen alusten mainitussa liitteessä tarkoitetun kalakannan saaliit ovat täyttäneet vuoden 2011 kiintiön. |
| --- | --- |

(2)

Komission saamien tietojen mukaan tämän asetuksen liitteessä tarkoitetun jäsenvaltion lipun alla purjehtivien tai kyseisessä jäsenvaltiossa rekisteröityjen alusten mainitussa liitteessä tarkoitetun kalakannan saaliit ovat täyttäneet vuoden 2011 kiintiön.

| (3) | Sen vuoksi on tarpeen kieltää kyseisen kannan kalastus, |
| --- | --- |

(3)

Sen vuoksi on tarpeen kieltää kyseisen kannan kalastus,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Kiintiön täyttyminen

Tämän asetuksen liitteessä tarkoitetun jäsenvaltion vuotta 2011 koskevan kalastuskiintiön katsotaan täyttyneen tämän asetuksen liitteessä tarkoitetun kalakannan osalta mainitussa liitteessä vahvistetusta päivämäärästä alkaen.

2 artikla

Kiellot

Kielletään tämän asetuksen liitteessä tarkoitetun jäsenvaltion lipun alla purjehtivilta aluksilta tai kyseisessä jäsenvaltiossa rekisteröidyiltä aluksilta mainitussa liitteessä tarkoitetun kannan kalastus mainitussa liitteessä vahvistetusta päivästä alkaen. Kielletään näiltä aluksilta erityisesti pyydetyn kannan aluksella pitäminen, siirtäminen, jälleenlaivaaminen ja purkaminen mainitun päivän jälkeen.

3 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 20 päivänä heinäkuuta 2011.

Komission puolesta, puheenjohtajan nimissä

Lowri EVANS

Meri- ja kalastusasioiden pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 343, 22.12.2009, s. 1.

1

(2)  EUVL L 24, 27.1.2011, s. 1.

2

---

LIITE

| Nro | 15/T&Q |
| --- | --- |
| Jäsenvaltio | Espanja |
| Kanta | USK/567EI. |
| Laji | Keila (Brosme brosme) |
| Alue | EU:n ja kansainväliset vedet alueilla V, VI ja VII |
| Päivämäärä | 7. huhtikuuta 2011 |

Nro

15/T&Q

Jäsenvaltio

Espanja

Kanta

USK/567EI.

Laji

Keila (Brosme brosme)

Alue

EU:n ja kansainväliset vedet alueilla V, VI ja VII

Päivämäärä

7. huhtikuuta 2011

---

| 27.7.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 195/26 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 195/26

---

KOMISSION ASETUS (EU) N:o 730/2011,

annettu 20 päivänä heinäkuuta 2011,

Espanjan lipun alla purjehtivien alusten mustahuotrakalan kalastuksen kieltämisestä EU:n ja kansainvälisillä vesillä alueilla V, VI, VII ja XII

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon yhteisön valvontajärjestelmästä, jonka tarkoituksena on varmistaa yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjen noudattaminen, 20 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1224/2009 (1) ja erityisesti sen 36 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | EU:n aluksiin sovellettavien eräiden syvänmeren kalalajien kantojen kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta vuosiksi 2011 ja 2012 13 päivänä joulukuuta 2010 annetussa neuvoston asetuksessa (EU) N:o 1225/2010 (2) säädetään kiintiöistä vuodeksi 2011. |
| --- | --- |

(1)

EU:n aluksiin sovellettavien eräiden syvänmeren kalalajien kantojen kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta vuosiksi 2011 ja 2012 13 päivänä joulukuuta 2010 annetussa neuvoston asetuksessa (EU) N:o 1225/2010 (2) säädetään kiintiöistä vuodeksi 2011.

| (2) | Komission saamien tietojen mukaan tämän asetuksen liitteessä tarkoitetun jäsenvaltion lipun alla purjehtivien tai kyseisessä jäsenvaltiossa rekisteröityjen alusten mainitussa liitteessä tarkoitetun kalakannan saaliit ovat täyttäneet vuoden 2011 kiintiön. |
| --- | --- |

(2)

Komission saamien tietojen mukaan tämän asetuksen liitteessä tarkoitetun jäsenvaltion lipun alla purjehtivien tai kyseisessä jäsenvaltiossa rekisteröityjen alusten mainitussa liitteessä tarkoitetun kalakannan saaliit ovat täyttäneet vuoden 2011 kiintiön.

| (3) | Sen vuoksi on tarpeen kieltää kyseisen kannan kalastus, |
| --- | --- |

(3)

Sen vuoksi on tarpeen kieltää kyseisen kannan kalastus,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Kiintiön täyttyminen

Tämän asetuksen liitteessä tarkoitetun jäsenvaltion vuotta 2011 koskevan kalastuskiintiön katsotaan täyttyneen tämän asetuksen liitteessä tarkoitetun kalakannan osalta mainitussa liitteessä vahvistetusta päivämäärästä alkaen.

2 artikla

Kiellot

Kielletään tämän asetuksen liitteessä tarkoitetun jäsenvaltion lipun alla purjehtivilta aluksilta tai kyseisessä jäsenvaltiossa rekisteröidyiltä aluksilta mainitussa liitteessä tarkoitetun kannan kalastus mainitussa liitteessä vahvistetusta päivästä alkaen. Kielletään näiltä aluksilta erityisesti pyydetyn kannan aluksella pitäminen, siirtäminen, jälleenlaivaaminen ja purkaminen mainitun päivän jälkeen.

3 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 20 päivänä heinäkuuta 2011.

Komission puolesta, puheenjohtajan nimissä

Lowri EVANS

Meri- ja kalastusasioiden pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 343, 22.12.2009, s. 1.

1

(2)  EUVL L 336, 21.12.2010, s. 1.

2

---

LIITE

| Nro | 13/DSS |
| --- | --- |
| Jäsenvaltio | ESPANJA |
| Kanta | BSF/56712- |
| Laji | Mustahuotrakala (Aphanopus carbo) |
| Alue | EU:n ja kansainväliset vedet alueilla V, VI, VII ja XII |
| Päivämäärä | 22. huhtikuuta 2011 |

Nro

13/DSS

Jäsenvaltio

ESPANJA

Kanta

BSF/56712-

Laji

Mustahuotrakala (Aphanopus carbo)

Alue

EU:n ja kansainväliset vedet alueilla V, VI, VII ja XII

Päivämäärä

22. huhtikuuta 2011

---

| 27.7.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 195/28 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 195/28

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 731/2011,

annettu 22 päivänä heinäkuuta 2011,

nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin (Prosciutto Amatriciano (SMM))

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta 20 päivänä maaliskuuta 2006 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 (1) ja erityisesti sen 7 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Nimityksen ”Prosciutto Amatriciano” rekisteröintiä koskeva Italian hakemus julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2) asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(1)

Nimityksen ”Prosciutto Amatriciano” rekisteröintiä koskeva Italian hakemus julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2) asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti.

| (2) | Koska komissiolle ei ole toimitettu asetuksen (EY) N:o 510/2006 7 artiklan mukaisia vastaväitteitä, nimitys olisi rekisteröitävä, |
| --- | --- |

(2)

Koska komissiolle ei ole toimitettu asetuksen (EY) N:o 510/2006 7 artiklan mukaisia vastaväitteitä, nimitys olisi rekisteröitävä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Rekisteröidään tämän asetuksen liitteessä oleva nimitys.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 22 päivänä heinäkuuta 2011.

Komission puolesta, puheenjohtajan nimissä

Dacian CIOLOŞ

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 93, 31.3.2006, s. 12.

1

(2)  EUVL C 307, 12.11.2010, s. 21.

2

---

LIITE

Ihmisravinnoksi tarkoitetut perussopimuksen liitteeseen I kuuluvat maataloustuotteet:

Luokka 1.2.   Lihavalmisteet (kuumennetut, suolatut, savustetut jne.)

ITALIA

Prosciutto Amatriciano (SMM)

---

| 27.7.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 195/30 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 195/30

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 732/2011,

annettu 22 päivänä heinäkuuta 2011,

nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin (Göttinger Feldkieker (SMM))

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta 20 päivänä maaliskuuta 2006 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 (1) ja erityisesti sen 7 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Nimityksen ”Göttinger Feldkieker” rekisteröintiä koskeva Saksan hakemus julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2) asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(1)

Nimityksen ”Göttinger Feldkieker” rekisteröintiä koskeva Saksan hakemus julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2) asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti.

| (2) | Koska komissiolle ei ole toimitettu asetuksen (EY) N:o 510/2006 7 artiklan mukaisia vastaväitteitä, nimitys olisi rekisteröitävä, |
| --- | --- |

(2)

Koska komissiolle ei ole toimitettu asetuksen (EY) N:o 510/2006 7 artiklan mukaisia vastaväitteitä, nimitys olisi rekisteröitävä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Rekisteröidään tämän asetuksen liitteessä oleva nimitys.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 22 päivänä heinäkuuta 2011.

Komission puolesta, puheenjohtajan nimissä

Dacian CIOLOŞ

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 93, 31.3.2006, s. 12.

1

(2)  EUVL C 309, 13.11.2010, s. 16.

2

---

LIITE

Ihmisravinnoksi tarkoitetut perussopimuksen liitteeseen I kuuluvat maataloustuotteet:

Luokka 1.2   Lihavalmisteet (kuumennetut, suolatut, savustetut jne.)

SAKSA

Göttinger Feldkieker (SMM)

---

| 27.7.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 195/32 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 195/32

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 733/2011,

annettu 22 päivänä heinäkuuta 2011,

nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin (Kołocz śląski / kołacz śląski (SMM))

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta 20 päivänä maaliskuuta 2006 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 (1) ja erityisesti sen 7 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Nimityksen ”Kołocz śląski / kołacz śląski” rekisteröintiä koskeva Puolan hakemus julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2) asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(1)

Nimityksen ”Kołocz śląski / kołacz śląski” rekisteröintiä koskeva Puolan hakemus julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2) asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti.

| (2) | Koska komissiolle ei ole toimitettu asetuksen (EY) N:o 510/2006 7 artiklan mukaisia vastaväitteitä, nimitys olisi rekisteröitävä, |
| --- | --- |

(2)

Koska komissiolle ei ole toimitettu asetuksen (EY) N:o 510/2006 7 artiklan mukaisia vastaväitteitä, nimitys olisi rekisteröitävä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Rekisteröidään tämän asetuksen liitteessä oleva nimitys.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 22 päivänä heinäkuuta 2011.

Komission puolesta, puheenjohtajan nimissä

Dacian CIOLOŞ

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 93, 31.3.2006, s. 12.

1

(2)  EUVL C 299, 5.11.2010, s. 7.

2

---

LIITE

Asetuksen (EY) N:o 510/2006 liitteessä I tarkoitetut elintarvikkeet:

Luokka 2.4   Leipomo-, konditoria-, makeis- ja keksituotteet

PUOLA

Kołocz śląski / kołacz śląski (SMM)

---

| 27.7.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 195/34 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 195/34

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 734/2011,

annettu 22 päivänä heinäkuuta 2011,

nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin (Αρνάκι Ελασσόνας (Arnaki Elassonas) (SAN))

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta 20 päivänä maaliskuuta 2006 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 (1) ja erityisesti sen 7 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Nimityksen ”Αρνάκι Ελασσόνας (Arnaki Elassonas)” rekisteröintiä koskeva Kreikan hakemus julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2) asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(1)

Nimityksen ”Αρνάκι Ελασσόνας (Arnaki Elassonas)” rekisteröintiä koskeva Kreikan hakemus julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2) asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti.

| (2) | Koska komissiolle ei ole toimitettu asetuksen (EY) N:o 510/2006 7 artiklan mukaisia vastaväitteitä, nimitys olisi rekisteröitävä, |
| --- | --- |

(2)

Koska komissiolle ei ole toimitettu asetuksen (EY) N:o 510/2006 7 artiklan mukaisia vastaväitteitä, nimitys olisi rekisteröitävä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Rekisteröidään tämän asetuksen liitteessä oleva nimitys.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 22 päivänä heinäkuuta 2011.

Komission puolesta, puheenjohtajan nimissä

Dacian CIOLOŞ

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 93, 31.3.2006, s. 12.

1

(2)  EUVL C 307, 12.11.2010, s. 24.

2

---

LIITE

Ihmisravinnoksi tarkoitetut perussopimuksen liitteeseen I kuuluvat maataloustuotteet:

Luokka 1.1   Tuore liha (ja muut eläimenosat)

KREIKKA

Αρνάκι Ελασσόνας (Arnaki Elassonas) (SAN)

---

| 27.7.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 195/36 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 195/36

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 735/2011,

annettu 22 päivänä heinäkuuta 2011,

nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin (Göttinger Stracke (SMM))

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta 20 päivänä maaliskuuta 2006 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 (1) ja erityisesti sen 7 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Nimityksen ”Göttinger Stracke” rekisteröintiä koskeva Saksan hakemus julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2) asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(1)

Nimityksen ”Göttinger Stracke” rekisteröintiä koskeva Saksan hakemus julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2) asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti.

| (2) | Koska komissiolle ei ole toimitettu asetuksen (EY) N:o 510/2006 7 artiklan mukaisia vastaväitteitä, nimitys olisi rekisteröitävä, |
| --- | --- |

(2)

Koska komissiolle ei ole toimitettu asetuksen (EY) N:o 510/2006 7 artiklan mukaisia vastaväitteitä, nimitys olisi rekisteröitävä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Rekisteröidään tämän asetuksen liitteessä oleva nimitys.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 22 päivänä heinäkuuta 2011.

Komission puolesta, puheenjohtajan nimissä

Dacian CIOLOŞ

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 93, 31.3.2006, s. 12.

1

(2)  EUVL C 309, 13.11.2010, s. 13.

2

---

LIITE

Ihmisravinnoksi tarkoitetut perussopimuksen liitteeseen I kuuluvat maataloustuotteet:

Luokka 1.2   Lihavalmisteet (kuumennetut, suolatut, savustetut jne.)

SAKSA

Göttinger Stracke (SMM)

---

| 27.7.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 195/37 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 195/37

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 736/2011,

annettu 26 päivänä heinäkuuta 2011,

tehoaineen fluroksipyyri hyväksymisestä kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1107/2009 mukaisesti ja komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 liitteen muuttamisesta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta sekä neuvoston direktiivien 79/117/ETY ja 91/414/ETY kumoamisesta 21 päivänä lokakuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1107/2009 (1) ja erityisesti sen 13 artiklan 2 kohdan ja 78 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 1107/2009 80 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisesti neuvoston direktiivin 91/414/ETY (2) säännöksiä sovelletaan hyväksymismenettelyn ja hyväksynnän edellytysten osalta tehoaineisiin, jotka on lueteltu tehoaineiden ensimmäisen ryhmän neuvoston direktiivin 91/414/EY liitteeseen I sisällyttämisen uusimista koskevan menettelyn vahvistamisesta ja kyseisiä aineita koskevan luettelon laatimisesta 27 päivänä kesäkuuta 2007 annetun komission asetuksen (EY) N:o 737/2007 (3) liitteessä I. Fluroksipyyri on mainittu asetuksen (EY) N:o 737/2007 liitteessä I olevassa luettelossa. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 1107/2009 80 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisesti neuvoston direktiivin 91/414/ETY (2) säännöksiä sovelletaan hyväksymismenettelyn ja hyväksynnän edellytysten osalta tehoaineisiin, jotka on lueteltu tehoaineiden ensimmäisen ryhmän neuvoston direktiivin 91/414/EY liitteeseen I sisällyttämisen uusimista koskevan menettelyn vahvistamisesta ja kyseisiä aineita koskevan luettelon laatimisesta 27 päivänä kesäkuuta 2007 annetun komission asetuksen (EY) N:o 737/2007 (3) liitteessä I. Fluroksipyyri on mainittu asetuksen (EY) N:o 737/2007 liitteessä I olevassa luettelossa.

| (2) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1107/2009 täytäntöönpanosta hyväksyttyjen tehoaineiden luettelon osalta 25 päivänä toukokuuta 2011 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 (4) liitteessä olevassa A osassa mainitun fluroksipyyrin hyväksynnän voimassaolo lakkaa 31 päivänä joulukuuta 2011. Asetuksen (EY) N:o 737/2007 4 artiklan mukaisesti toimitettiin kyseisessä artiklassa säädetyssä ajassa ilmoitus fluroksipyyrin direktiivin 91/414/ETY liitteeseen I sisällyttämisen uusimisesta. |
| --- | --- |

(2)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1107/2009 täytäntöönpanosta hyväksyttyjen tehoaineiden luettelon osalta 25 päivänä toukokuuta 2011 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 (4) liitteessä olevassa A osassa mainitun fluroksipyyrin hyväksynnän voimassaolo lakkaa 31 päivänä joulukuuta 2011. Asetuksen (EY) N:o 737/2007 4 artiklan mukaisesti toimitettiin kyseisessä artiklassa säädetyssä ajassa ilmoitus fluroksipyyrin direktiivin 91/414/ETY liitteeseen I sisällyttämisen uusimisesta.

| (3) | Ilmoitus todettiin hyväksyttäväksi tehoaineiden atsimsulfuroni, atsoksistrobiini, fluroksipyyri, imatsaliili, kresoksiimimetyyli, proheksadionikalsium ja spiroksamiini neuvoston direktiivin 91/414/ETY liitteeseen I sisällyttämisen uusimista koskevien ilmoitusten hyväksyttävyydestä ja kyseisten ilmoitusten tekijöitä koskevan luettelon laatimisesta 28 päivänä heinäkuuta 2008 tehdyllä komission päätöksellä 2008/656/EY (5). |
| --- | --- |

(3)

Ilmoitus todettiin hyväksyttäväksi tehoaineiden atsimsulfuroni, atsoksistrobiini, fluroksipyyri, imatsaliili, kresoksiimimetyyli, proheksadionikalsium ja spiroksamiini neuvoston direktiivin 91/414/ETY liitteeseen I sisällyttämisen uusimista koskevien ilmoitusten hyväksyttävyydestä ja kyseisten ilmoitusten tekijöitä koskevan luettelon laatimisesta 28 päivänä heinäkuuta 2008 tehdyllä komission päätöksellä 2008/656/EY (5).

| (4) | Ilmoittaja toimitti asetuksen (EY) N:o 737/2007 6 artiklan mukaisesti siinä säädetyssä määräajassa vaaditut tiedot sekä selvityksen jokaisen toimitetun uuden tutkimuksen merkityksestä. |
| --- | --- |

(4)

Ilmoittaja toimitti asetuksen (EY) N:o 737/2007 6 artiklan mukaisesti siinä säädetyssä määräajassa vaaditut tiedot sekä selvityksen jokaisen toimitetun uuden tutkimuksen merkityksestä.

| (5) | Esittelevä jäsenvaltio laati rinnakkaisesittelijänä toimivaa jäsenvaltiota kuullen arviointikertomuksen ja toimitti sen Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaiselle, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, ja komissiolle 26 päivänä marraskuuta 2009. Kyseisen tehoaineen arvioinnin lisäksi kertomus sisältää luettelon tutkimuksista, joita esittelevä jäsenvaltio on käyttänyt arviointinsa pohjana. |
| --- | --- |

(5)

Esittelevä jäsenvaltio laati rinnakkaisesittelijänä toimivaa jäsenvaltiota kuullen arviointikertomuksen ja toimitti sen Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaiselle, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, ja komissiolle 26 päivänä marraskuuta 2009. Kyseisen tehoaineen arvioinnin lisäksi kertomus sisältää luettelon tutkimuksista, joita esittelevä jäsenvaltio on käyttänyt arviointinsa pohjana.

| (6) | Elintarviketurvallisuusviranomainen toimitti arviointikertomuksen ilmoittajalle ja kaikille jäsenvaltioille kommentoitavaksi ja toimitti saamansa huomautukset edelleen komissiolle. Lisäksi elintarviketurvallisuusviranomainen asetti kertomuksen yleisesti saataville. |
| --- | --- |

(6)

Elintarviketurvallisuusviranomainen toimitti arviointikertomuksen ilmoittajalle ja kaikille jäsenvaltioille kommentoitavaksi ja toimitti saamansa huomautukset edelleen komissiolle. Lisäksi elintarviketurvallisuusviranomainen asetti kertomuksen yleisesti saataville.

| (7) | Komission pyynnöstä jäsenvaltiot ja elintarviketurvallisuusviranomainen suorittivat vertaisarvioinnin arviointikertomuksesta. Elintarviketurvallisuusviranomainen esitti komissiolle lausuntonsa fluroksipyyrin riskinarviointia koskevasta vertaisarvioinnista (6)24 päivänä helmikuuta 2011. Jäsenvaltiot ja komissio tarkastelivat arviointikertomusta ja elintarviketurvallisuusviranomaisen lausuntoa elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevässä pysyvässä komiteassa, ja fluroksipyyriä koskeva komission tarkastelukertomus saatiin valmiiksi 17 päivänä kesäkuuta 2011. |
| --- | --- |

(7)

Komission pyynnöstä jäsenvaltiot ja elintarviketurvallisuusviranomainen suorittivat vertaisarvioinnin arviointikertomuksesta. Elintarviketurvallisuusviranomainen esitti komissiolle lausuntonsa fluroksipyyrin riskinarviointia koskevasta vertaisarvioinnista (6)24 päivänä helmikuuta 2011. Jäsenvaltiot ja komissio tarkastelivat arviointikertomusta ja elintarviketurvallisuusviranomaisen lausuntoa elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevässä pysyvässä komiteassa, ja fluroksipyyriä koskeva komission tarkastelukertomus saatiin valmiiksi 17 päivänä kesäkuuta 2011.

| (8) | Tehdyistä tutkimuksista on käynyt ilmi, että fluroksipyyriä sisältävien kasvinsuojeluaineiden voidaan yleisesti olettaa täyttävän edelleen direktiivin 91/414/ETY 5 artiklan 1 kohdan a ja b alakohdassa säädetyt edellytykset erityisesti tutkittujen ja komission tarkastelukertomuksessa lueteltujen käyttötarkoitusten osalta. Näin ollen on aiheellista sallia fluroksipyyri. |
| --- | --- |

(8)

Tehdyistä tutkimuksista on käynyt ilmi, että fluroksipyyriä sisältävien kasvinsuojeluaineiden voidaan yleisesti olettaa täyttävän edelleen direktiivin 91/414/ETY 5 artiklan 1 kohdan a ja b alakohdassa säädetyt edellytykset erityisesti tutkittujen ja komission tarkastelukertomuksessa lueteltujen käyttötarkoitusten osalta. Näin ollen on aiheellista sallia fluroksipyyri.

| (9) | Asetuksen (EY) N:o 1107/2009 13 artiklan 2 kohdan ja 6 artiklan mukaisesti ja tämänhetkisen tieteellisen ja teknisen tietämyksen perusteella on kuitenkin tarpeen sisällyttää tiettyjä edellytyksiä ja rajoituksia, josta ei säädetty silloin, kun aine ensimmäisen kerran sisällytettiin direktiivissä 91/414/ETY olevaan liitteeseen I. |
| --- | --- |

(9)

Asetuksen (EY) N:o 1107/2009 13 artiklan 2 kohdan ja 6 artiklan mukaisesti ja tämänhetkisen tieteellisen ja teknisen tietämyksen perusteella on kuitenkin tarpeen sisällyttää tiettyjä edellytyksiä ja rajoituksia, josta ei säädetty silloin, kun aine ensimmäisen kerran sisällytettiin direktiivissä 91/414/ETY olevaan liitteeseen I.

| (10) | Vaikka päätelmänä onkin, että fluroksipyyri olisi hyväksyttävä, on aiheellista edellyttää lisää vahvistavia lisätietoja. |
| --- | --- |

(10)

Vaikka päätelmänä onkin, että fluroksipyyri olisi hyväksyttävä, on aiheellista edellyttää lisää vahvistavia lisätietoja.

| (11) | Kohtuullinen määräaika on tarpeen ennen hyväksymistä, jotta jäsenvaltiot ja asianomaiset osapuolet voivat valmistautua hyväksymisestä seuraaviin uusiin vaatimuksiin. |
| --- | --- |

(11)

Kohtuullinen määräaika on tarpeen ennen hyväksymistä, jotta jäsenvaltiot ja asianomaiset osapuolet voivat valmistautua hyväksymisestä seuraaviin uusiin vaatimuksiin.

| (12) | Rajoittamatta asetuksessa (EY) N:o 1107/2009 säädettyjä hyväksynnästä aiheutuvia velvollisuuksia ja ottaen huomioon erikoistilanne, jonka siirtyminen direktiivin 91/414/ETY soveltamisesta asetuksen (EY) N:o 1107/2009 soveltamiseen aiheuttaa, sovelletaan seuraavia säännöksiä. Jäsenvaltioilla olisi hyväksymisen jälkeen oltava kuusi kuukautta aikaa tarkistaa fluroksipyyriä sisältäviä kasvinsuojeluaineita koskevat luvat. Jäsenvaltioiden olisi tapauksen mukaan muutettava, korvattava tai peruutettava luvat. Mainitusta määräajasta poiketen olisi yhdenmukaisten periaatteiden mukaisesti säädettävä pidemmästä määräajasta kutakin kasvinsuojeluainetta ja kutakin aiottua käyttötarkoitusta koskevan täydellisen, direktiivin 91/414/ETY liitteen III mukaisen asiakirja-aineiston päivityksen jättämistä ja arviointia varten. |
| --- | --- |

(12)

Rajoittamatta asetuksessa (EY) N:o 1107/2009 säädettyjä hyväksynnästä aiheutuvia velvollisuuksia ja ottaen huomioon erikoistilanne, jonka siirtyminen direktiivin 91/414/ETY soveltamisesta asetuksen (EY) N:o 1107/2009 soveltamiseen aiheuttaa, sovelletaan seuraavia säännöksiä. Jäsenvaltioilla olisi hyväksymisen jälkeen oltava kuusi kuukautta aikaa tarkistaa fluroksipyyriä sisältäviä kasvinsuojeluaineita koskevat luvat. Jäsenvaltioiden olisi tapauksen mukaan muutettava, korvattava tai peruutettava luvat. Mainitusta määräajasta poiketen olisi yhdenmukaisten periaatteiden mukaisesti säädettävä pidemmästä määräajasta kutakin kasvinsuojeluainetta ja kutakin aiottua käyttötarkoitusta koskevan täydellisen, direktiivin 91/414/ETY liitteen III mukaisen asiakirja-aineiston päivityksen jättämistä ja arviointia varten.

| (13) | Kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta annetun neuvoston direktiivin 91/414/ETY 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun työohjelman ensimmäisen vaiheen täytäntöönpanoa koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 11 päivänä joulukuuta 1992 annetun komission asetuksen (ETY) N:o 3600/92 puitteissa arvioitujen tehoaineiden sisällyttämisestä direktiivin 91/414/ETY (7) liitteeseen I saatu kokemus on osoittanut, että tietojen saantiin liittyviä voimassa olevien lupien haltijoiden velvollisuuksia voi olla vaikea tulkita. Lisävaikeuksien välttämiseksi näyttääkin olevan tarpeen selkeyttää jäsenvaltioiden velvollisuuksia ja erityisesti velvollisuutta tarkistaa, että luvanhaltija osoittaa, että kyseisen direktiivin liitteen II vaatimukset täyttävä asiakirja-aineisto on saatavilla. Tällä selvennyksellä ei kuitenkaan aiheuteta jäsenvaltioille tai luvanhaltijoille uusia velvoitteita verrattuna direktiiveihin, joita on tähän mennessä annettu kyseisen direktiivin liitteen I muuttamiseksi, tai verrattuna asetuksiin, joita on annettu tehoaineiden hyväksymisestä. |
| --- | --- |

(13)

Kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta annetun neuvoston direktiivin 91/414/ETY 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun työohjelman ensimmäisen vaiheen täytäntöönpanoa koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 11 päivänä joulukuuta 1992 annetun komission asetuksen (ETY) N:o 3600/92 puitteissa arvioitujen tehoaineiden sisällyttämisestä direktiivin 91/414/ETY (7) liitteeseen I saatu kokemus on osoittanut, että tietojen saantiin liittyviä voimassa olevien lupien haltijoiden velvollisuuksia voi olla vaikea tulkita. Lisävaikeuksien välttämiseksi näyttääkin olevan tarpeen selkeyttää jäsenvaltioiden velvollisuuksia ja erityisesti velvollisuutta tarkistaa, että luvanhaltija osoittaa, että kyseisen direktiivin liitteen II vaatimukset täyttävä asiakirja-aineisto on saatavilla. Tällä selvennyksellä ei kuitenkaan aiheuteta jäsenvaltioille tai luvanhaltijoille uusia velvoitteita verrattuna direktiiveihin, joita on tähän mennessä annettu kyseisen direktiivin liitteen I muuttamiseksi, tai verrattuna asetuksiin, joita on annettu tehoaineiden hyväksymisestä.

| (14) | Asetuksen (EY) N:o 1107/2009 13 artiklan 4 kohdan mukaisesti täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 liitettä olisi muutettava vastaavasti. |
| --- | --- |

(14)

Asetuksen (EY) N:o 1107/2009 13 artiklan 4 kohdan mukaisesti täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 liitettä olisi muutettava vastaavasti.

| (15) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(15)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Tehoaineen hyväksyminen

Hyväksytään liitteessä I eritelty tehoaine fluroksipyyri liitteessä annetuin edellytyksin.

2 artikla

Kasvinsuojeluaineiden uudelleenarviointi

1.   Jäsenvaltioiden on asetuksen (EY) N:o 1107/2009 mukaisesti tarvittaessa muutettava tai peruutettava viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2012 sellaisia kasvinsuojeluaineita koskevat voimassa olevat luvat, jotka sisältävät fluroksipyyriä tehoaineena.

Jäsenvaltioiden on kyseiseen päivämäärään mennessä erityisesti tarkistettava, että tämän asetuksen liitteen I edellytykset täyttyvät, mainitussa liitteessä olevan erityisiä säännöksiä koskevan sarakkeen B osassa mainittuja edellytyksiä lukuun ottamatta, ja että luvanhaltijalla tai luvanhaltijan saatavilla on direktiivin 91/414/ETY liitteen II vaatimukset täyttävä asiakirja-aineisto mainitun direktiivin 13 artiklan 1–4 kohdan ja asetuksen (EY) N:o 1107/2009 62 artiklan edellytysten mukaisesti.

2.   Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, jäsenvaltioiden on arvioitava uudelleen kaikki sallitut kasvinsuojeluaineet, jotka sisältävät fluroksipyyriä joko ainoana tehoaineena tai yhtenä monista tehoaineista, jotka kaikki on 31 päivään joulukuuta 2011 mennessä sisällytetty täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 liitteeseen; jäsenvaltioiden on suoritettava arviointi asetuksen (EY) N:o 1107/2009 29 artiklan 6 kohdassa tarkoitettujen yhdenmukaisten periaatteiden mukaisesti, direktiivin 91/414/ETY liitteessä III säädetyt vaatimukset täyttävän asiakirja-aineiston perusteella ja ottaen huomioon tämän asetuksen liitteessä I olevan erityisiä säännöksiä koskevan sarakkeen B osa. Jäsenvaltioiden on kyseisen arvioinnin perusteella määritettävä, täyttääkö tuote yhä asetuksen (EY) N:o 1107/2009 29 artiklan 1 kohdassa säädetyt edellytykset.

Määrittämisen jälkeen jäsenvaltioiden on

| a) | niiden tuotteiden osalta, jotka sisältävät fluroksipyyriä ainoana tehoaineena, tarvittaessa muutettava lupaa tai peruutettava se viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2015; tai |
| --- | --- |

a)

niiden tuotteiden osalta, jotka sisältävät fluroksipyyriä ainoana tehoaineena, tarvittaessa muutettava lupaa tai peruutettava se viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2015; tai

| b) | fluroksipyyriä yhtenä monista tehoaineista sisältävien tuotteiden osalta tarvittaessa muutettava lupaa tai peruutettava se viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2015 taikka siinä säädöksessä tai niissä säädöksissä, joilla kyseinen aine tai aineet lisätään direktiivin 91/414/ETY liitteeseen I tai joilla kyseinen aine tai aineet hyväksyttiin, tällaista muuttamista tai peruuttamista varten vahvistettuna ajankohtana sen mukaan, kumpi ajankohta on myöhäisempi. |
| --- | --- |

b)

fluroksipyyriä yhtenä monista tehoaineista sisältävien tuotteiden osalta tarvittaessa muutettava lupaa tai peruutettava se viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2015 taikka siinä säädöksessä tai niissä säädöksissä, joilla kyseinen aine tai aineet lisätään direktiivin 91/414/ETY liitteeseen I tai joilla kyseinen aine tai aineet hyväksyttiin, tällaista muuttamista tai peruuttamista varten vahvistettuna ajankohtana sen mukaan, kumpi ajankohta on myöhäisempi.

3 artikla

Muutokset täytäntöönpanoasetukseen (EU) N:o 540/2011

Muutetaan täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 liite tämän asetuksen liitteen II mukaisesti.

4 artikla

Voimaantulo ja soveltaminen

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2012.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 26 päivänä heinäkuuta 2011.

Komission puolesta

José Manuel BARROSO

Puheenjohtaja

---

(1)  EUVL L 309, 24.11.2009, s. 1.

1

(2)  EYVL L 230, 19.8.1991, s. 1.

2

(3)  EUVL L 169, 29.6.2007, s. 10.

3

(4)  EUVL L 153, 11.6.2011, s. 1.

4

(5)  EUVL L 214, 9.8.2008, s. 70.

5

(6)  Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen; Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance fluroxypyr. EFSA Journal 2011;9(3):2091. [91 s.]. doi:10.2903/j.efsa.2011.2091. Saatavilla osoitteessa: www.efsa.europa.eu/efsajournal.htm

6

(7)  EYVL L 366, 15.12.1992, s. 10.

7

---

LIITE I

| Nimi, tunnistenumero | IUPAC-nimi | Puhtaus (1) | Hyväksymispäivä | Hyväksynnän päättymispäivä | Erityiset säännökset |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Fluroksipyyri
  CAS-numero: 69377-81-7
  CIPAC-numero: 431 | 4-amino-3,5-dikloori-6-fluori-2-pyridyylioksietikkahappo | ≥ 950 g/kg
  (fluroksipyrimeptyyli) | 1. tammikuuta 2012 | 31. joulukuuta 2021 | A   OSA
  Lupa voidaan myöntää ainoastaan rikkakasvien torjunta-aineena käyttöä varten.
  B   OSA
  Asetuksen (EY) N:o 1107/2009 29 artiklan 6 kohdassa tarkoitettujen yhdenmukaisten periaatteiden täytäntöön panemiseksi on otettava huomioon elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevässä pysyvässä komiteassa 17. kesäkuuta 2011 valmiiksi saadun fluroksipyyriä koskevan tarkastelukertomuksen päätelmät ja erityisesti sen lisäykset I ja II.
  Kokonaisarvioinnissa jäsenvaltioiden on






  1) | kiinnitettävä erityistä huomiota fluroksipyripyridinoli-metaboliitin aiheuttamaan pohjavesien mahdolliseen saastumiseen, jos tehoainetta käytetään alueilla, joilla on emäksinen tai herkkä maaperä ja/tai epäsuotuisat ilmasto-olot; |

Nimi, tunnistenumero

IUPAC-nimi

Puhtaus (1)

Hyväksymispäivä

Hyväksynnän päättymispäivä

Erityiset säännökset

Fluroksipyyri

CAS-numero: 69377-81-7

CIPAC-numero: 431

4-amino-3,5-dikloori-6-fluori-2-pyridyylioksietikkahappo

≥ 950 g/kg

(fluroksipyrimeptyyli)

1. tammikuuta 2012

31. joulukuuta 2021

A   OSA

Lupa voidaan myöntää ainoastaan rikkakasvien torjunta-aineena käyttöä varten.

B   OSA

Asetuksen (EY) N:o 1107/2009 29 artiklan 6 kohdassa tarkoitettujen yhdenmukaisten periaatteiden täytäntöön panemiseksi on otettava huomioon elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevässä pysyvässä komiteassa 17. kesäkuuta 2011 valmiiksi saadun fluroksipyyriä koskevan tarkastelukertomuksen päätelmät ja erityisesti sen lisäykset I ja II.

Kokonaisarvioinnissa jäsenvaltioiden on

1)

kiinnitettävä erityistä huomiota fluroksipyripyridinoli-metaboliitin aiheuttamaan pohjavesien mahdolliseen saastumiseen, jos tehoainetta käytetään alueilla, joilla on emäksinen tai herkkä maaperä ja/tai epäsuotuisat ilmasto-olot;

| 2) | kiinnitettävä erityistä huomiota vesieliöille aiheutuvaan riskiin. |
| --- | --- |

2)

kiinnitettävä erityistä huomiota vesieliöille aiheutuvaan riskiin.

Lupaedellytyksiin on tarvittaessa sisällyttävä riskinhallintatoimenpiteitä.

Ilmoittajan on toimitettava vahvistavat tiedot seuraavista:

| a) | tekniseen spesifikaatioon sisältyvien epäpuhtauksien merkityksellisyys, |
| --- | --- |

a)

tekniseen spesifikaatioon sisältyvien epäpuhtauksien merkityksellisyys,

| b) | toksisuutta koskevassa asiakirja-aineistossa käytetyn testimateriaalin merkityksellisyys suhteessa teknisen materiaalin spesifikaatioon, |
| --- | --- |

b)

toksisuutta koskevassa asiakirja-aineistossa käytetyn testimateriaalin merkityksellisyys suhteessa teknisen materiaalin spesifikaatioon,

| c) | metaboliittien fluroksipyripyridinoli ja fluroksipyrimetoksipyridiinin toksikologinen merkitys; |
| --- | --- |

c)

metaboliittien fluroksipyripyridinoli ja fluroksipyrimetoksipyridiinin toksikologinen merkitys;

| d) | jäämämääritysmenetelmät kasvien osalta; |
| --- | --- |

d)

jäämämääritysmenetelmät kasvien osalta;

| e) | fluroksipyriestereiden käyttäytyminen eläinmatriiseissa; |
| --- | --- |

e)

fluroksipyriestereiden käyttäytyminen eläinmatriiseissa;

| f) | lieroille ja maaperäeliöille aiheutuva pitkän aikavälin riski. |
| --- | --- |

f)

lieroille ja maaperäeliöille aiheutuva pitkän aikavälin riski.

Ilmoittajan on toimitettava jäsenvaltioille, komissiolle ja elintarviketurvallisuusviranomaiselle a ja b kohdassa tarkoitetut tiedot 1. heinäkuuta 2012 mennessä ja c, d, e ja f kohdassa tarkoitetut tiedot 31. joulukuuta 2013 mennessä.

---

(1)  Lisätietoja tehoaineen tunnistuksesta ja spesifikaatiosta annetaan sitä koskevassa tarkastelukertomuksessa.

---

LIITE II

Muutetaan täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 liite seuraavasti:

| 1) | Poistetaan A osasta fluroksipyyriä koskeva kohta. |
| --- | --- |

1)

Poistetaan A osasta fluroksipyyriä koskeva kohta.

| 2) | Lisätään B osaan seuraava teksti:











  Nro | Nimi, tunnistenumero | IUPAC-nimi | Puhtaus (1) | Hyväksymispäivä | Hyväksynnän päättymispäivä | Erityiset säännökset |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ”9 | Fluroksipyyri
  CAS-numero: 69377-81-7
  CIPAC-numero: 431 | 4-amino-3,5-dikloori-6-fluori-2-pyridyylioksietikkahappo | ≥ 950 g/kg
  (fluroksipyrimeptyyli) | 1. tammikuuta 2012 | 31. joulukuuta 2021 | A   OSA
  Lupa voidaan myöntää ainoastaan rikkakasvien torjunta-aineena käyttöä varten.
  B   OSA
  Asetuksen (EY) N:o 1107/2009 29 artiklan 6 kohdassa tarkoitettujen yhdenmukaisten periaatteiden täytäntöön panemiseksi on otettava huomioon elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevässä pysyvässä komiteassa 17. kesäkuuta 2011 valmiiksi saadun fluroksipyyriä koskevan tarkastelukertomuksen päätelmät ja erityisesti sen lisäykset I ja II.
  Kokonaisarvioinnissa jäsenvaltioiden on






  1) | kiinnitettävä erityistä huomiota fluroksipyripyridinoli-metaboliitin aiheuttamaan pohjavesien mahdolliseen saastumiseen, jos tehoainetta käytetään alueilla, joilla on emäksinen tai herkkä maaperä ja/tai epäsuotuisat ilmasto-olot; |

2)

Lisätään B osaan seuraava teksti:

Nro

Nimi, tunnistenumero

IUPAC-nimi

Puhtaus (1)

Hyväksymispäivä

Hyväksynnän päättymispäivä

Erityiset säännökset

”9

Fluroksipyyri

CAS-numero: 69377-81-7

CIPAC-numero: 431

4-amino-3,5-dikloori-6-fluori-2-pyridyylioksietikkahappo

≥ 950 g/kg

(fluroksipyrimeptyyli)

1. tammikuuta 2012

31. joulukuuta 2021

A   OSA

Lupa voidaan myöntää ainoastaan rikkakasvien torjunta-aineena käyttöä varten.

B   OSA

Asetuksen (EY) N:o 1107/2009 29 artiklan 6 kohdassa tarkoitettujen yhdenmukaisten periaatteiden täytäntöön panemiseksi on otettava huomioon elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevässä pysyvässä komiteassa 17. kesäkuuta 2011 valmiiksi saadun fluroksipyyriä koskevan tarkastelukertomuksen päätelmät ja erityisesti sen lisäykset I ja II.

Kokonaisarvioinnissa jäsenvaltioiden on

1)

kiinnitettävä erityistä huomiota fluroksipyripyridinoli-metaboliitin aiheuttamaan pohjavesien mahdolliseen saastumiseen, jos tehoainetta käytetään alueilla, joilla on emäksinen tai herkkä maaperä ja/tai epäsuotuisat ilmasto-olot;

| 2) | kiinnitettävä erityistä huomiota vesieliöille aiheutuvaan riskiin. |
| --- | --- |

2)

kiinnitettävä erityistä huomiota vesieliöille aiheutuvaan riskiin.

Lupaedellytyksiin on tarvittaessa sisällyttävä riskinhallintatoimenpiteitä.

Ilmoittajan on toimitettava vahvistavat tiedot seuraavista:

| a) | tekniseen spesifikaatioon sisältyvien epäpuhtauksien merkityksellisyys; |
| --- | --- |

a)

tekniseen spesifikaatioon sisältyvien epäpuhtauksien merkityksellisyys;

| b) | toksisuutta koskevassa asiakirja-aineistossa käytetyn testimateriaalin merkityksellisyys suhteessa teknisen materiaalin spesifikaatioon, |
| --- | --- |

b)

toksisuutta koskevassa asiakirja-aineistossa käytetyn testimateriaalin merkityksellisyys suhteessa teknisen materiaalin spesifikaatioon,

| c) | metaboliittien fluroksipyripyridinoli ja fluroksipyrimetoksipyridiinin toksikologinen merkitys; |
| --- | --- |

c)

metaboliittien fluroksipyripyridinoli ja fluroksipyrimetoksipyridiinin toksikologinen merkitys;

| d) | jäämämääritysmenetelmät kasvien osalta; |
| --- | --- |

d)

jäämämääritysmenetelmät kasvien osalta;

| e) | fluroksipyriestereiden käyttäytyminen eläinmatriiseissa; |
| --- | --- |

e)

fluroksipyriestereiden käyttäytyminen eläinmatriiseissa;

| f) | lieroille ja maaperäeliöille aiheutuva pitkän aikavälin riski. |
| --- | --- |

f)

lieroille ja maaperäeliöille aiheutuva pitkän aikavälin riski.

Ilmoittajan on toimitettava jäsenvaltioille, komissiolle ja elintarviketurvallisuusviranomaiselle a ja b kohdassa tarkoitetut tiedot 1. heinäkuuta 2012 mennessä ja c, d, e ja f kohdassa tarkoitetut tiedot 31. joulukuuta 2013 mennessä.”

---

(1)  Lisätietoja tehoaineen tunnistuksesta ja spesifikaatiosta annetaan sitä koskevassa tarkastelukertomuksessa.

---

| 27.7.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 195/42 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 195/42

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 737/2011,

annettu 26 päivänä heinäkuuta 2011,

neuvoston asetuksen (EY) N:o 1217/2009 liitteen I muuttamisesta piirien luettelon osalta

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon verkoston luomisesta Euroopan yhteisön maatilojen tuloja ja taloutta koskevien kirjanpitotietojen keruuta varten 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1217/2009 (1) ja erityisesti sen 3 artiklan,

ottaa huomioon Ranska ja Unkarin esittämät pyynnöt,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 1217/2009 liite I sisältää luettelon kyseisen asetuksen 2 artiklan d alakohdassa tarkoitetuista piireistä. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 1217/2009 liite I sisältää luettelon kyseisen asetuksen 2 artiklan d alakohdassa tarkoitetuista piireistä.

| (2) | Ranska jaetaan kyseisen liitteen mukaan 22 piiriin. Ranska on asetuksen (EY) N:o 1217/2009 soveltamista varten pyytänyt Guadeloupen, Martiniquen ja La Réunionin lisäämistä piirien luetteloon. |
| --- | --- |

(2)

Ranska jaetaan kyseisen liitteen mukaan 22 piiriin. Ranska on asetuksen (EY) N:o 1217/2009 soveltamista varten pyytänyt Guadeloupen, Martiniquen ja La Réunionin lisäämistä piirien luetteloon.

| (3) | Unkari jaetaan kyseisen liitteen mukaan seitsemään piiriin. Unkari on asetuksen (EY) N:o 1217/2009 soveltamista varten pyytänyt piirien lukumäärän vähentämistä yhdistämällä Közép-Dunántúl-, Nyugat-Dunántúl- ja Dél-Dunántúl-piirit yhdeksi Dunántúl-piiriksi ja yhdistämällä Közép-Magyarország-, Észak-Alföld- ja Dél-Alföld-piirit yhdeksi Alföld-piiriksi. |
| --- | --- |

(3)

Unkari jaetaan kyseisen liitteen mukaan seitsemään piiriin. Unkari on asetuksen (EY) N:o 1217/2009 soveltamista varten pyytänyt piirien lukumäärän vähentämistä yhdistämällä Közép-Dunántúl-, Nyugat-Dunántúl- ja Dél-Dunántúl-piirit yhdeksi Dunántúl-piiriksi ja yhdistämällä Közép-Magyarország-, Észak-Alföld- ja Dél-Alföld-piirit yhdeksi Alföld-piiriksi.

| (4) | Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 1217/2009 olisi muutettava. |
| --- | --- |

(4)

Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 1217/2009 olisi muutettava.

| (5) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maatalouden kirjanpidon tietoverkkoa käsittelevän yhteisön komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(5)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maatalouden kirjanpidon tietoverkkoa käsittelevän yhteisön komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetuksen (EY) N:o 1217/2009 liite I tämän asetuksen liitteen mukaisesti.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seitsemäntenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan tilivuodesta 2012 alkaen.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 26 päivänä heinäkuuta 2011.

Komission puolesta

José Manuel BARROSO

Puheenjohtaja

---

(1)  EUVL L 328, 15.12.2009, s. 27.

1

---

LIITE

Muutetaan asetuksen (EY) N:o 1217/2009 liite I seuraavasti:

| 1) | Lisätään Ranskaa koskevaan osaan piirit seuraavasti:






  ”23. | Guadeloupe |
| --- | --- | --- |

1)

Lisätään Ranskaa koskevaan osaan piirit seuraavasti:

”23.

Guadeloupe

| 24. | Martinique |
| --- | --- |

24.

Martinique

| 25. | La Réunion.” |
| --- | --- |

25.

La Réunion.”

| 2) | Korvataan Unkaria koskeva osa seuraavasti:
  ”Unkari







  1. | Észak-Magyarország |
| --- | --- | --- |

2)

Korvataan Unkaria koskeva osa seuraavasti:

”Unkari

1.

Észak-Magyarország

| 2. | Dunántúl |
| --- | --- |

2.

Dunántúl

| 3. | Alföld.” |
| --- | --- |

3.

Alföld.”

---

| 27.7.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 195/44 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 195/44

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 738/2011,

annettu 26 päivänä heinäkuuta 2011,

kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1),

ottaa huomioon neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä hedelmä- ja vihannesalan sekä hedelmä- ja vihannesjalostealan osalta 7 päivänä kesäkuuta 2011 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 (2) ja erityisesti sen 136 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 543/2011 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XVI olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Täytäntöönpanosetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklassa tarkoitetut kiinteät tuontiarvot vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 27 päivänä heinäkuuta 2011.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 26 päivänä heinäkuuta 2011.

Komission puolesta, puheenjohtajan nimissä

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUVL L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

LIITE

Kiinteät tuontiarvot tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmansien maiden koodi (1) | Kiinteä tuontiarvo |
| 0707 00 05 | TR | 102,8 |
| ZZ | 102,8 |
| 0709 90 70 | TR | 111,7 |
| ZZ | 111,7 |
| 0805 50 10 | AR | 73,7 |
| TR | 62,0 |
| UY | 62,6 |
| ZA | 89,7 |
| ZZ | 72,0 |
| 0806 10 10 | CL | 54,3 |
| EG | 150,1 |
| MA | 82,5 |
| TN | 223,5 |
| TR | 177,7 |
| ZA | 62,8 |
| ZZ | 125,2 |
| 0808 10 80 | AR | 153,0 |
| BR | 81,8 |
| CL | 87,4 |
| CN | 87,0 |
| NZ | 117,4 |
| US | 89,9 |
| ZA | 84,7 |
| ZZ | 100,2 |
| 0808 20 50 | AR | 76,4 |
| CL | 61,7 |
| CN | 81,8 |
| NZ | 148,5 |
| ZA | 95,5 |
| ZZ | 92,8 |
| 0809 10 00 | TR | 180,0 |
| XS | 88,0 |
| ZZ | 134,0 |
| 0809 20 95 | CL | 267,8 |
| TR | 293,2 |
| ZZ | 280,5 |
| 0809 30 | TR | 172,9 |
| ZZ | 172,9 |
| 0809 40 05 | BA | 50,0 |
| EC | 64,7 |
| XS | 57,7 |
| ZA | 70,8 |
| ZZ | 60,8 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmansien maiden koodi (1)

Kiinteä tuontiarvo

0707 00 05

TR

102,8

ZZ

102,8

0709 90 70

TR

111,7

ZZ

111,7

0805 50 10

AR

73,7

TR

62,0

UY

62,6

ZA

89,7

ZZ

72,0

0806 10 10

CL

54,3

EG

150,1

MA

82,5

TN

223,5

TR

177,7

ZA

62,8

ZZ

125,2

0808 10 80

AR

153,0

BR

81,8

CL

87,4

CN

87,0

NZ

117,4

US

89,9

ZA

84,7

ZZ

100,2

0808 20 50

AR

76,4

CL

61,7

CN

81,8

NZ

148,5

ZA

95,5

ZZ

92,8

0809 10 00

TR

180,0

XS

88,0

ZZ

134,0

0809 20 95

CL

267,8

TR

293,2

ZZ

280,5

0809 30

TR

172,9

ZZ

172,9

0809 40 05

BA

50,0

EC

64,7

XS

57,7

ZA

70,8

ZZ

60,8

---

(1)  Komission asetuksessa (EY) N:o 1833/2006 (EUVL L 354, 14.12.2006, s. 19) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”ZZ” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

DIREKTIIVIT

| 27.7.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 195/46 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 195/46

---

KOMISSION DIREKTIIVI 2011/71/EU,

annettu 26 päivänä heinäkuuta 2011,

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/8/EY muuttamisesta kreosootin lisäämiseksi tehoaineena liitteeseen I

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon biosidituotteiden markkinoille saattamisesta 16 päivänä helmikuuta 1998 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/8/EY (1) ja erityisesti sen 16 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Biosidituotteiden markkinoille saattamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/8/EY 16 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun kymmenvuotisen työohjelman toisesta vaiheesta 4 päivänä joulukuuta 2007 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 1451/2007 (2) vahvistetaan luettelo tehoaineista, jotka on arvioitava sen selvittämiseksi, olisiko ne mahdollisesti lisättävä direktiivin 98/8/EY liitteeseen I, IA tai IB. Luettelossa on mukana kreosootti. |
| --- | --- |

(1)

Biosidituotteiden markkinoille saattamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/8/EY 16 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun kymmenvuotisen työohjelman toisesta vaiheesta 4 päivänä joulukuuta 2007 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 1451/2007 (2) vahvistetaan luettelo tehoaineista, jotka on arvioitava sen selvittämiseksi, olisiko ne mahdollisesti lisättävä direktiivin 98/8/EY liitteeseen I, IA tai IB. Luettelossa on mukana kreosootti.

| (2) | Asetuksen (EY) N:o 1451/2007 perusteella on arvioitu direktiivin 98/8/EY 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti kreosootin käyttöä tuotetyypissä 8 (puunsuoja-aineet), siten kuin se on määritelty direktiivin 98/8/EY liitteessä V. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksen (EY) N:o 1451/2007 perusteella on arvioitu direktiivin 98/8/EY 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti kreosootin käyttöä tuotetyypissä 8 (puunsuoja-aineet), siten kuin se on määritelty direktiivin 98/8/EY liitteessä V.

| (3) | Ruotsi, joka oli nimetty esitteleväksi jäsenvaltioksi, toimitti komissiolle 31 päivänä lokakuuta 2007 toimivaltaisen viranomaisen kertomuksen sekä suosituksen asetuksen (EY) N:o 1451/2007 14 artiklan 4 ja 6 kohdan mukaisesti. Kertomuksesta käy ilmi, että arviointi kattaa ainoastaan kreosootin laatuluokat B ja C sellaisena kuin ne on määritetty eurooppalaisessa standardissa EN 13991:2003. |
| --- | --- |

(3)

Ruotsi, joka oli nimetty esitteleväksi jäsenvaltioksi, toimitti komissiolle 31 päivänä lokakuuta 2007 toimivaltaisen viranomaisen kertomuksen sekä suosituksen asetuksen (EY) N:o 1451/2007 14 artiklan 4 ja 6 kohdan mukaisesti. Kertomuksesta käy ilmi, että arviointi kattaa ainoastaan kreosootin laatuluokat B ja C sellaisena kuin ne on määritetty eurooppalaisessa standardissa EN 13991:2003.

| (4) | Asiasta käynnistettiin sidosryhmien kuuleminen 30 päivänä huhtikuuta 2008. Kuulemisen tulokset julkistettiin, ja niistä keskusteltiin biosidituotteiden markkinoille saattamisesta annetusta direktiivistä 98/8/EY vastaavien jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten edustajien 30. kokouksessa. |
| --- | --- |

(4)

Asiasta käynnistettiin sidosryhmien kuuleminen 30 päivänä huhtikuuta 2008. Kuulemisen tulokset julkistettiin, ja niistä keskusteltiin biosidituotteiden markkinoille saattamisesta annetusta direktiivistä 98/8/EY vastaavien jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten edustajien 30. kokouksessa.

| (5) | Jäsenvaltiot ja komissio tarkastelivat toimivaltaisen viranomaisen kertomusta. Biosidituotteita käsittelevä pysyvä komitea sisällytti tarkastelun tulokset arviointikertomukseen asetuksen (EY) N:o 1451/2007 15 artiklan 4 kohdan mukaisesti 17 päivänä joulukuuta 2010. |
| --- | --- |

(5)

Jäsenvaltiot ja komissio tarkastelivat toimivaltaisen viranomaisen kertomusta. Biosidituotteita käsittelevä pysyvä komitea sisällytti tarkastelun tulokset arviointikertomukseen asetuksen (EY) N:o 1451/2007 15 artiklan 4 kohdan mukaisesti 17 päivänä joulukuuta 2010.

| (6) | Arviointikertomus osoittaa, että puunsuoja-aineina käytettävien kreosoottia sisältävien biosidituotteiden voidaan odottaa täyttävän direktiivin 98/8/EY 5 artiklassa säädetyt vaatimukset, kun niitä käytetään puun suojaamiseen joissakin arvioiduissa skenaarioissa. Lisäksi edellä mainituissa sidosryhmien kuulemisissa saatiin vahvoja viitteitä siitä, että kreosootin käytöstä tietyissä sovelluksissa saadaan huomattavia sosioekonomisia hyötyjä. Kuulemisen yhteydessä toimitetuissa ja julkaistuissa elinkaariarvioinneissa on katsottu, että tietyissä tapauksissa kreosootille ei ole asianmukaisia, ympäristölle vähemmän haitallisia vaihtoehtoja. Siksi on aiheellista lisätä kreosootti kyseisen direktiivin liitteeseen I. |
| --- | --- |

(6)

Arviointikertomus osoittaa, että puunsuoja-aineina käytettävien kreosoottia sisältävien biosidituotteiden voidaan odottaa täyttävän direktiivin 98/8/EY 5 artiklassa säädetyt vaatimukset, kun niitä käytetään puun suojaamiseen joissakin arvioiduissa skenaarioissa. Lisäksi edellä mainituissa sidosryhmien kuulemisissa saatiin vahvoja viitteitä siitä, että kreosootin käytöstä tietyissä sovelluksissa saadaan huomattavia sosioekonomisia hyötyjä. Kuulemisen yhteydessä toimitetuissa ja julkaistuissa elinkaariarvioinneissa on katsottu, että tietyissä tapauksissa kreosootille ei ole asianmukaisia, ympäristölle vähemmän haitallisia vaihtoehtoja. Siksi on aiheellista lisätä kreosootti kyseisen direktiivin liitteeseen I.

| (7) | Arviointikertomuksessa esitettiin kuitenkin joitakin puunsuojaukseen liittyviä skenaarioita, joissa riskienarvioinnin perusteella ympäristöön kohdistuu riskejä, joita ei voida hyväksyä. |
| --- | --- |

(7)

Arviointikertomuksessa esitettiin kuitenkin joitakin puunsuojaukseen liittyviä skenaarioita, joissa riskienarvioinnin perusteella ympäristöön kohdistuu riskejä, joita ei voida hyväksyä.

| (8) | Lisäksi kreosootti katsotaan syöpää aiheuttavaksi aineeksi, jolla ei ole kynnysarvoa, ja se on luokiteltu kuuluvaksi kategoriaan 1B aineiden ja seosten luokituksesta, merkinnöistä ja pakkaamisesta sekä direktiivien 67/548/ETY ja 1999/45/EY muuttamisesta ja kumoamisesta ja asetuksen (EY) N:o 1907/2006 muuttamisesta 16 päivänä joulukuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1272/2008 (3) mukaisesti. |
| --- | --- |

(8)

Lisäksi kreosootti katsotaan syöpää aiheuttavaksi aineeksi, jolla ei ole kynnysarvoa, ja se on luokiteltu kuuluvaksi kategoriaan 1B aineiden ja seosten luokituksesta, merkinnöistä ja pakkaamisesta sekä direktiivien 67/548/ETY ja 1999/45/EY muuttamisesta ja kumoamisesta ja asetuksen (EY) N:o 1907/2006 muuttamisesta 16 päivänä joulukuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1272/2008 (3) mukaisesti.

| (9) | Kreosootti on satojen yhdisteiden seos ja sisältää pääasiassa polysyklisiä aromaattisia hiilivetyjä (PAH). Jotkin näistä on katsottu Euroopan kemikaaliviraston (ECHA) riskinarviointikomiteassa hitaasti hajoaviksi, biokertyviksi ja myrkyllisiksi (PBT; antraseeni (4)) tai erittäin hitaasti hajoaviksi ja erittäin voimakkaasti biokertyviksi (vPvB; fluorantiini, fenantreeni ja pyreeni (5)) kemikaalien rekisteröinnistä, arvioinnista, lupamenettelyistä ja rajoituksista (REACH), Euroopan kemikaaliviraston perustamisesta, direktiivin 1999/45/EY muuttamisesta sekä neuvoston asetuksen (ETY) N:o 793/93, komission asetuksen (EY) N:o 1488/94, neuvoston direktiivin 76/769/ETY ja komission direktiivien 91/155/ETY, 93/67/ETY, 93/105/EY ja 2000/21/EY kumoamisesta 18 päivänä joulukuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1907/2006 (6) liitteessä XIII esitettyjen kriteerien mukaisesti. |
| --- | --- |

(9)

Kreosootti on satojen yhdisteiden seos ja sisältää pääasiassa polysyklisiä aromaattisia hiilivetyjä (PAH). Jotkin näistä on katsottu Euroopan kemikaaliviraston (ECHA) riskinarviointikomiteassa hitaasti hajoaviksi, biokertyviksi ja myrkyllisiksi (PBT; antraseeni (4)) tai erittäin hitaasti hajoaviksi ja erittäin voimakkaasti biokertyviksi (vPvB; fluorantiini, fenantreeni ja pyreeni (5)) kemikaalien rekisteröinnistä, arvioinnista, lupamenettelyistä ja rajoituksista (REACH), Euroopan kemikaaliviraston perustamisesta, direktiivin 1999/45/EY muuttamisesta sekä neuvoston asetuksen (ETY) N:o 793/93, komission asetuksen (EY) N:o 1488/94, neuvoston direktiivin 76/769/ETY ja komission direktiivien 91/155/ETY, 93/67/ETY, 93/105/EY ja 2000/21/EY kumoamisesta 18 päivänä joulukuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1907/2006 (6) liitteessä XIII esitettyjen kriteerien mukaisesti.

| (10) | PAH-yhdisteet luetellaan aineina, joihin sovelletaan vuonna 1979 tehtyyn valtiosta toiseen tapahtuvaa ilman epäpuhtauksien kaukokulkeutumista koskevaan yleissopimukseen liittyvän pöytäkirjan liitteessä III sekä pysyvistä orgaanisista yhdisteistä sekä direktiivin 79/117/ETY muuttamisesta 29 päivänä huhtikuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 850/2004 (7) liitteessä III vahvistettuja päästöjen vähentämistä koskevia säännöksiä. |
| --- | --- |

(10)

PAH-yhdisteet luetellaan aineina, joihin sovelletaan vuonna 1979 tehtyyn valtiosta toiseen tapahtuvaa ilman epäpuhtauksien kaukokulkeutumista koskevaan yleissopimukseen liittyvän pöytäkirjan liitteessä III sekä pysyvistä orgaanisista yhdisteistä sekä direktiivin 79/117/ETY muuttamisesta 29 päivänä huhtikuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 850/2004 (7) liitteessä III vahvistettuja päästöjen vähentämistä koskevia säännöksiä.

| (11) | Vuonna 1979 tehdyn valtiosta toiseen tapahtuvaa ilman epäpuhtauksien kaukokulkeutumista koskevan yleissopimuksen toimeenpanevan elimen päätöksellä 2009/4 hyväksytyissä ohjeissa luetellaan parhaat käytettävissä olevat tekniikat POP-yhdisteiden huomattavimmista kiinteistä lähteistä peräisin olevien päästöjen rajoittamiseksi. Kyseisten ohjeiden luvun V osassa E käsitellään erityisesti PAH-yhdisteiden päästöjä, jotka liittyvät puunsuojaukseen, jossa käytetään PAH-yhdisteitä (kuten kreosiittia) sisältäviä kivihiilitervatuotteita. Tekniikat liittyvät puun kyllästämiseen tai sen varastointiin, käsittelyyn tai käyttöön, ja niihin kuuluvat vaihtoehdot, joilla minimoidaan PAH-pohjaisten tuotteiden käyttö. Siinä suositellaan myös parhaita käytettävissä olevia tekniikoita, joita sovelletaan, jos puuta poltetaan. |
| --- | --- |

(11)

Vuonna 1979 tehdyn valtiosta toiseen tapahtuvaa ilman epäpuhtauksien kaukokulkeutumista koskevan yleissopimuksen toimeenpanevan elimen päätöksellä 2009/4 hyväksytyissä ohjeissa luetellaan parhaat käytettävissä olevat tekniikat POP-yhdisteiden huomattavimmista kiinteistä lähteistä peräisin olevien päästöjen rajoittamiseksi. Kyseisten ohjeiden luvun V osassa E käsitellään erityisesti PAH-yhdisteiden päästöjä, jotka liittyvät puunsuojaukseen, jossa käytetään PAH-yhdisteitä (kuten kreosiittia) sisältäviä kivihiilitervatuotteita. Tekniikat liittyvät puun kyllästämiseen tai sen varastointiin, käsittelyyn tai käyttöön, ja niihin kuuluvat vaihtoehdot, joilla minimoidaan PAH-pohjaisten tuotteiden käyttö. Siinä suositellaan myös parhaita käytettävissä olevia tekniikoita, joita sovelletaan, jos puuta poltetaan.

| (12) | Asetuksen (EY) N:o 850/2004 6 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan mukaan, kun sitä sovelletaan samanaikaisesti kyseisen asetuksen liitteen III kanssa, jäsenvaltioiden laatimien toimintaohjelmien on sisällettävä toimia, joilla edistetään korvaavien tai muutettujen aineiden, tuotteiden ja prosessien kehittämistä ja joilla tarvittaessa vaaditaan niiden käyttämistä, jotta PAH-yhdisteiden muodostuminen ja niiden päästöt voitaisiin estää. Asetuksen (EY) N:o 850/2004 3 artiklan 3 kohdan mukaan jäsenvaltiot ja komissio toteuttavat asianomaisen yhteisön lainsäädännön mukaisten nykyisiä kemikaaleja ja torjunta-aineita koskevien arviointi- ja lupamenettelyjen yhteydessä tarvittavia toimia sellaisten käytössä olevien kemikaalien ja torjunta-aineiden valvomiseksi, joilla on pysyvien orgaanisten yhdisteiden ominaisuuksia. |
| --- | --- |

(12)

Asetuksen (EY) N:o 850/2004 6 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan mukaan, kun sitä sovelletaan samanaikaisesti kyseisen asetuksen liitteen III kanssa, jäsenvaltioiden laatimien toimintaohjelmien on sisällettävä toimia, joilla edistetään korvaavien tai muutettujen aineiden, tuotteiden ja prosessien kehittämistä ja joilla tarvittaessa vaaditaan niiden käyttämistä, jotta PAH-yhdisteiden muodostuminen ja niiden päästöt voitaisiin estää. Asetuksen (EY) N:o 850/2004 3 artiklan 3 kohdan mukaan jäsenvaltiot ja komissio toteuttavat asianomaisen yhteisön lainsäädännön mukaisten nykyisiä kemikaaleja ja torjunta-aineita koskevien arviointi- ja lupamenettelyjen yhteydessä tarvittavia toimia sellaisten käytössä olevien kemikaalien ja torjunta-aineiden valvomiseksi, joilla on pysyvien orgaanisten yhdisteiden ominaisuuksia.

| (13) | Yhteisön vesipolitiikan puitteista 23 päivänä lokakuuta 2000 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2000/60/EY (8) PAH-yhdisteet määritetään vaarallisiksi prioriteettiaineiksi, joiden päästöistä ja häviöistä aiheutuva pintaveden pilaantuminen on lopetettava heti tai vaiheittain. |
| --- | --- |

(13)

Yhteisön vesipolitiikan puitteista 23 päivänä lokakuuta 2000 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2000/60/EY (8) PAH-yhdisteet määritetään vaarallisiksi prioriteettiaineiksi, joiden päästöistä ja häviöistä aiheutuva pintaveden pilaantuminen on lopetettava heti tai vaiheittain.

| (14) | Tämän vuoksi se olisi sisällytettävä liitteeseen I ainoastaan viideksi vuodeksi, ja edellytykseksi sen liitteeseen I sisällyttämisen uudistamiselle olisi asetettava direktiivin 98/8/EY 10 artiklan 5 kohdan i alakohdan toisen luetelmakohdan mukainen vertaileva riskinarviointi. |
| --- | --- |

(14)

Tämän vuoksi se olisi sisällytettävä liitteeseen I ainoastaan viideksi vuodeksi, ja edellytykseksi sen liitteeseen I sisällyttämisen uudistamiselle olisi asetettava direktiivin 98/8/EY 10 artiklan 5 kohdan i alakohdan toisen luetelmakohdan mukainen vertaileva riskinarviointi.

| (15) | Lisäksi kreosoottia sisältäville biosidituotteille olisi myönnettävä lupa ainoastaan sellaisia sovelluksia varten, joille ei ole käytettävissä sopivia vaihtoehtoja, kun kaikki paikalliset ja muut olosuhteet otetaan huomioon. Kun tehdään hakemus tuotteen hyväksyntää tai keskinäistä tunnustamista varten, hakemuksen vastaanottavan jäsenvaltion olisi siis pyydettävä hakijalta analyysia aineen korvaamisen teknisestä ja taloudellisesta toteutettavuudesta. Tuotteen hyväksyvän jäsenvaltion olisi tämän analyysin ja muiden sen käytettävissä olevien tietojen pohjalta perusteltava päätelmänsä siitä, että asianmukaisia vaihtoehtoja ei ole, ja toimitettava perustelut komissiolle siinä vaiheessa, kun tuotteiden hyväksynnät on todennäköisesti myönnetty. Tässä yhteydessä on avoimuuden lisäämiseksi syytä edellyttää, että jäsenvaltiot sisällyttävät kertomukseensa tietoja siitä, miten vaihtoehtojen kehittämistä edistetään asetuksen (EY) N:o 850/2004 6 artiklan 2 kohdan mukaisesti, joko suoraan tai viittaamalla julkaistuun toimintasuunnitelmaan. Avoimuuden lisäämiseksi on syytä varmistaa, että nämä tiedot asetetaan julkisesti saataville. |
| --- | --- |

(15)

Lisäksi kreosoottia sisältäville biosidituotteille olisi myönnettävä lupa ainoastaan sellaisia sovelluksia varten, joille ei ole käytettävissä sopivia vaihtoehtoja, kun kaikki paikalliset ja muut olosuhteet otetaan huomioon. Kun tehdään hakemus tuotteen hyväksyntää tai keskinäistä tunnustamista varten, hakemuksen vastaanottavan jäsenvaltion olisi siis pyydettävä hakijalta analyysia aineen korvaamisen teknisestä ja taloudellisesta toteutettavuudesta. Tuotteen hyväksyvän jäsenvaltion olisi tämän analyysin ja muiden sen käytettävissä olevien tietojen pohjalta perusteltava päätelmänsä siitä, että asianmukaisia vaihtoehtoja ei ole, ja toimitettava perustelut komissiolle siinä vaiheessa, kun tuotteiden hyväksynnät on todennäköisesti myönnetty. Tässä yhteydessä on avoimuuden lisäämiseksi syytä edellyttää, että jäsenvaltiot sisällyttävät kertomukseensa tietoja siitä, miten vaihtoehtojen kehittämistä edistetään asetuksen (EY) N:o 850/2004 6 artiklan 2 kohdan mukaisesti, joko suoraan tai viittaamalla julkaistuun toimintasuunnitelmaan. Avoimuuden lisäämiseksi on syytä varmistaa, että nämä tiedot asetetaan julkisesti saataville.

| (16) | Kaikkia kreosootilla käsitellyn puun mahdollisia käyttötarkoituksia ei ole arvioitu EU:n tasolla. Jäsenvaltioiden olisi siksi tarkasteltava sellaisia käyttötarkoituksia tai altistusskenaarioita sekä sellaisia ympäristön osille ja väestölle aiheutuvia riskejä, joita ei ole tarkasteltu edustavasti riskinarvioinnissa unionin tasolla, ja myöntäessään tuotteille lupia varmistettava, että toteutetaan asianmukaisia toimia tai asetetaan erityisehtoja, jotta todetut riskit voidaan vähentää hyväksyttävälle tasolle. |
| --- | --- |

(16)

Kaikkia kreosootilla käsitellyn puun mahdollisia käyttötarkoituksia ei ole arvioitu EU:n tasolla. Jäsenvaltioiden olisi siksi tarkasteltava sellaisia käyttötarkoituksia tai altistusskenaarioita sekä sellaisia ympäristön osille ja väestölle aiheutuvia riskejä, joita ei ole tarkasteltu edustavasti riskinarvioinnissa unionin tasolla, ja myöntäessään tuotteille lupia varmistettava, että toteutetaan asianmukaisia toimia tai asetetaan erityisehtoja, jotta todetut riskit voidaan vähentää hyväksyttävälle tasolle.

| (17) | Asetuksen (EY) N:o 1907/2006 liitteessä XVII olevassa 31 kohdassa säädetään edellytyksistä kreosootin käytölle puun käsittelyyn sekä kreosootilla käsitellyn puun saattamiselle markkinoille. On syytä edellyttää, että kreosoottia sisältäviä biosidituotteita koskevissa lupamenettelyissä noudatetaan näitä rajoituksia. Komissio on sallinut Alankomaiden pitää voimassa Euroopan yhteisön perustamissopimuksen mukaisesti ilmoitetut voimassa olevat tiukemmat kansalliset säännökset Alankomaiden kuningaskunnan tiedoksi antamista kreosootin markkinoille saattamisen ja käytön rajoituksia koskevista kansallisista säännöksistä 26 päivänä lokakuuta 1999 annetulla komission päätöksellä 1999/832/EY (9), Alankomaiden kuningaskunnan EY:n perustamissopimuksen 95 artiklan 5 kohdan mukaisesti tiedoksi antamista kreosootilla käsitellyn puun markkinoille saattamisen ja käytön rajoituksia koskevista kansallisista säännösluonnoksista 23 päivänä tammikuuta 2002 annetulla komission päätöksellä 2002/59/EY (10) ja Alankomaiden kuningaskunnan EY:n perustamissopimuksen 95 artiklan 4 ja 5 kohdan mukaisesti tiedoksi antamista kreosootilla käsitellyn puun markkinoille saattamisen ja käytön rajoituksia koskevista kansallisista säännöksistä 31 päivänä lokakuuta 2002 annetulla komission päätöksellä 2002/884/EY (11). Asetuksen (EY) N:o 1907/2006 67 artiklan 3 kohdan nojalla ja kuten asetuksen (EY) N:o 1907/2006 (12) 67 artiklan 3 kohdan nojalla annetussa komission tiedonannossa todetaan, nämä rajoitukset voidaan pitää voimassa 1 päivään kesäkuuta 2013. Rajoitukset sisältävät kiellon kreosootilla käsitellyn puun käytöstä sellaisiin käyttötarkoituksiin, joissa puu joutuu kosketukseen pinta- tai pohjaveden kanssa. |
| --- | --- |

(17)

Asetuksen (EY) N:o 1907/2006 liitteessä XVII olevassa 31 kohdassa säädetään edellytyksistä kreosootin käytölle puun käsittelyyn sekä kreosootilla käsitellyn puun saattamiselle markkinoille. On syytä edellyttää, että kreosoottia sisältäviä biosidituotteita koskevissa lupamenettelyissä noudatetaan näitä rajoituksia. Komissio on sallinut Alankomaiden pitää voimassa Euroopan yhteisön perustamissopimuksen mukaisesti ilmoitetut voimassa olevat tiukemmat kansalliset säännökset Alankomaiden kuningaskunnan tiedoksi antamista kreosootin markkinoille saattamisen ja käytön rajoituksia koskevista kansallisista säännöksistä 26 päivänä lokakuuta 1999 annetulla komission päätöksellä 1999/832/EY (9), Alankomaiden kuningaskunnan EY:n perustamissopimuksen 95 artiklan 5 kohdan mukaisesti tiedoksi antamista kreosootilla käsitellyn puun markkinoille saattamisen ja käytön rajoituksia koskevista kansallisista säännösluonnoksista 23 päivänä tammikuuta 2002 annetulla komission päätöksellä 2002/59/EY (10) ja Alankomaiden kuningaskunnan EY:n perustamissopimuksen 95 artiklan 4 ja 5 kohdan mukaisesti tiedoksi antamista kreosootilla käsitellyn puun markkinoille saattamisen ja käytön rajoituksia koskevista kansallisista säännöksistä 31 päivänä lokakuuta 2002 annetulla komission päätöksellä 2002/884/EY (11). Asetuksen (EY) N:o 1907/2006 67 artiklan 3 kohdan nojalla ja kuten asetuksen (EY) N:o 1907/2006 (12) 67 artiklan 3 kohdan nojalla annetussa komission tiedonannossa todetaan, nämä rajoitukset voidaan pitää voimassa 1 päivään kesäkuuta 2013. Rajoitukset sisältävät kiellon kreosootilla käsitellyn puun käytöstä sellaisiin käyttötarkoituksiin, joissa puu joutuu kosketukseen pinta- tai pohjaveden kanssa.

| (18) | Arviointikertomuksen tulosten perusteella on asianmukaista edellyttää, että lupamenettelyjen yhteydessä toteutetaan riskinhallintatoimenpiteitä, jotka koskevat kreosoottia sisältäviä puunsuoja-aineita. Kreosootin syöpää aiheuttavien ominaisuuksien vuoksi on syytä edellyttää, että kreosoottia sisältäville biosidituotteille myönnetään lupa ainoastaan, jos tuotteet täyttävät vaatimuksen siitä, että sovelletaan kaikkia mahdollisia asetuksen (EY) N:o 1907/2006 ja työntekijöiden suojelemisesta syöpäsairauden vaaraa aiheuttaville tekijöille tai perimän muutoksia aiheuttaville aineille altistumiseen työssä liittyviltä vaaroilta (kuudes neuvoston direktiivin 89/391/ETY 16 artiklan l kohdassa tarkoitettu erityisdirektiivi) 29 päivänä huhtikuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/37/EY (13) mukaisia toimenpiteitä, joilla työntekijöitä, mukaan luettuina jatkokäyttäjät, suojataan altistumiselta puun käsittelyn ja käytön aikana. Koska maaperälle ja vesiympäristölle on todettu aiheutuvan riskejä, niiden suojelemiseksi olisi toteutettava asianmukaiset toimenpiteet. Sen vuoksi olisi annettava ohjeet siitä, että vasta käsitelty puutavara on varastoitava katteen alle ja/tai läpäisemättömälle kovalle perustalle ja että mahdolliset valumat on kerättävä uudelleenkäyttöä tai hävittämistä varten. |
| --- | --- |

(18)

Arviointikertomuksen tulosten perusteella on asianmukaista edellyttää, että lupamenettelyjen yhteydessä toteutetaan riskinhallintatoimenpiteitä, jotka koskevat kreosoottia sisältäviä puunsuoja-aineita. Kreosootin syöpää aiheuttavien ominaisuuksien vuoksi on syytä edellyttää, että kreosoottia sisältäville biosidituotteille myönnetään lupa ainoastaan, jos tuotteet täyttävät vaatimuksen siitä, että sovelletaan kaikkia mahdollisia asetuksen (EY) N:o 1907/2006 ja työntekijöiden suojelemisesta syöpäsairauden vaaraa aiheuttaville tekijöille tai perimän muutoksia aiheuttaville aineille altistumiseen työssä liittyviltä vaaroilta (kuudes neuvoston direktiivin 89/391/ETY 16 artiklan l kohdassa tarkoitettu erityisdirektiivi) 29 päivänä huhtikuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/37/EY (13) mukaisia toimenpiteitä, joilla työntekijöitä, mukaan luettuina jatkokäyttäjät, suojataan altistumiselta puun käsittelyn ja käytön aikana. Koska maaperälle ja vesiympäristölle on todettu aiheutuvan riskejä, niiden suojelemiseksi olisi toteutettava asianmukaiset toimenpiteet. Sen vuoksi olisi annettava ohjeet siitä, että vasta käsitelty puutavara on varastoitava katteen alle ja/tai läpäisemättömälle kovalle perustalle ja että mahdolliset valumat on kerättävä uudelleenkäyttöä tai hävittämistä varten.

| (19) | On tärkeää, että tämän direktiivin säännöksiä sovelletaan samanaikaisesti kaikissa jäsenvaltioissa, jotta voidaan varmistaa kreosoottia tehoaineena sisältävien biosidituotteiden yhdenvertainen kohtelu markkinoilla ja samalla edistää biosidituotemarkkinoiden moitteetonta toimintaa. |
| --- | --- |

(19)

On tärkeää, että tämän direktiivin säännöksiä sovelletaan samanaikaisesti kaikissa jäsenvaltioissa, jotta voidaan varmistaa kreosoottia tehoaineena sisältävien biosidituotteiden yhdenvertainen kohtelu markkinoilla ja samalla edistää biosidituotemarkkinoiden moitteetonta toimintaa.

| (20) | Ennen tehoaineen sisällyttämistä liitteeseen I jäsenvaltioilla ja asianomaisilla osapuolilla olisi oltava käytettävissään kohtuullinen siirtymäaika uusiin vaatimuksiin valmistautumiseksi sekä sen varmistamiseksi, että asiakirjoja valmistelleet hakijat voivat hyötyä täysimääräisesti kymmenen vuoden tietosuojakaudesta, joka direktiivin 98/8/EY 12 artiklan 1 kohdan c alakohdan ii alakohdan mukaan alkaa siitä päivästä, jona tehoaine sisällytetään liitteeseen. |
| --- | --- |

(20)

Ennen tehoaineen sisällyttämistä liitteeseen I jäsenvaltioilla ja asianomaisilla osapuolilla olisi oltava käytettävissään kohtuullinen siirtymäaika uusiin vaatimuksiin valmistautumiseksi sekä sen varmistamiseksi, että asiakirjoja valmistelleet hakijat voivat hyötyä täysimääräisesti kymmenen vuoden tietosuojakaudesta, joka direktiivin 98/8/EY 12 artiklan 1 kohdan c alakohdan ii alakohdan mukaan alkaa siitä päivästä, jona tehoaine sisällytetään liitteeseen.

| (21) | Kun tehoaine on sisällytetty liitteeseen, olisi jäsenvaltioille varattava kohtuullinen aika direktiivin 98/8/EY 16 artiklan 3 kohdan panemiseksi täytäntöön. |
| --- | --- |

(21)

Kun tehoaine on sisällytetty liitteeseen, olisi jäsenvaltioille varattava kohtuullinen aika direktiivin 98/8/EY 16 artiklan 3 kohdan panemiseksi täytäntöön.

| (22) | Sen vuoksi direktiivi 98/8/EY olisi muutettava. |
| --- | --- |

(22)

Sen vuoksi direktiivi 98/8/EY olisi muutettava.

| (23) | Direktiivin 98/8/EY 28 artiklan 1 kohdalla perustettu komitea ei ole antanut lausuntoa tässä direktiivissä säädetyistä toimenpiteistä, minkä vuoksi komissio on antanut neuvostolle toimenpiteitä koskevan ehdotuksen ja toimittanut sen Euroopan parlamentille. Neuvosto ei käsitellyt asiaa kahden kuukauden määräajassa, josta säädetään menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 annetun neuvoston päätöksen 1999/468/EY (14) 5 a artiklassa, ja komissio toimitti sen vuoksi ehdotuksen Euroopan parlamentille viipymättä. Euroopan parlamentti ei ole vastustanut toimenpidettä neljän kuukauden kuluessa siitä, kun ehdotus on toimitettu sille edellä mainitulla tavalla, |
| --- | --- |

(23)

Direktiivin 98/8/EY 28 artiklan 1 kohdalla perustettu komitea ei ole antanut lausuntoa tässä direktiivissä säädetyistä toimenpiteistä, minkä vuoksi komissio on antanut neuvostolle toimenpiteitä koskevan ehdotuksen ja toimittanut sen Euroopan parlamentille. Neuvosto ei käsitellyt asiaa kahden kuukauden määräajassa, josta säädetään menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 annetun neuvoston päätöksen 1999/468/EY (14) 5 a artiklassa, ja komissio toimitti sen vuoksi ehdotuksen Euroopan parlamentille viipymättä. Euroopan parlamentti ei ole vastustanut toimenpidettä neljän kuukauden kuluessa siitä, kun ehdotus on toimitettu sille edellä mainitulla tavalla,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN DIREKTIIVIN:

1 artikla

Muutetaan direktiivin 98/8/EY liite I tämän direktiivin liitteen mukaisesti.

2 artikla

Saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä

1.   Jäsenvaltioiden on annettava ja julkaistava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset viimeistään 30 päivänä huhtikuuta 2012.

Niiden on sovellettava näitä säännöksiä 1 päivästä toukokuuta 2013.

Näissä jäsenvaltioiden antamissa säännöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.

2.   Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa keskeiset kansalliset säännökset kirjallisina komissiolle.

3 artikla

Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

4 artikla

Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 26 päivänä heinäkuuta 2011.

Komission puolesta

José Manuel BARROSO

Puheenjohtaja

---

(1)  EUVL L 123, 24.4.1998, s. 1.

1

(2)  EUVL L 325, 11.12.2007, s. 3.

2

(3)  EUVL L 353, 31.12.2008, s. 1.

3

(4)  Jäsenvaltioiden komitean asiakirja ”Member State Committee support document for identification of anthracene as a substance of very high concern”, 8.10.2008.

4

(5)  Jäsenvaltioiden komitean asiakirja ”Member State Committee support document for identification of anthracene oil, anthracene low as a substance of very high concern because of its CMR, PBT and vPvB properties”, 4.12.2009.

5

(6)  EUVL L 396, 30.12.2006, s. 1.

6

(7)  EUVL L 158, 30.4.2004, s. 7.

7

(8)  EUVL L 327, 22.12.2000, s. 1.

8

(9)  EUVL L 329, 22.12.1999, s. 25.

9

(10)  EUVL L 23, 25.1.2002, s. 37.

10

(11)  EUVL L 308, 9.11.2002, s. 30.

11

(12)  EUVL C 130, 9.6.2009, s. 3.

12

(13)  EUVL L 158, 30.4.2004, s. 50.

13

(14)  EUVL L 184, 17.7.1999, s. 23.

14

---

LIITE

Lisätään direktiivin 98/8/EY liitteeseen I merkintä seuraavasti:

| ”45 | Kreosootti | Kreosootti
  EY-numero: 232-287-5
  CAS-numero: 8001-58-9 | Laatu B tai laatu C sellaisena kuin se on määritetty eurooppalaisessa standardissa EN 13991:2003 | 1. toukokuuta 2013 | 30. huhtikuuta 2015 | 30. huhtikuuta 2018 | 8 | Kreosoottia sisältävät biosidituotteet voidaan sallia ainoastaan sellaisia käyttötarkoituksia varten, joiden osalta tuotteen hyväksyvä jäsenvaltio tekee aineen korvaamisen teknisestä ja taloudellisesta toteutettavuudesta tehdyn analyysin, jota se edellyttää hakijalta, ja muiden sen käytettävissä olevien tietojen perusteella päätelmän siitä, että käytettävissä ei ole sopivia vaihtoehtoja. Kyseisiä tuotteita alueellaan sallivien jäsenvaltioiden on viimeistään 31 päivänä heinäkuuta 2016 toimitettava komissiolle kertomus, jossa perutellaan niiden päätelmä siitä, ettei käytettävissä ole sopivia vaihtoehtoja, ja kerrotaan kuinka vaihtoehtojen kehittämistä edistetään. Komissio asettaa nämä kertomukset julkisesti saataville.
  Edellytyksenä tehoaineen tähän liitteeseen sisällyttämisen uudistamiselle on direktiivin 98/8/EY 10 artiklan 5 kohdan i alakohdan toisen alakohdan mukainen vertaileva riskinarviointi.
  Arvioidessaan tuotetta koskevaa lupahakemusta 5 artiklan ja liitteen VI mukaisesti jäsenvaltioiden on arvioitava, kun se on tarkoituksenmukaista tietyn tuotteen osalta, niitä käyttötarkoituksia ja altistusskenaarioita sekä niitä ympäristön osille ja väestölle aiheutuvia riskejä, joita ei ole arvioitu edustavasti EU:n tason riskiarvioinnissa.
  Jäsenvaltioiden on varmistettava, että lupien myöntämisessä noudatetaan seuraavia vaatimuksia:






  1. | Kreosoottia voidaan käyttää ainoastaan niiden edellytysten mukaisesti, jotka mainitaan kemikaalien rekisteröinnistä, arvioinnista, lupamenettelyistä ja rajoituksista (REACH), Euroopan kemikaaliviraston perustamisesta, direktiivin 1999/45/EY muuttamisesta sekä neuvoston asetuksen (ETY) N:o 793/93, komission asetuksen (EY) N:o 1488/94, neuvoston direktiivin 76/769/ETY ja komission direktiivien 91/155/ETY, 93/67/ETY, 93/105/EY ja 2000/21/EY kumoamisesta 18 päivänä joulukuuta 2006 annetun asetuksen (EY) N:o 1907/2006 (1) liitteessä XVII olevan 31 kohdan toisen sarakkeen 2 alakohdassa. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

”45

Kreosootti

Kreosootti

EY-numero: 232-287-5

CAS-numero: 8001-58-9

Laatu B tai laatu C sellaisena kuin se on määritetty eurooppalaisessa standardissa EN 13991:2003

1. toukokuuta 2013

30. huhtikuuta 2015

30. huhtikuuta 2018

8

Kreosoottia sisältävät biosidituotteet voidaan sallia ainoastaan sellaisia käyttötarkoituksia varten, joiden osalta tuotteen hyväksyvä jäsenvaltio tekee aineen korvaamisen teknisestä ja taloudellisesta toteutettavuudesta tehdyn analyysin, jota se edellyttää hakijalta, ja muiden sen käytettävissä olevien tietojen perusteella päätelmän siitä, että käytettävissä ei ole sopivia vaihtoehtoja. Kyseisiä tuotteita alueellaan sallivien jäsenvaltioiden on viimeistään 31 päivänä heinäkuuta 2016 toimitettava komissiolle kertomus, jossa perutellaan niiden päätelmä siitä, ettei käytettävissä ole sopivia vaihtoehtoja, ja kerrotaan kuinka vaihtoehtojen kehittämistä edistetään. Komissio asettaa nämä kertomukset julkisesti saataville.

Edellytyksenä tehoaineen tähän liitteeseen sisällyttämisen uudistamiselle on direktiivin 98/8/EY 10 artiklan 5 kohdan i alakohdan toisen alakohdan mukainen vertaileva riskinarviointi.

Arvioidessaan tuotetta koskevaa lupahakemusta 5 artiklan ja liitteen VI mukaisesti jäsenvaltioiden on arvioitava, kun se on tarkoituksenmukaista tietyn tuotteen osalta, niitä käyttötarkoituksia ja altistusskenaarioita sekä niitä ympäristön osille ja väestölle aiheutuvia riskejä, joita ei ole arvioitu edustavasti EU:n tason riskiarvioinnissa.

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että lupien myöntämisessä noudatetaan seuraavia vaatimuksia:

1.

Kreosoottia voidaan käyttää ainoastaan niiden edellytysten mukaisesti, jotka mainitaan kemikaalien rekisteröinnistä, arvioinnista, lupamenettelyistä ja rajoituksista (REACH), Euroopan kemikaaliviraston perustamisesta, direktiivin 1999/45/EY muuttamisesta sekä neuvoston asetuksen (ETY) N:o 793/93, komission asetuksen (EY) N:o 1488/94, neuvoston direktiivin 76/769/ETY ja komission direktiivien 91/155/ETY, 93/67/ETY, 93/105/EY ja 2000/21/EY kumoamisesta 18 päivänä joulukuuta 2006 annetun asetuksen (EY) N:o 1907/2006 (1) liitteessä XVII olevan 31 kohdan toisen sarakkeen 2 alakohdassa.

| 2. | Kreosoottia ja puun säilöntäaineena käytettäviä tuotteita ei voida sallia puun käsittelyyn niitä käyttötarkoituksia varten, jotka mainitaan asetuksen (EY) N:o 1907/2006 liitteessä XVII olevan 31 kohdan toisen sarakkeen 3 alakohdassa. |
| --- | --- |

2.

Kreosoottia ja puun säilöntäaineena käytettäviä tuotteita ei voida sallia puun käsittelyyn niitä käyttötarkoituksia varten, jotka mainitaan asetuksen (EY) N:o 1907/2006 liitteessä XVII olevan 31 kohdan toisen sarakkeen 3 alakohdassa.

| 3. | On toteutettava asetuksen (EY) N:o 1907/2006 ja työntekijöiden suojelemisesta syöpäsairauden vaaraa aiheuttaville tekijöille tai perimän muutoksia aiheuttaville aineille altistumiseen työssä liittyviltä vaaroilta (kuudes neuvoston direktiivin 89/391/ETY 16 artiklan l kohdassa tarkoitettu erityisdirektiivi) 29 päivänä huhtikuuta 2004 annetun direktiivin 2004/37/EY (2) mukaisia asianmukaisia toimenpiteitä, joilla työntekijöitä, mukaan luettuina loppukäyttäjät, suojataan altistumiselta puun käsittelyn ja käytön aikana. |
| --- | --- |

3.

On toteutettava asetuksen (EY) N:o 1907/2006 ja työntekijöiden suojelemisesta syöpäsairauden vaaraa aiheuttaville tekijöille tai perimän muutoksia aiheuttaville aineille altistumiseen työssä liittyviltä vaaroilta (kuudes neuvoston direktiivin 89/391/ETY 16 artiklan l kohdassa tarkoitettu erityisdirektiivi) 29 päivänä huhtikuuta 2004 annetun direktiivin 2004/37/EY (2) mukaisia asianmukaisia toimenpiteitä, joilla työntekijöitä, mukaan luettuina loppukäyttäjät, suojataan altistumiselta puun käsittelyn ja käytön aikana.

| 4. | On toteutettava asianmukaisia riskinhallintatoimenpiteitä maaperän ja vesien suojelemiseksi. Sallittujen tuotteiden päällysmerkinnöissä ja/tai käyttöturvallisuustiedotteissa on mainittava, että vastakäsitelty puutavara on käsittelyn jälkeen varastoitava suojaan ja/tai läpäisemättömälle kovalle perustalle, jotta tuotetta ei pääse valumaan suoraan maaperään tai vesistöön, ja että mahdolliset valumat on kerättävä uudelleenkäyttöä tai hävittämistä varten. |
| --- | --- |

4.

On toteutettava asianmukaisia riskinhallintatoimenpiteitä maaperän ja vesien suojelemiseksi. Sallittujen tuotteiden päällysmerkinnöissä ja/tai käyttöturvallisuustiedotteissa on mainittava, että vastakäsitelty puutavara on käsittelyn jälkeen varastoitava suojaan ja/tai läpäisemättömälle kovalle perustalle, jotta tuotetta ei pääse valumaan suoraan maaperään tai vesistöön, ja että mahdolliset valumat on kerättävä uudelleenkäyttöä tai hävittämistä varten.

---

(1)  EUVL L 396, 30.12.2006, s. 1.

1

(2)  EUVL L 158, 30.4.2004, s. 50.”

2

---

PÄÄTÖKSET

| 27.7.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 195/52 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 195/52

---

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS,

annettu 6 päivänä heinäkuuta 2011,

Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen 28 kohdan mukaisesti (hakemus EGF/2010/025 DK/Odense Steel Shipyard, Tanska)

(2011/468/EU)

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottavat huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (1) ja erityisesti sen 28 kohdan,

ottavat huomioon Euroopan globalisaatiorahaston perustamisesta 20 päivänä joulukuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1927/2006 (2) ja erityisesti sen 12 artiklan 3 kohdan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Euroopan globalisaatiorahasto, jäljempänä ’EGR’, on perustettu lisätuen tarjoamiseksi globalisaatiosta johtuvien maailmankaupan huomattavien rakenteellisten muutosten vuoksi työttömiksi jääneille työntekijöille ja heidän auttamisekseen työmarkkinoille uudelleen integroitumisessa. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan globalisaatiorahasto, jäljempänä ’EGR’, on perustettu lisätuen tarjoamiseksi globalisaatiosta johtuvien maailmankaupan huomattavien rakenteellisten muutosten vuoksi työttömiksi jääneille työntekijöille ja heidän auttamisekseen työmarkkinoille uudelleen integroitumisessa.

| (2) | EGR:n toimialaa laajennettiin niin, että 1 päivästä toukokuuta 2009 alkaen toimitettujen hakemusten johdosta tukea voidaan myöntää työntekijöille, jotka ovat tulleet vähennetyiksi maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin välittömänä seurauksena. |
| --- | --- |

(2)

EGR:n toimialaa laajennettiin niin, että 1 päivästä toukokuuta 2009 alkaen toimitettujen hakemusten johdosta tukea voidaan myöntää työntekijöille, jotka ovat tulleet vähennetyiksi maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin välittömänä seurauksena.

| (3) | Toukokuun 17 päivänä 2006 tehdyn toimielinten sopimuksen mukaisesti EGR:n varoja voidaan ottaa käyttöön vuosittain enintään 500 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

(3)

Toukokuun 17 päivänä 2006 tehdyn toimielinten sopimuksen mukaisesti EGR:n varoja voidaan ottaa käyttöön vuosittain enintään 500 miljoonaa euroa.

| (4) | Tanska esitti 6 päivänä lokakuuta 2010 hakemuksen EGR:n varojen käyttöönottamiseksi Odense Steel Shipyard -yrityksessä toteutettujen työntekijävähennysten vuoksi ja toimitti sitä täydentäviä lisätietoja 8 päivään maaliskuuta 2011 asti. Hakemus on asetuksen (EY) N:o 1927/2006 10 artiklassa säädettyjen rahoitustuen vahvistamista koskevien vaatimusten mukainen. Näin ollen komissio ehdottaa, että varoja otetaan käyttöön 14 181 901 euroa. |
| --- | --- |

(4)

Tanska esitti 6 päivänä lokakuuta 2010 hakemuksen EGR:n varojen käyttöönottamiseksi Odense Steel Shipyard -yrityksessä toteutettujen työntekijävähennysten vuoksi ja toimitti sitä täydentäviä lisätietoja 8 päivään maaliskuuta 2011 asti. Hakemus on asetuksen (EY) N:o 1927/2006 10 artiklassa säädettyjen rahoitustuen vahvistamista koskevien vaatimusten mukainen. Näin ollen komissio ehdottaa, että varoja otetaan käyttöön 14 181 901 euroa.

| (5) | EGR:stä olisi sen vuoksi otettava käyttöön varoja rahoitustuen antamiseksi Tanskan hakemuksen perusteella, |
| --- | --- |

(5)

EGR:stä olisi sen vuoksi otettava käyttöön varoja rahoitustuen antamiseksi Tanskan hakemuksen perusteella,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Euroopan globalisaatiorahastosta otetaan käyttöön 14 181 901 euroa maksusitoumusmäärärahoina ja maksumäärärahoina osana varainhoitovuotta 2011 koskevaa Euroopan unionin yleistä talousarviota.

2 artikla

Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty Strasbourgissa 6 päivänä heinäkuuta 2011.

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

J. BUZEK

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

M. DOWGIELEWICZ

---

(1)  EUVL C 139, 14.6.2006, s. 1.

1

(2)  EUVL L 406, 30.12.2006, s. 1.

2

---

| 27.7.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 195/53 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 195/53

---

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS,

annettu 6 päivänä heinäkuuta 2011,

Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen 28 kohdan mukaisesti (hakemus EGF/2010/022 DK/LM Glasfiber, Tanska)

(2011/469/EU)

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottavat huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (1) ja erityisesti sen 28 kohdan,

ottavat huomioon Euroopan globalisaatiorahaston perustamisesta 20 päivänä joulukuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1927/2006 (2) ja erityisesti sen 12 artiklan 3 kohdan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Euroopan globalisaatiorahasto, jäljempänä ’EGR’, on perustettu lisätuen tarjoamiseksi globalisaatiosta johtuvien maailmankaupan huomattavien rakenteellisten muutosten vuoksi työttömiksi jääneille työntekijöille ja heidän auttamisekseen työmarkkinoille uudelleen integroitumisessa. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan globalisaatiorahasto, jäljempänä ’EGR’, on perustettu lisätuen tarjoamiseksi globalisaatiosta johtuvien maailmankaupan huomattavien rakenteellisten muutosten vuoksi työttömiksi jääneille työntekijöille ja heidän auttamisekseen työmarkkinoille uudelleen integroitumisessa.

| (2) | EGR:n toimialaa laajennettiin niin, että 1 päivästä toukokuuta 2009 alkaen toimitettujen hakemusten johdosta tukea voidaan myöntää työntekijöille, jotka ovat tulleet vähennetyiksi maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin välittömänä seurauksena. |
| --- | --- |

(2)

EGR:n toimialaa laajennettiin niin, että 1 päivästä toukokuuta 2009 alkaen toimitettujen hakemusten johdosta tukea voidaan myöntää työntekijöille, jotka ovat tulleet vähennetyiksi maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin välittömänä seurauksena.

| (3) | Toukokuun 17 päivänä 2006 tehdyn toimielinten sopimuksen mukaisesti EGR:n varoja voidaan ottaa käyttöön vuosittain enintään 500 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

(3)

Toukokuun 17 päivänä 2006 tehdyn toimielinten sopimuksen mukaisesti EGR:n varoja voidaan ottaa käyttöön vuosittain enintään 500 miljoonaa euroa.

| (4) | Tanska esitti 7 päivänä heinäkuuta 2010 hakemuksen EGR:n varojen käyttöönottamiseksi LM Glasfiber -yrityksessä toteutettujen työntekijävähennysten vuoksi ja toimitti sitä täydentäviä lisätietoja 3 päivään helmikuuta 2011 asti. Hakemus on asetuksen (EY) N:o 1927/2006 10 artiklassa säädettyjen rahoitustuen vahvistamista koskevien vaatimusten mukainen. Näin ollen komissio ehdottaa, että varoja otetaan käyttöön 6 247 415 euroa. |
| --- | --- |

(4)

Tanska esitti 7 päivänä heinäkuuta 2010 hakemuksen EGR:n varojen käyttöönottamiseksi LM Glasfiber -yrityksessä toteutettujen työntekijävähennysten vuoksi ja toimitti sitä täydentäviä lisätietoja 3 päivään helmikuuta 2011 asti. Hakemus on asetuksen (EY) N:o 1927/2006 10 artiklassa säädettyjen rahoitustuen vahvistamista koskevien vaatimusten mukainen. Näin ollen komissio ehdottaa, että varoja otetaan käyttöön 6 247 415 euroa.

| (5) | EGR:stä olisi sen vuoksi otettava käyttöön varoja rahoitustuen antamiseksi Tanskan hakemuksen perusteella, |
| --- | --- |

(5)

EGR:stä olisi sen vuoksi otettava käyttöön varoja rahoitustuen antamiseksi Tanskan hakemuksen perusteella,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Euroopan globalisaatiorahastosta (EGR) otetaan käyttöön 6 247 415 euroa maksusitoumusmäärärahoina ja maksumäärärahoina osana varainhoitovuotta 2011 koskevaa Euroopan unionin yleistä talousarviota.

2 artikla

Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty Strasbourgissa 6 päivänä heinäkuuta 2011.

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

J. BUZEK

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

M. DOWGIELEWICZ

---

(1)  EUVL C 139, 14.6.2006, s. 1.

1

(2)  EUVL L 406, 30.12.2006, s. 1.

2

---

| 27.7.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 195/54 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 195/54

---

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS,

annettu 6 päivänä heinäkuuta 2011,

Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen 28 kohdan mukaisesti (hakemus EGF/2010/031 BE/General Motors Belgium, Belgia)

(2011/470/EU)

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottavat huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (1) ja erityisesti sen 28 kohdan,

ottavat huomioon Euroopan globalisaatiorahaston perustamisesta 20 päivänä joulukuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1927/2006 (2) ja erityisesti sen 12 artiklan 3 kohdan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Euroopan globalisaatiorahasto, jäljempänä ’EGR’, on perustettu lisätuen tarjoamiseksi työntekijöille, jotka on irtisanottu globalisaatiosta johtuvien maailmankaupan huomattavien rakenteellisten muutosten seurauksena, ja heidän auttamisekseen työmarkkinoille uudelleen integroitumisessa. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan globalisaatiorahasto, jäljempänä ’EGR’, on perustettu lisätuen tarjoamiseksi työntekijöille, jotka on irtisanottu globalisaatiosta johtuvien maailmankaupan huomattavien rakenteellisten muutosten seurauksena, ja heidän auttamisekseen työmarkkinoille uudelleen integroitumisessa.

| (2) | EGR:n toimialaa laajennettiin niin, että 1 päivästä toukokuuta 2009 alkaen toimitettujen hakemusten johdosta tukea voidaan myöntää myös työntekijöille, jotka on vähennetty maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin välittömänä seurauksena. |
| --- | --- |

(2)

EGR:n toimialaa laajennettiin niin, että 1 päivästä toukokuuta 2009 alkaen toimitettujen hakemusten johdosta tukea voidaan myöntää myös työntekijöille, jotka on vähennetty maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin välittömänä seurauksena.

| (3) | Toukokuun 17 päivänä 2006 tehdyn toimielinten sopimuksen mukaisesti EGR:n varoja voidaan ottaa käyttöön vuosittain enintään 500 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

(3)

Toukokuun 17 päivänä 2006 tehdyn toimielinten sopimuksen mukaisesti EGR:n varoja voidaan ottaa käyttöön vuosittain enintään 500 miljoonaa euroa.

| (4) | Belgia toimitti 20 päivänä joulukuuta 2010 hakemuksen EGR:n varojen ottamiseksi käyttöön General Motors Belgium -yrityksen ja neljän sen toimittajan toteuttamien irtisanomisten vuoksi ja täydensi hakemustaan lisätiedoilla 24 päivään tammikuuta 2011 asti. Hakemus on asetuksen (EY) N:o 1927/2006 10 artiklassa säädettyjen rahoitustuen vahvistamista koskevien vaatimusten mukainen. Näin ollen komissio ehdottaa, että varoja otetaan käyttöön 9 593 931 euroa. |
| --- | --- |

(4)

Belgia toimitti 20 päivänä joulukuuta 2010 hakemuksen EGR:n varojen ottamiseksi käyttöön General Motors Belgium -yrityksen ja neljän sen toimittajan toteuttamien irtisanomisten vuoksi ja täydensi hakemustaan lisätiedoilla 24 päivään tammikuuta 2011 asti. Hakemus on asetuksen (EY) N:o 1927/2006 10 artiklassa säädettyjen rahoitustuen vahvistamista koskevien vaatimusten mukainen. Näin ollen komissio ehdottaa, että varoja otetaan käyttöön 9 593 931 euroa.

| (5) | Tämän vuoksi EGR:stä olisi otettava käyttöön varoja rahoitustuen antamiseksi Belgian hakemuksen perusteella, |
| --- | --- |

(5)

Tämän vuoksi EGR:stä olisi otettava käyttöön varoja rahoitustuen antamiseksi Belgian hakemuksen perusteella,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Euroopan globalisaatiorahastosta (EGR) otetaan käyttöön 9 593 931 euroa maksusitoumusmäärärahoina ja maksumäärärahoina osana varainhoitovuotta 2011 koskevaa Euroopan unionin yleistä talousarviota.

2 artikla

Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty Strasbourgissa 6 päivänä heinäkuuta 2011.

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

J. BUZEK

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

M. DOWGIELEWICZ

---

(1)  EUVL C 139, 14.6.2006, s. 1.

1

(2)  EUVL L 406, 30.12.2006, s. 1.

2

---

| 27.7.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 195/55 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 195/55

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

annettu 14 päivänä joulukuuta 2010,

valtiontuesta C 38/05 (ex NN 52/04), jonka Saksa on myöntänyt Biria-konsernille

(tiedoksiannettu numerolla K(2010) 8289)

(Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2011/471/EU)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan 1 alakohdan (1),

ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa edellä mainittujen artiklojen mukaisesti (2) ja ottaa huomioon nämä huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

I   MENETTELY

1.1   Komission menettely

| (1) | Komissiolle tehtiin 23 päivänä tammikuuta 2002 ja 20 päivänä elokuuta 2002 kantelu valtiontakauksen muodossa myönnetystä valtiontuesta Biria-konsernin hyväksi. |
| --- | --- |

(1)

Komissiolle tehtiin 23 päivänä tammikuuta 2002 ja 20 päivänä elokuuta 2002 kantelu valtiontakauksen muodossa myönnetystä valtiontuesta Biria-konsernin hyväksi.

| (2) | Komission ja Saksan käytyä asiasta kirjeenvaihtoa Saksa ilmoitti komissiolle 24 päivänä tammikuuta 2003 päivätyllä, 28 päivänä tammikuuta 2003 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä peruuttaneensa suunnitellun takauksen, jonka toteuttamisen ehdoksi oli asetettu luvan saaminen komissiolta. Asia annettiin tiedoksi kantelun tekijälle 17 päivänä helmikuuta 2003 päivätyllä kirjeellä. |
| --- | --- |

(2)

Komission ja Saksan käytyä asiasta kirjeenvaihtoa Saksa ilmoitti komissiolle 24 päivänä tammikuuta 2003 päivätyllä, 28 päivänä tammikuuta 2003 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä peruuttaneensa suunnitellun takauksen, jonka toteuttamisen ehdoksi oli asetettu luvan saaminen komissiolta. Asia annettiin tiedoksi kantelun tekijälle 17 päivänä helmikuuta 2003 päivätyllä kirjeellä.

| (3) | Kantelun tekijä toimitti 1 päivänä heinäkuuta 2003 päivätyllä, 9 päivänä heinäkuuta 2003 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä ja 8 päivänä elokuuta 2003 päivätyllä, 5 päivänä syyskuuta 2003 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä lisätietoja toisesta Biria-konsernin hyväksi myönnetystä valtiontakauksesta ja valtion osakkuuksista konsernin yrityksissä. |
| --- | --- |

(3)

Kantelun tekijä toimitti 1 päivänä heinäkuuta 2003 päivätyllä, 9 päivänä heinäkuuta 2003 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä ja 8 päivänä elokuuta 2003 päivätyllä, 5 päivänä syyskuuta 2003 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä lisätietoja toisesta Biria-konsernin hyväksi myönnetystä valtiontakauksesta ja valtion osakkuuksista konsernin yrityksissä.

| (4) | Komissio pyysi 9 päivänä syyskuuta 2003 päivätyllä kirjeellä asiasta tietoja, jotka Saksa toimitti 14 päivänä lokakuuta 2003 päivätyllä, 16 päivänä lokakuuta 2003 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. Komissio pyysi 9 päivänä joulukuuta 2003 asiasta lisätietoja, jotka Saksa toimitti 19 päivänä maaliskuuta 2004 päivätyllä, samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. |
| --- | --- |

(4)

Komissio pyysi 9 päivänä syyskuuta 2003 päivätyllä kirjeellä asiasta tietoja, jotka Saksa toimitti 14 päivänä lokakuuta 2003 päivätyllä, 16 päivänä lokakuuta 2003 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. Komissio pyysi 9 päivänä joulukuuta 2003 asiasta lisätietoja, jotka Saksa toimitti 19 päivänä maaliskuuta 2004 päivätyllä, samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä.

| (5) | Komissio teki 18 päivänä lokakuuta 2004 tietojen antamista koskevan välipäätöksen, koska sillä oli aihetta epäillä, olivatko Biria-konsernin hyväksi toteutetut tukitoimenpiteet niiden tukiohjelmien mukaisia, joiden perusteella ne oli ilmoitettu myönnetyiksi. Saksa toimitti tietojen antamista koskevassa välipäätöksessä pyydetyt lisätiedot 31 päivänä tammikuuta 2005 päivätyllä, samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. |
| --- | --- |

(5)

Komissio teki 18 päivänä lokakuuta 2004 tietojen antamista koskevan välipäätöksen, koska sillä oli aihetta epäillä, olivatko Biria-konsernin hyväksi toteutetut tukitoimenpiteet niiden tukiohjelmien mukaisia, joiden perusteella ne oli ilmoitettu myönnetyiksi. Saksa toimitti tietojen antamista koskevassa välipäätöksessä pyydetyt lisätiedot 31 päivänä tammikuuta 2005 päivätyllä, samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä.

| (6) | Komissio aloitti 20 päivänä lokakuuta 2005 muodollisen tutkintamenettelyn, joka koski kolmea epäiltyä valtiontukea. Komissio totesi samassa päätöksessä, että eräät muut sääntöjenvastaisiksi väitetyt tukitoimenpiteet eivät joko ole tukea tai ne on myönnetty hyväksyttyjen tukiohjelmien perusteella ja mukaisesti. Tutkintamenettelyn aloittamista koskeva komission päätös julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (3). Komissio kehotti päätöksessään kaikkia asianomaisia esittämään huomautuksensa toimenpiteistä, jotka ovat mahdollisesti tukea. Komissio vastaanotti huomautuksia 27 päivänä tammikuuta 2006 päivätyllä, 30 päivänä tammikuuta 2006 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä eräältä asianomaiselta, joka ei halunnut nimeään julkistettavan, 6 päivänä helmikuuta 2006 päivätyllä, samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä Prophete GmbH & Co KG:ltä (Rheda-Wiedenbrück) ja Pantherwerke AG:ltä (Löhne) sekä 6 päivänä helmikuuta 2006 päivätyllä, samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä ja 27 päivänä helmikuuta 2006 päivätyllä, samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä Vaterland-Werke GmbH & Co. KG:ltä (Neuenrade). |
| --- | --- |

(6)

Komissio aloitti 20 päivänä lokakuuta 2005 muodollisen tutkintamenettelyn, joka koski kolmea epäiltyä valtiontukea. Komissio totesi samassa päätöksessä, että eräät muut sääntöjenvastaisiksi väitetyt tukitoimenpiteet eivät joko ole tukea tai ne on myönnetty hyväksyttyjen tukiohjelmien perusteella ja mukaisesti. Tutkintamenettelyn aloittamista koskeva komission päätös julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (3). Komissio kehotti päätöksessään kaikkia asianomaisia esittämään huomautuksensa toimenpiteistä, jotka ovat mahdollisesti tukea. Komissio vastaanotti huomautuksia 27 päivänä tammikuuta 2006 päivätyllä, 30 päivänä tammikuuta 2006 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä eräältä asianomaiselta, joka ei halunnut nimeään julkistettavan, 6 päivänä helmikuuta 2006 päivätyllä, samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä Prophete GmbH & Co KG:ltä (Rheda-Wiedenbrück) ja Pantherwerke AG:ltä (Löhne) sekä 6 päivänä helmikuuta 2006 päivätyllä, samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä ja 27 päivänä helmikuuta 2006 päivätyllä, samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä Vaterland-Werke GmbH & Co. KG:ltä (Neuenrade).

| (7) | Huomautukset toimitettiin edelleen Saksalle 6 päivänä helmikuuta 2006 ja 2 päivänä maaliskuuta 2006 päivätyillä kirjeillä. Saksa vastasi huomautuksiin 5 päivänä huhtikuuta 2006 päivätyllä, 7 päivänä huhtikuuta 2006 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä ja 12 päivänä toukokuuta 2006 päivätyllä, samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. |
| --- | --- |

(7)

Huomautukset toimitettiin edelleen Saksalle 6 päivänä helmikuuta 2006 ja 2 päivänä maaliskuuta 2006 päivätyillä kirjeillä. Saksa vastasi huomautuksiin 5 päivänä huhtikuuta 2006 päivätyllä, 7 päivänä huhtikuuta 2006 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä ja 12 päivänä toukokuuta 2006 päivätyllä, samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä.

| (8) | Saksa otti 23 päivänä tammikuuta 2006 päivätyllä, samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä kantaa muodollisen tutkintamenettelyn aloittamiseen. |
| --- | --- |

(8)

Saksa otti 23 päivänä tammikuuta 2006 päivätyllä, samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä kantaa muodollisen tutkintamenettelyn aloittamiseen.

| (9) | Komissio pyysi 6 päivänä helmikuuta 2006 päivätyllä kirjeellä asiasta lisätietoja, jotka Saksa toimitti 5 päivänä huhtikuuta 2006 päivätyllä, 7 päivänä huhtikuuta 2006 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. Komissio pyysi 19 päivänä heinäkuuta 2006 lisätietoja uudella tietopyynnöllä, johon Saksa vastasi 25 päivänä syyskuuta 2006 päivätyllä, 26 päivänä syyskuuta 2006 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. |
| --- | --- |

(9)

Komissio pyysi 6 päivänä helmikuuta 2006 päivätyllä kirjeellä asiasta lisätietoja, jotka Saksa toimitti 5 päivänä huhtikuuta 2006 päivätyllä, 7 päivänä huhtikuuta 2006 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. Komissio pyysi 19 päivänä heinäkuuta 2006 lisätietoja uudella tietopyynnöllä, johon Saksa vastasi 25 päivänä syyskuuta 2006 päivätyllä, 26 päivänä syyskuuta 2006 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä.

| (10) | Komissio teki 24 päivänä tammikuuta 2007 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (4) 7 artiklan 5 kohdan ja 14 artiklan 1 kohdan mukaisen päätöksen (5). |
| --- | --- |

(10)

Komissio teki 24 päivänä tammikuuta 2007 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (4) 7 artiklan 5 kohdan ja 14 artiklan 1 kohdan mukaisen päätöksen (5).

1.2   Asian käsittely tuomioistuimessa

| (11) | Sachsenin osavaltio nosti 5 päivänä huhtikuuta 2007 kanteen komission päätöstä vastaan siltä osin kuin se koski toimenpiteitä 2 ja 3 (asia T-102/07). Päätöksen kohteena olleiden tuensaajien oikeudelliset seuraajat MB Immobilien Verwaltungs GmbH ja MB System GmbH & Co. KG nostivat 16 päivänä huhtikuuta 2007 toisen kanteen (T-120/07). Viimeksi mainittu kanne koski kaikkia kolmea toimenpidettä, jotka olivat päätöksen kohteena. Tuomioistuimen presidentin 24 päivänä marraskuuta 2008 tekemällä päätöksellä nämä kaksi asiaa yhdistettiin. |
| --- | --- |

(11)

Sachsenin osavaltio nosti 5 päivänä huhtikuuta 2007 kanteen komission päätöstä vastaan siltä osin kuin se koski toimenpiteitä 2 ja 3 (asia T-102/07). Päätöksen kohteena olleiden tuensaajien oikeudelliset seuraajat MB Immobilien Verwaltungs GmbH ja MB System GmbH & Co. KG nostivat 16 päivänä huhtikuuta 2007 toisen kanteen (T-120/07). Viimeksi mainittu kanne koski kaikkia kolmea toimenpidettä, jotka olivat päätöksen kohteena. Tuomioistuimen presidentin 24 päivänä marraskuuta 2008 tekemällä päätöksellä nämä kaksi asiaa yhdistettiin.

| (12) | Tuomioistuin kumosi 3 päivänä maaliskuuta 2010 antamallaan tuomiolla komission 24 päivänä tammikuuta 2007 tekemän päätöksen. |
| --- | --- |

(12)

Tuomioistuin kumosi 3 päivänä maaliskuuta 2010 antamallaan tuomiolla komission 24 päivänä tammikuuta 2007 tekemän päätöksen.

| (13) | Suureksi osaksi päällekkäiset kanteet sisälsivät pääasiassa seuraavat kanneperusteet. Ensinnäkin kantajien mukaan komissio oli päätellyt perusteettomasti, etteivät toimenpiteet 2 ja 3 kuuluneet hyväksytyn Saksan tukiohjelman piiriin. Toiseksi komissio oli niiden mukaan arvioinut tosiseikkoja virheellisesti luokitellessaan tuensaajat vaikeuksissa oleviksi yrityksiksi. Kolmanneksi kantajat katsoivat, että komission päätöksessä oli perusteluvirhe, joka koski tukiosuuden suuruutta. |
| --- | --- |

(13)

Suureksi osaksi päällekkäiset kanteet sisälsivät pääasiassa seuraavat kanneperusteet. Ensinnäkin kantajien mukaan komissio oli päätellyt perusteettomasti, etteivät toimenpiteet 2 ja 3 kuuluneet hyväksytyn Saksan tukiohjelman piiriin. Toiseksi komissio oli niiden mukaan arvioinut tosiseikkoja virheellisesti luokitellessaan tuensaajat vaikeuksissa oleviksi yrityksiksi. Kolmanneksi kantajat katsoivat, että komission päätöksessä oli perusteluvirhe, joka koski tukiosuuden suuruutta.

| (14) | Tuomioistuin vahvisti komission päätöksen sen päätelmän osalta, että toimenpiteet 2 ja 3 eivät kuuluneet hyväksytyn tukiohjelman piiriin. Lisäksi tuomioistuin vahvisti komission ratkaisun luokitella tuensaajat ”vaikeuksissa oleviksi yrityksiksi” valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annettujen yhteisön vuoden 1999 suuntaviivojen (6), jäljempänä ’pelastamis- ja rakenneuudistustuen vuoden 1999 suuntaviivat’, määritelmän perusteella. Tuomioistuin kumosi päätöksen pelkästään tukiosuuden laskemisessa käytettyjen riskipreemioiden perustelujen puuttumisen vuoksi. Tuomioistuin totesi erityisesti, että vaikeuksissa olevalle yritykselle myönnettävän lainan tukiosuuden laskemisen yhteydessä erilaisten riskipreemioiden käyttämisen perusteluksi ei riitä pelkkä viittaus komission antamaan vuoden 1997 tiedonantoon viite- ja diskonttokorkojen vahvistamismenetelmästä (7); jäljempänä ’viitekorkoja koskeva vuoden 1997 tiedonanto’. |
| --- | --- |

(14)

Tuomioistuin vahvisti komission päätöksen sen päätelmän osalta, että toimenpiteet 2 ja 3 eivät kuuluneet hyväksytyn tukiohjelman piiriin. Lisäksi tuomioistuin vahvisti komission ratkaisun luokitella tuensaajat ”vaikeuksissa oleviksi yrityksiksi” valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annettujen yhteisön vuoden 1999 suuntaviivojen (6), jäljempänä ’pelastamis- ja rakenneuudistustuen vuoden 1999 suuntaviivat’, määritelmän perusteella. Tuomioistuin kumosi päätöksen pelkästään tukiosuuden laskemisessa käytettyjen riskipreemioiden perustelujen puuttumisen vuoksi. Tuomioistuin totesi erityisesti, että vaikeuksissa olevalle yritykselle myönnettävän lainan tukiosuuden laskemisen yhteydessä erilaisten riskipreemioiden käyttämisen perusteluksi ei riitä pelkkä viittaus komission antamaan vuoden 1997 tiedonantoon viite- ja diskonttokorkojen vahvistamismenetelmästä (7); jäljempänä ’viitekorkoja koskeva vuoden 1997 tiedonanto’.

| (15) | Sen vuoksi tällä päätöksellä pannaan täytäntöön tuomioistuimen tuomio SEUT-sopimuksen 266 artiklan 1 kohdan mukaisesti ja selostetaan tarkemmin komission soveltamaa tukiosuuden laskentamenetelmää käsiteltävänä olevan toimenpiteen yhteydessä. Tämä päätös ei muuta komission 24 päivänä tammikuuta 2007 tekemässä päätöksessä toteuttamaa toimenpiteen arviointia valtiontukisääntöjen nojalla; tämä koskee erityisesti näkökohtia, jotka tuomioistuin on jo tutkinut. |
| --- | --- |

(15)

Sen vuoksi tällä päätöksellä pannaan täytäntöön tuomioistuimen tuomio SEUT-sopimuksen 266 artiklan 1 kohdan mukaisesti ja selostetaan tarkemmin komission soveltamaa tukiosuuden laskentamenetelmää käsiteltävänä olevan toimenpiteen yhteydessä. Tämä päätös ei muuta komission 24 päivänä tammikuuta 2007 tekemässä päätöksessä toteuttamaa toimenpiteen arviointia valtiontukisääntöjen nojalla; tämä koskee erityisesti näkökohtia, jotka tuomioistuin on jo tutkinut.

1.3   Menettely tuomioistuimen tuomion jälkeen

| (16) | Tuomioistuimen antaman tuomion jälkeen tuensaajat esittivät 7 päivänä kesäkuuta 2010 uusia huomautuksia, jotka kirjattiin saapuneiksi samana päivänä. Nämä huomautukset lähetettiin Saksalle 16 päivänä kesäkuuta 2010. Saksan vastaus tuensaajien huomautuksiin lähetettiin komissiolle 12 päivänä heinäkuuta 2010 ja kirjattiin saapuneeksi samana päivänä. |
| --- | --- |

(16)

Tuomioistuimen antaman tuomion jälkeen tuensaajat esittivät 7 päivänä kesäkuuta 2010 uusia huomautuksia, jotka kirjattiin saapuneiksi samana päivänä. Nämä huomautukset lähetettiin Saksalle 16 päivänä kesäkuuta 2010. Saksan vastaus tuensaajien huomautuksiin lähetettiin komissiolle 12 päivänä heinäkuuta 2010 ja kirjattiin saapuneeksi samana päivänä.

| (17) | Komissio toimitti Saksalle 19 päivänä elokuuta 2010 tietopyynnön, johon se sai vastauksen 14 päivänä syyskuuta 2010 päivätyllä, samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. |
| --- | --- |

(17)

Komissio toimitti Saksalle 19 päivänä elokuuta 2010 tietopyynnön, johon se sai vastauksen 14 päivänä syyskuuta 2010 päivätyllä, samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä.

II   KUVAUS

2.1   Tuensaaja

| (18) | Biria-konserni toimi 7 päivään marraskuuta 2005 saakka polkupyörien valmistuksen ja myynnin alalla. Konsernin emoyrityksen, jonka nimi tuolloin oli Biria AG, kotipaikka on Neukirchissä, Sachsenissa, joka on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukainen tukialue (8). |
| --- | --- |

(18)

Biria-konserni toimi 7 päivään marraskuuta 2005 saakka polkupyörien valmistuksen ja myynnin alalla. Konsernin emoyrityksen, jonka nimi tuolloin oli Biria AG, kotipaikka on Neukirchissä, Sachsenissa, joka on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukainen tukialue (8).

| (19) | Konsernin liikevaihto vuonna 2003 oli 93,2 miljoonaa euroa (vuonna 2002 83,8 miljoonaa euroa) ja se tuotti samana vuonna voittoa 3,7 miljoonaa euroa (vuonna 2002 5,8 miljoonan euron tappiot). Konsernin työntekijämäärä vuonna 2003 oli 415 henkilöä (vuonna 2002 490 työntekijää), ja se luokitellaan sen perusteella suuryritykseksi. |
| --- | --- |

(19)

Konsernin liikevaihto vuonna 2003 oli 93,2 miljoonaa euroa (vuonna 2002 83,8 miljoonaa euroa) ja se tuotti samana vuonna voittoa 3,7 miljoonaa euroa (vuonna 2002 5,8 miljoonan euron tappiot). Konsernin työntekijämäärä vuonna 2003 oli 415 henkilöä (vuonna 2002 490 työntekijää), ja se luokitellaan sen perusteella suuryritykseksi.

| (20) | Emoyritys perustettiin vuonna 2003, jolloin (vanha) Biria AG ja yksi sen tytäryrityksistä, Sachsen Zweirad GmbH, sulautuivat. Yrityksen nimi muutettiin samanaikaisesti Sachsen Zweirad GmbH:sta Biria GmbH:ksi. Biria GmbH muutettiin huhtikuussa 2005 Biria AG:ksi. Biria GmbH:n liikevaihto vuonna 2003 oli 55,7 miljoonaa euroa ja se tuotti 3,6 miljoonaa euroa voittoa. Biria AG:n ainoa omistaja on Mehdi Biria. Emoyritystä kutsutaan jäljempänä nimityksellä ’Biria’. |
| --- | --- |

(20)

Emoyritys perustettiin vuonna 2003, jolloin (vanha) Biria AG ja yksi sen tytäryrityksistä, Sachsen Zweirad GmbH, sulautuivat. Yrityksen nimi muutettiin samanaikaisesti Sachsen Zweirad GmbH:sta Biria GmbH:ksi. Biria GmbH muutettiin huhtikuussa 2005 Biria AG:ksi. Biria GmbH:n liikevaihto vuonna 2003 oli 55,7 miljoonaa euroa ja se tuotti 3,6 miljoonaa euroa voittoa. Biria AG:n ainoa omistaja on Mehdi Biria. Emoyritystä kutsutaan jäljempänä nimityksellä ’Biria’.

| (21) | Emoyrityksen lisäksi tärkeimpiä konserniin kuuluvia yrityksiä ovat Bike Systems GmbH & Co Thüringer Zweiradwerk KG, jäljempänä ’Bike Systems’, ja Checker Pig GmbH. Bike Systems kuuluu Biria-konserniin tämän tytäryrityksen Bike Systems Betriebs- und Beteiligungsgesellschaft mbH:n, jäljempänä ’BSBG’, kautta. |
| --- | --- |

(21)

Emoyrityksen lisäksi tärkeimpiä konserniin kuuluvia yrityksiä ovat Bike Systems GmbH & Co Thüringer Zweiradwerk KG, jäljempänä ’Bike Systems’, ja Checker Pig GmbH. Bike Systems kuuluu Biria-konserniin tämän tytäryrityksen Bike Systems Betriebs- und Beteiligungsgesellschaft mbH:n, jäljempänä ’BSBG’, kautta.

| (22) | Bike Systemsin kotipaikka on Nordhausenissa, Thüringenissä, joka on SEUT- sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukainen tukialue. Bike Systemsin liikevaihto vuonna 2003 oli 6,1 miljoonaa euroa ja se tuotti 0,6 miljoonaa euroa tappiota. Sen palveluksessa oli 157 työntekijää. Bike Systems valmistaa yksinomaan polkupyöriä emoyrityksensä BSBG:n lukuun (sopimusvalmistus). BSBG vastaa pyörien markkinoinnista. |
| --- | --- |

(22)

Bike Systemsin kotipaikka on Nordhausenissa, Thüringenissä, joka on SEUT- sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukainen tukialue. Bike Systemsin liikevaihto vuonna 2003 oli 6,1 miljoonaa euroa ja se tuotti 0,6 miljoonaa euroa tappiota. Sen palveluksessa oli 157 työntekijää. Bike Systems valmistaa yksinomaan polkupyöriä emoyrityksensä BSBG:n lukuun (sopimusvalmistus). BSBG vastaa pyörien markkinoinnista.

| (23) | Checker Pig GmbH:n kotipaikka on Dresdenissä, Sachsenissa, joka on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukainen tukialue. Sen liikevaihto vuonna 2003 oli 6,9 miljoonaa euroa ja se tuotti 0,4 miljoonaa euroa tappiota. Sen palveluksessa oli kyseisenä vuonna 43 työntekijää. |
| --- | --- |

(23)

Checker Pig GmbH:n kotipaikka on Dresdenissä, Sachsenissa, joka on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukainen tukialue. Sen liikevaihto vuonna 2003 oli 6,9 miljoonaa euroa ja se tuotti 0,4 miljoonaa euroa tappiota. Sen palveluksessa oli kyseisenä vuonna 43 työntekijää.

| (24) | Biria myi 7 päivänä marraskuuta 2005 valtaosan omaisuuseristään kahdelle yritykselle, jotka kuuluvat yksityiseen osakkuusrahastoon, Lone Star -konserniin. Kiinteistöt pysyvät Birian omistuksessa, ja se vuokraa niitä Lone Star -konsernille. Omaisuuserien myyntihinta oli 11,5 miljoonaa euroa. Ulkopuolinen asiantuntija oli arvioinut kyseisen omaisuuden markkina-arvon 10,7 miljoonaksi euroksi. |
| --- | --- |

(24)

Biria myi 7 päivänä marraskuuta 2005 valtaosan omaisuuseristään kahdelle yritykselle, jotka kuuluvat yksityiseen osakkuusrahastoon, Lone Star -konserniin. Kiinteistöt pysyvät Birian omistuksessa, ja se vuokraa niitä Lone Star -konsernille. Omaisuuserien myyntihinta oli 11,5 miljoonaa euroa. Ulkopuolinen asiantuntija oli arvioinut kyseisen omaisuuden markkina-arvon 10,7 miljoonaksi euroksi.

| (25) | Saksan mukaan myynti toteutettiin julkisessa ja avoimessa tarjouskilpailussa, jolle ei ollut asetettu ehtoja. Tarjouskilpailu julkistettiin Internetissä ja monissa sanomalehdissä. Uuden sijoittajan osakkuutta varten suunniteltiin useampia vaihtoehtoja, jotka olivat liiketoimintakauppa (nk. asset deal), koko yrityksen myynti yhtenä kokonaisuutena tai osakkeiden osto. Lone Star siirsi loppujen lopuksi omaisuuserät omistukseensa asset deal -liiketoimintakaupalla. |
| --- | --- |

(25)

Saksan mukaan myynti toteutettiin julkisessa ja avoimessa tarjouskilpailussa, jolle ei ollut asetettu ehtoja. Tarjouskilpailu julkistettiin Internetissä ja monissa sanomalehdissä. Uuden sijoittajan osakkuutta varten suunniteltiin useampia vaihtoehtoja, jotka olivat liiketoimintakauppa (nk. asset deal), koko yrityksen myynti yhtenä kokonaisuutena tai osakkeiden osto. Lone Star siirsi loppujen lopuksi omaisuuserät omistukseensa asset deal -liiketoimintakaupalla.

| (26) | Saksan mukaan yrityksen myynti oli pantu vireille jo ennen muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta 20 päivänä lokakuuta 2005 tehtyä komission päätöstä. Ensimmäinen määräaika tarjousten jättämiselle päättyi 4 päivänä lokakuuta 2005. |
| --- | --- |

(26)

Saksan mukaan yrityksen myynti oli pantu vireille jo ennen muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta 20 päivänä lokakuuta 2005 tehtyä komission päätöstä. Ensimmäinen määräaika tarjousten jättämiselle päättyi 4 päivänä lokakuuta 2005.

| (27) | Uuden Biria AG:n tämänhetkinen oikeudellinen seuraaja on MB Immobilien Verwaltungs GmbH, jäljempänä ’MB Immobilien’, ja Bike Systemsin oikeudellinen seuraaja on MB System GmbH und Co. KG, jäljempänä ’MB System’. MB Immobilien on ollut heinäkuusta 2008 lähtien selvitystilassa. |
| --- | --- |

(27)

Uuden Biria AG:n tämänhetkinen oikeudellinen seuraaja on MB Immobilien Verwaltungs GmbH, jäljempänä ’MB Immobilien’, ja Bike Systemsin oikeudellinen seuraaja on MB System GmbH und Co. KG, jäljempänä ’MB System’. MB Immobilien on ollut heinäkuusta 2008 lähtien selvitystilassa.

| (28) | Tässä päätöksessä käytetään emoyritys Biriaa lukuun ottamatta niitä yritysten nimiä, jotka kyseisillä yrityksillä oli toimenpiteiden myöntämishetkellä. |
| --- | --- |

(28)

Tässä päätöksessä käytetään emoyritys Biriaa lukuun ottamatta niitä yritysten nimiä, jotka kyseisillä yrityksillä oli toimenpiteiden myöntämishetkellä.

2.2   Rahoitustoimenpiteet

| (29) | Toimenpide 1: gbb Beteiligungs AG, jäljempänä ’gbb’, hankki maaliskuussa 2001 Bike Systemsistä 2 070 732 euron äänettömän osakkuuden (stille Einlage), joka oli voimassa vuoden 2010 loppuun. Tuolloin gbb oli DtA-Beteiligungs-Holding AG:n kokonaan omistama tytäryhtiö, ja DtA-Beteiligungs-Holding AG puolestaan oli lainsäädännöllä julkisoikeudelliseksi yhteisöksi perustetun liittovaltion kehityspankin Deutsche Ausgleichsbankin kokonaan omistama tytäryhtiö. |
| --- | --- |

(29)

Toimenpide 1: gbb Beteiligungs AG, jäljempänä ’gbb’, hankki maaliskuussa 2001 Bike Systemsistä 2 070 732 euron äänettömän osakkuuden (stille Einlage), joka oli voimassa vuoden 2010 loppuun. Tuolloin gbb oli DtA-Beteiligungs-Holding AG:n kokonaan omistama tytäryhtiö, ja DtA-Beteiligungs-Holding AG puolestaan oli lainsäädännöllä julkisoikeudelliseksi yhteisöksi perustetun liittovaltion kehityspankin Deutsche Ausgleichsbankin kokonaan omistama tytäryhtiö.

| (30) | Gbb Beteiligungs AG oli toiminnassa jo entisen Saksan demokraattisen tasavallan aikaan maatalousalan valtionpankkina. Yhdistymissopimuksen myötä siitä tuli vuonna 1990 Berliner Genossenschaftsbank, julkisoikeudellinen yhteisö, joka oli valtiovarainministeriön valvonnassa. Vuonna 1991 sen nimi muutettiin gbb Beteiligungsholdingiksi, ja vuonna 1997 se muutettiin osakeyhtiöksi. Näin se ei enää ollut Saksan valtion omaisuutta, vaan muuttui Deutsche Ausgleichsbankin tytäryhtiöksi. Julkisella hallinnolla on ollut vahva vaikutusvalta gbb:hen sen perustamisesta lähtien. Kun gbb vielä oli julkisoikeudellinen yhteisö, se oli suoraan asianomaisen ministeriön valvonnassa, ja sen hallintoneuvostoon kuului viranomaisten edustajia. Kun se muutettiin osakeyhtiöksi ja liitettiin Deutsche Ausgleichsbankiin, se siirtyi valtion elinten Deutsche Ausgleichsbankin kautta harjoittaman valvonnan piiriin (ks. johdanto-osan kappaleet jäljempänä). |
| --- | --- |

(30)

Gbb Beteiligungs AG oli toiminnassa jo entisen Saksan demokraattisen tasavallan aikaan maatalousalan valtionpankkina. Yhdistymissopimuksen myötä siitä tuli vuonna 1990 Berliner Genossenschaftsbank, julkisoikeudellinen yhteisö, joka oli valtiovarainministeriön valvonnassa. Vuonna 1991 sen nimi muutettiin gbb Beteiligungsholdingiksi, ja vuonna 1997 se muutettiin osakeyhtiöksi. Näin se ei enää ollut Saksan valtion omaisuutta, vaan muuttui Deutsche Ausgleichsbankin tytäryhtiöksi. Julkisella hallinnolla on ollut vahva vaikutusvalta gbb:hen sen perustamisesta lähtien. Kun gbb vielä oli julkisoikeudellinen yhteisö, se oli suoraan asianomaisen ministeriön valvonnassa, ja sen hallintoneuvostoon kuului viranomaisten edustajia. Kun se muutettiin osakeyhtiöksi ja liitettiin Deutsche Ausgleichsbankiin, se siirtyi valtion elinten Deutsche Ausgleichsbankin kautta harjoittaman valvonnan piiriin (ks. johdanto-osan kappaleet jäljempänä).

| (31) | Julkisoikeudellisena yhteisönä Deutsche Ausgleichsbank oli Saksan sisäministeriön valvonnassa. Lisäksi sen hallintoneuvoston jäsenten enemmistö oli liittovaltion ja osavaltioiden ministeriöiden edustajia sekä Bundestagin jäseniä. |
| --- | --- |

(31)

Julkisoikeudellisena yhteisönä Deutsche Ausgleichsbank oli Saksan sisäministeriön valvonnassa. Lisäksi sen hallintoneuvoston jäsenten enemmistö oli liittovaltion ja osavaltioiden ministeriöiden edustajia sekä Bundestagin jäseniä.

| (32) | Deutsche Ausgleichsbankista annetun lain 4 §:n 1 momentin mukaan pankin toimintaan kuuluu ainoastaan rahoittaa toimenpiteitä, joilla tuetaan pk-yrityksiä ja vapaita ammatinharjoittajia, ympäristönsuojelua ja sosiaalipolitiikkaa sekä toisessa maailmansodassa siirtymään joutuneiden henkilöiden integroimista. |
| --- | --- |

(32)

Deutsche Ausgleichsbankista annetun lain 4 §:n 1 momentin mukaan pankin toimintaan kuuluu ainoastaan rahoittaa toimenpiteitä, joilla tuetaan pk-yrityksiä ja vapaita ammatinharjoittajia, ympäristönsuojelua ja sosiaalipolitiikkaa sekä toisessa maailmansodassa siirtymään joutuneiden henkilöiden integroimista.

| (33) | Deutsche Ausgleichsbankista annetun lain 4 §:n 4 momentissa säädetään pankin mahdollisuudesta hankkia osakkuuksia muissakin yrityksissä, jos hallintoneuvosto ja pankin valvonnasta vastaava ministeriö hyväksyvät asian. |
| --- | --- |

(33)

Deutsche Ausgleichsbankista annetun lain 4 §:n 4 momentissa säädetään pankin mahdollisuudesta hankkia osakkuuksia muissakin yrityksissä, jos hallintoneuvosto ja pankin valvonnasta vastaava ministeriö hyväksyvät asian.

| (34) | Osakkuus Bike Systemsissä mainitaan Deutsche Ausgleichsbankin vuosien 2001 ja 2002 vuosikertomuksissa, koska tämä äänetön osakkuus oli 20 prosentin suuruinen ja ylitti näin ollen kertomukseen sisällyttämiselle asetetun kynnysarvon. Vuonna 2001 gbb:llä oli vähintään 20 prosentin osakkuuksia yhteensä 18 yrityksessä. |
| --- | --- |

(34)

Osakkuus Bike Systemsissä mainitaan Deutsche Ausgleichsbankin vuosien 2001 ja 2002 vuosikertomuksissa, koska tämä äänetön osakkuus oli 20 prosentin suuruinen ja ylitti näin ollen kertomukseen sisällyttämiselle asetetun kynnysarvon. Vuonna 2001 gbb:llä oli vähintään 20 prosentin osakkuuksia yhteensä 18 yrityksessä.

| (35) | Vuonna 2003 Deutsche Ausgleichsbank yhdistyi erään liittovaltion lain perusteella Kreditanstalt für Wiederaufbau -pankin, jäljempänä ’KfW’, kanssa. |
| --- | --- |

(35)

Vuonna 2003 Deutsche Ausgleichsbank yhdistyi erään liittovaltion lain perusteella Kreditanstalt für Wiederaufbau -pankin, jäljempänä ’KfW’, kanssa.

| (36) | Sekä Deutsche Ausgleichsbank että KfW ovat niin kutsuttuja kehittämislaitoksia, toisin sanoen pankkeja, joiden toiminta rajoittuu alueellisten, taloudellisten ja sosiaalipoliittisten toimenpiteiden tukemiseen. Saksan tukiasiassa E10/2000 (9) hyväksymien aiheellisten toimenpiteiden yhteydessä kehityslaitosten toiminta rajoitettiin tiettyihin ei-kaupallisiin aloihin, esimerkiksi pk-yritysten tukiohjelmien hallinnointiin. |
| --- | --- |

(36)

Sekä Deutsche Ausgleichsbank että KfW ovat niin kutsuttuja kehittämislaitoksia, toisin sanoen pankkeja, joiden toiminta rajoittuu alueellisten, taloudellisten ja sosiaalipoliittisten toimenpiteiden tukemiseen. Saksan tukiasiassa E10/2000 (9) hyväksymien aiheellisten toimenpiteiden yhteydessä kehityslaitosten toiminta rajoitettiin tiettyihin ei-kaupallisiin aloihin, esimerkiksi pk-yritysten tukiohjelmien hallinnointiin.

| (37) | Saksan mukaan gbb:n osakkuus Bike Systemsistä toteutettiin markkinaehdoin eikä se sen vuoksi sisältänyt lainkaan valtiontukea. |
| --- | --- |

(37)

Saksan mukaan gbb:n osakkuus Bike Systemsistä toteutettiin markkinaehdoin eikä se sen vuoksi sisältänyt lainkaan valtiontukea.

| (38) | Toimenpide 2: Sachsenin osavaltio myönsi 20 päivänä maaliskuuta 2003 Sachsen Zweirad GmbH:n ottamalle 5,6 miljoonan euron käyttöpääomaluotolle 80-prosenttisen takauksen, joka oli alun perin voimassa vuoden 2008 loppuun. Takaus purettiin tammikuussa 2004 ja korvattiin Biria GmbH:n hyväksi myönnetyllä takauksella (ks. toimenpide 3). Takaus myönnettiin Sachsenin osavaltion takausohjelman eli komission hyväksymän tukiohjelman (10) perusteella. |
| --- | --- |

(38)

Toimenpide 2: Sachsenin osavaltio myönsi 20 päivänä maaliskuuta 2003 Sachsen Zweirad GmbH:n ottamalle 5,6 miljoonan euron käyttöpääomaluotolle 80-prosenttisen takauksen, joka oli alun perin voimassa vuoden 2008 loppuun. Takaus purettiin tammikuussa 2004 ja korvattiin Biria GmbH:n hyväksi myönnetyllä takauksella (ks. toimenpide 3). Takaus myönnettiin Sachsenin osavaltion takausohjelman eli komission hyväksymän tukiohjelman (10) perusteella.

| (39) | Toimenpide 3: Sachsenin osavaltio myönsi 9 päivänä joulukuuta 2003 Biria GmbH:n (myöhemmin Biria AG) ottamille 24 875 000 euron käyttöpääomaluotoille 80-prosenttisen takauksen konsernin liikevaihdon kasvattamista ja rahoitusstrategian uudistamista koskevien suunnitelmien rahoittamiseen. Kyseisten luottojen laina-aika on 31 päivään joulukuuta 2011 saakka ja ne koostuvat 8 miljoonan euron takaisinmaksettavista käyttöpääomalainoista (Betriebsmitteltilgungsdarlehen), 7,45 miljoonan euron konttokuranttiennakosta (Kontokorrentlinie) ja 9,425 miljoonan euron kausirahoituksesta (Saisonfinanzierungslinie). Takaus myönnettiin Sachsenin osavaltion takausohjelman eli komission hyväksymän tukiohjelman perusteella. Takaus myönnettiin sillä ehdolla, että Sachsen Zweirad GmbH:n saama takaus (toimenpide 2) puretaan. Takaus tuli sen vuoksi voimaan vasta 5 päivänä tammikuuta 2004, kun Sachsen Zweiradille myönnetty takaus oli purettu. |
| --- | --- |

(39)

Toimenpide 3: Sachsenin osavaltio myönsi 9 päivänä joulukuuta 2003 Biria GmbH:n (myöhemmin Biria AG) ottamille 24 875 000 euron käyttöpääomaluotoille 80-prosenttisen takauksen konsernin liikevaihdon kasvattamista ja rahoitusstrategian uudistamista koskevien suunnitelmien rahoittamiseen. Kyseisten luottojen laina-aika on 31 päivään joulukuuta 2011 saakka ja ne koostuvat 8 miljoonan euron takaisinmaksettavista käyttöpääomalainoista (Betriebsmitteltilgungsdarlehen), 7,45 miljoonan euron konttokuranttiennakosta (Kontokorrentlinie) ja 9,425 miljoonan euron kausirahoituksesta (Saisonfinanzierungslinie). Takaus myönnettiin Sachsenin osavaltion takausohjelman eli komission hyväksymän tukiohjelman perusteella. Takaus myönnettiin sillä ehdolla, että Sachsen Zweirad GmbH:n saama takaus (toimenpide 2) puretaan. Takaus tuli sen vuoksi voimaan vasta 5 päivänä tammikuuta 2004, kun Sachsen Zweiradille myönnetty takaus oli purettu.

III   SYYT MUODOLLISEN TUTKINTAMENETTELYN ALOITTAMISEEN

| (40) | Muodollinen tutkintamenettely aloitettiin, koska komissio epäili Saksan väitettä, jonka mukaan äänetön osakkuus oli toteutettu markkinaehdoin. Komission näkemyksen mukaan Bike Systems oli äskettäin selviytynyt maksukyvyttömyystilanteesta saneeraussuunnitelman hyväksymisen avulla, joten sen tulevaisuudennäkymät olivat epävarmat. Se olisi sen vuoksi pitänyt katsoa tuolloin vaikeuksissa olevaksi yritykseksi. Komissio epäili, että korvaus ei ollut kohtuullinen suhteessa toimenpiteeseen liittyneeseen riskiin ja että äänetöntä osakkuutta ei ollut toteutettu markkinaehdoin. SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 ja 3 kohdan poikkeusmääräysten mahdollisen soveltamisen osalta komissiolla ei ollut tietoa siitä, täyttyivätkö pelastamis- ja rakenneuudistustuen vuoden 1999 suuntaviivojen mukaiset edellytykset. |
| --- | --- |

(40)

Muodollinen tutkintamenettely aloitettiin, koska komissio epäili Saksan väitettä, jonka mukaan äänetön osakkuus oli toteutettu markkinaehdoin. Komission näkemyksen mukaan Bike Systems oli äskettäin selviytynyt maksukyvyttömyystilanteesta saneeraussuunnitelman hyväksymisen avulla, joten sen tulevaisuudennäkymät olivat epävarmat. Se olisi sen vuoksi pitänyt katsoa tuolloin vaikeuksissa olevaksi yritykseksi. Komissio epäili, että korvaus ei ollut kohtuullinen suhteessa toimenpiteeseen liittyneeseen riskiin ja että äänetöntä osakkuutta ei ollut toteutettu markkinaehdoin. SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 ja 3 kohdan poikkeusmääräysten mahdollisen soveltamisen osalta komissiolla ei ollut tietoa siitä, täyttyivätkö pelastamis- ja rakenneuudistustuen vuoden 1999 suuntaviivojen mukaiset edellytykset.

| (41) | Lisäperusteena muodollisen tutkintamenettelyn aloittamiselle oli edellä mainittu komission alustava päätelmä, jonka mukaan Sachsen Zweirad GmbH:n ja Biria GmbH:n hyväksi myönnetyt takaukset eivät täyttäneet niiden perustana Saksan mukaan olleen hyväksytyn tukiohjelman edellytyksiä eivätkä sen vuoksi kuuluneet kyseisen tukiohjelman soveltamisalaan. Komissio katsoo, että Sachsen Zweirad GmbH ja Biria GmbH olivat takausten myöntämisen aikaan vaikeuksissa olevia yrityksiä. Koska Sachsen Zweirad GmbH ja Biria GmbH olivat lisäksi suuria yrityksiä, takauksista olisi kyseisen tukiohjelman mukaan pitänyt antaa erilliset ilmoitukset komissiolle. SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 ja 3 kohdan poikkeusmääräysten mahdollisen soveltamisen osalta komissio epäili, täyttyivätkö pelastamis- ja rakenneuudistustuen vuoden 1999 suuntaviivojen mukaiset edellytykset. |
| --- | --- |

(41)

Lisäperusteena muodollisen tutkintamenettelyn aloittamiselle oli edellä mainittu komission alustava päätelmä, jonka mukaan Sachsen Zweirad GmbH:n ja Biria GmbH:n hyväksi myönnetyt takaukset eivät täyttäneet niiden perustana Saksan mukaan olleen hyväksytyn tukiohjelman edellytyksiä eivätkä sen vuoksi kuuluneet kyseisen tukiohjelman soveltamisalaan. Komissio katsoo, että Sachsen Zweirad GmbH ja Biria GmbH olivat takausten myöntämisen aikaan vaikeuksissa olevia yrityksiä. Koska Sachsen Zweirad GmbH ja Biria GmbH olivat lisäksi suuria yrityksiä, takauksista olisi kyseisen tukiohjelman mukaan pitänyt antaa erilliset ilmoitukset komissiolle. SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 ja 3 kohdan poikkeusmääräysten mahdollisen soveltamisen osalta komissio epäili, täyttyivätkö pelastamis- ja rakenneuudistustuen vuoden 1999 suuntaviivojen mukaiset edellytykset.

IV   ASIANOMAISTEN HUOMAUTUKSET

| (42) | Komissio sai huomautuksia eräältä asianomaiselta, joka ei halua nimeään julkistettavan, yrityksiltä Prophete GmbH & Co. KG, Pantherwerke AG ja Vaterland-Werke GmbH & Co. KG. |
| --- | --- |

(42)

Komissio sai huomautuksia eräältä asianomaiselta, joka ei halua nimeään julkistettavan, yrityksiltä Prophete GmbH & Co. KG, Pantherwerke AG ja Vaterland-Werke GmbH & Co. KG.

4.1   Nimettömänä pysyttelevän kilpailijan esittämät huomautukset

| (43) | Kilpailija, joka ei halua nimeään julkistettavan, totesi muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta esittämissään huomautuksissa, että Biria AG pystyi 24,5 miljoonan euron valtiontakauksen ansiosta myymään polkupyöriä kilpailijan asiakkaille todellisia tuotantokustannuksia alhaisempaan hintaan, vaikka kyseisellä kilpailijalla on käytettävissään Saksan kustannustehokkain tuotantolaitos. |
| --- | --- |

(43)

Kilpailija, joka ei halua nimeään julkistettavan, totesi muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta esittämissään huomautuksissa, että Biria AG pystyi 24,5 miljoonan euron valtiontakauksen ansiosta myymään polkupyöriä kilpailijan asiakkaille todellisia tuotantokustannuksia alhaisempaan hintaan, vaikka kyseisellä kilpailijalla on käytettävissään Saksan kustannustehokkain tuotantolaitos.

| (44) | Lisäksi Biria AG tuotti vuonna 2003 voittoa vain, koska rahoituslaitokset luopuivat 8,567 miljoonan euron saatavista. Sen jälkeen vuosina 2004 ja 2005 Biria AG:n toiminta oli jälleen tappiollista. |
| --- | --- |

(44)

Lisäksi Biria AG tuotti vuonna 2003 voittoa vain, koska rahoituslaitokset luopuivat 8,567 miljoonan euron saatavista. Sen jälkeen vuosina 2004 ja 2005 Biria AG:n toiminta oli jälleen tappiollista.

| (45) | Kilpailija kiinnitti huomiota myös siihen, että Biria myytiin Lone Starille asset deal -liiketoimintakaupalla. Kilpailijan mukaan Sachsen-LB ja Mittelständische Beteiligungsgesellschaft luopuivat todennäköisesti tällöin suuresta osasta saataviaan. Entisen Biria AG:n kaikki omaisuuserät on siirretty Lone Star -konserniin kuuluvalle uudelle Biria GmbH -yritykselle. |
| --- | --- |

(45)

Kilpailija kiinnitti huomiota myös siihen, että Biria myytiin Lone Starille asset deal -liiketoimintakaupalla. Kilpailijan mukaan Sachsen-LB ja Mittelständische Beteiligungsgesellschaft luopuivat todennäköisesti tällöin suuresta osasta saataviaan. Entisen Biria AG:n kaikki omaisuuserät on siirretty Lone Star -konserniin kuuluvalle uudelle Biria GmbH -yritykselle.

4.2   Prophete GmbH & Co. KG ja Pantherwerke AG

| (46) | Prophete GmbH & Co. KG ja Pantherwerke AG, jäljempänä ’Prophete ja Pantherwerke’, totesivat muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta esittämissään huomautuksissa, että valtiontukien ansiosta Biria voi myydä tuotteitaan hinnoilla, jotka eivät olisi mahdollisia tavanomaisissa markkinaolosuhteissa. Molemmat yritykset ovat Birian kilpailijoita, joten tuilla on niihin suora vaikutus. |
| --- | --- |

(46)

Prophete GmbH & Co. KG ja Pantherwerke AG, jäljempänä ’Prophete ja Pantherwerke’, totesivat muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta esittämissään huomautuksissa, että valtiontukien ansiosta Biria voi myydä tuotteitaan hinnoilla, jotka eivät olisi mahdollisia tavanomaisissa markkinaolosuhteissa. Molemmat yritykset ovat Birian kilpailijoita, joten tuilla on niihin suora vaikutus.

| (47) | Biria-konserni on noin 700 000 polkupyörän vuosituotannollaan Saksan suurin polkupyörävalmistaja. Biria-konserniin kuuluvat yritykset toimivat kahdella polkupyörämarkkinoiden segmentillä eli erikoistumattoman kaupan ja erikoistuneen tukkukaupan aloilla. |
| --- | --- |

(47)

Biria-konserni on noin 700 000 polkupyörän vuosituotannollaan Saksan suurin polkupyörävalmistaja. Biria-konserniin kuuluvat yritykset toimivat kahdella polkupyörämarkkinoiden segmentillä eli erikoistumattoman kaupan ja erikoistuneen tukkukaupan aloilla.

| (48) | Erikoistumattoman kaupan osalta vähittäismyynti tapahtuu kokonaisuudessaan vähittäiskauppaketjujen ja postimyynnin kautta. Tällä markkinasegmentillä myytävien polkupyörien hinta on yleensä noin 100–199 euroa. Propheten ja Pantherwerken arvion mukaan tällä segmentillä myydään yhteensä noin 1,5 miljoonaa polkupyörää, joten Birialla on 650 000 myydyn polkupyörän perusteella noin 50 prosentin osuus kyseisistä markkinoista. |
| --- | --- |

(48)

Erikoistumattoman kaupan osalta vähittäismyynti tapahtuu kokonaisuudessaan vähittäiskauppaketjujen ja postimyynnin kautta. Tällä markkinasegmentillä myytävien polkupyörien hinta on yleensä noin 100–199 euroa. Propheten ja Pantherwerken arvion mukaan tällä segmentillä myydään yhteensä noin 1,5 miljoonaa polkupyörää, joten Birialla on 650 000 myydyn polkupyörän perusteella noin 50 prosentin osuus kyseisistä markkinoista.

| (49) | Biria-konserni on Propheten ja Pantherwerken mukaan määräävässä asemassa myös erikoistuneen tukkukaupan segmentillä. Tämän markkinasegmentin myyntivolyymi on noin 150 000–200 000 polkupyörää. Erikoistuneessa tukkukaupassa hinnat voivat nousta aina 400 euroon. Pantherwerke on tällä segmentillä Birian suora kilpailija. |
| --- | --- |

(49)

Biria-konserni on Propheten ja Pantherwerken mukaan määräävässä asemassa myös erikoistuneen tukkukaupan segmentillä. Tämän markkinasegmentin myyntivolyymi on noin 150 000–200 000 polkupyörää. Erikoistuneessa tukkukaupassa hinnat voivat nousta aina 400 euroon. Pantherwerke on tällä segmentillä Birian suora kilpailija.

| (50) | Prophete ja Pantherwerke totesivat jo vuosia sitten, että Biria-konsernin hintatarjoukset ovat jatkuvasti muiden valmistajien hintoja alhaisempia. Tätä eroa ei voida selittää liiketaloudellisin perustein, sillä vaikka Biria-konsernin hankintamäärät ovat sen määräävän markkina-aseman ansiosta suurempia, sen toimintaolosuhteet eivät kuitenkaan ole muita paremmat. Prophete ja Pantherwerke otaksuvat, että Biria-konsernille on aiheutunut viime vuosina huomattavia tappioita sen alhaisempien myyntihintojen vuoksi. |
| --- | --- |

(50)

Prophete ja Pantherwerke totesivat jo vuosia sitten, että Biria-konsernin hintatarjoukset ovat jatkuvasti muiden valmistajien hintoja alhaisempia. Tätä eroa ei voida selittää liiketaloudellisin perustein, sillä vaikka Biria-konsernin hankintamäärät ovat sen määräävän markkina-aseman ansiosta suurempia, sen toimintaolosuhteet eivät kuitenkaan ole muita paremmat. Prophete ja Pantherwerke otaksuvat, että Biria-konsernille on aiheutunut viime vuosina huomattavia tappioita sen alhaisempien myyntihintojen vuoksi.

| (51) | Äänettömän osakkuuden osalta Prophete ja Pantherwerke epäilevät, olisiko yksityinen sijoittaja hankkinut kyseistä osakkuutta, kun otetaan huomioon Bike Systemsin taloudellinen tilanne maaliskuussa 2001. |
| --- | --- |

(51)

Äänettömän osakkuuden osalta Prophete ja Pantherwerke epäilevät, olisiko yksityinen sijoittaja hankkinut kyseistä osakkuutta, kun otetaan huomioon Bike Systemsin taloudellinen tilanne maaliskuussa 2001.

| (52) | Prophete ja Pantherwerke katsovat, että Sachsen Zweirad GmbH:n ja Birian hyväksi vuosina 2003 ja 2004 myönnetyt kaksi takausta ovat Euroopan unionin valtiontukisääntöjen vastaisia. Propheten ja Pantherwerken näkemyksen mukaan tuensaajayritykset olivat takausten myöntämisen aikaan vaikeuksissa olevia yrityksiä. Uusi Biria-yritys olisi niiden mukaan katsottava aiempien kahden yrityksen oikeudelliseksi seuraajaksi. Vastaperustetun yrityksen aloitustaseella ei niiden mielestä ole merkitystä. |
| --- | --- |

(52)

Prophete ja Pantherwerke katsovat, että Sachsen Zweirad GmbH:n ja Birian hyväksi vuosina 2003 ja 2004 myönnetyt kaksi takausta ovat Euroopan unionin valtiontukisääntöjen vastaisia. Propheten ja Pantherwerken näkemyksen mukaan tuensaajayritykset olivat takausten myöntämisen aikaan vaikeuksissa olevia yrityksiä. Uusi Biria-yritys olisi niiden mukaan katsottava aiempien kahden yrityksen oikeudelliseksi seuraajaksi. Vastaperustetun yrityksen aloitustaseella ei niiden mielestä ole merkitystä.

| (53) | Huomautusten mukaan molemmat takaukset myönnettiin tuen ainutkertaisuuden periaatteen vastaisesti, sillä Biria-konsernin muodostavat yritykset kykenivät jatkamaan liiketoimintaansa vain toistuvan valtiontuen turvin. |
| --- | --- |

(53)

Huomautusten mukaan molemmat takaukset myönnettiin tuen ainutkertaisuuden periaatteen vastaisesti, sillä Biria-konsernin muodostavat yritykset kykenivät jatkamaan liiketoimintaansa vain toistuvan valtiontuen turvin.

| (54) | Kilpailijoihin kohdistuneiden kielteisten vaikutusten vastapainoksi ei toteutettu minkäänlaisia tasoitustoimenpiteitä. Biria-konsernin markkinaosuutta ei pyritty supistamaan. Konsernin toimintastrategiana oli päinvastoin liiketoiminnan laajentaminen entisestään aggressiivisen hintapolitiikan avulla. Biria oli ilmoittanut kotisivuillaan aikovansa kasvattaa myyntimääräänsä vuodesta 2004 aina 850 000 polkupyörään vuonna 2005. Prophete ja Pantherwerke kiinnittivät huomautuksissaan huomiota myös lehdistötiedotteeseen, jonka mukaan Biria AG:n omistaja on myynyt yrityksen liiketoiminnan yksityiselle osakkuusrahastolle, Lone Starille. |
| --- | --- |

(54)

Kilpailijoihin kohdistuneiden kielteisten vaikutusten vastapainoksi ei toteutettu minkäänlaisia tasoitustoimenpiteitä. Biria-konsernin markkinaosuutta ei pyritty supistamaan. Konsernin toimintastrategiana oli päinvastoin liiketoiminnan laajentaminen entisestään aggressiivisen hintapolitiikan avulla. Biria oli ilmoittanut kotisivuillaan aikovansa kasvattaa myyntimääräänsä vuodesta 2004 aina 850 000 polkupyörään vuonna 2005. Prophete ja Pantherwerke kiinnittivät huomautuksissaan huomiota myös lehdistötiedotteeseen, jonka mukaan Biria AG:n omistaja on myynyt yrityksen liiketoiminnan yksityiselle osakkuusrahastolle, Lone Starille.

4.3   Vaterland-Werke GmbH & Co. KG

| (55) | Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta esittämissään huomautuksissa Vaterland-Werke GmbH & Co. KG, jäljempänä ’Vaterland-Werke’, toteaa, että Biria-konserni on 700 000–800 000 polkupyörän vuosituotannollaan Saksan suurin polkupyörävalmistaja. Ainoa vastaavankokoinen valmistaja on MIFA Mitteldeutsche Fahrradwerke, jonka vuosituotanto on 700 000 polkupyörää. Muut valmistajat yltävät vain noin 250 000–400 000 polkupyörän vuosituotantoon. |
| --- | --- |

(55)

Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta esittämissään huomautuksissa Vaterland-Werke GmbH & Co. KG, jäljempänä ’Vaterland-Werke’, toteaa, että Biria-konserni on 700 000–800 000 polkupyörän vuosituotannollaan Saksan suurin polkupyörävalmistaja. Ainoa vastaavankokoinen valmistaja on MIFA Mitteldeutsche Fahrradwerke, jonka vuosituotanto on 700 000 polkupyörää. Muut valmistajat yltävät vain noin 250 000–400 000 polkupyörän vuosituotantoon.

| (56) | Vaterland-Werke ja Biria toimivat molemmat erikoistumattoman kaupan markkinasegmentillä, johon kuuluvat suuret vähittäiskauppaketjut ja postimyyntiyritykset. Tällä segmentillä käydään erittäin kovaa kilpailua, ja Biria tunnetaan sillä aggressiivisena kilpailijana, jonka hinnat alittavat todelliset tuotantokustannukset. Tällainen käyttäytyminen on mahdollista vain ulkopuolisten rahoituslähteiden turvin, ja Birian tapauksessa rahoitus perustuu valtiontukeen. Tällainen tilanne uhkaa kaikkien pienten kilpailijoiden toimintaa, jota ei avusteta valtiontuilla. Tilanteella on ollut erityisen suuri vaikutus Vaterland-Werkeen. Käyttämätöntä kapasiteettia ei voida käyttää uusien tilausten työstämiseen. Koska markkinoilla on liikakapasiteettia, kapasiteetinlisäys, jonka jokin valmistaja toteuttaa valtiontuen turvin, rasittaa muita kilpailijoita. |
| --- | --- |

(56)

Vaterland-Werke ja Biria toimivat molemmat erikoistumattoman kaupan markkinasegmentillä, johon kuuluvat suuret vähittäiskauppaketjut ja postimyyntiyritykset. Tällä segmentillä käydään erittäin kovaa kilpailua, ja Biria tunnetaan sillä aggressiivisena kilpailijana, jonka hinnat alittavat todelliset tuotantokustannukset. Tällainen käyttäytyminen on mahdollista vain ulkopuolisten rahoituslähteiden turvin, ja Birian tapauksessa rahoitus perustuu valtiontukeen. Tällainen tilanne uhkaa kaikkien pienten kilpailijoiden toimintaa, jota ei avusteta valtiontuilla. Tilanteella on ollut erityisen suuri vaikutus Vaterland-Werkeen. Käyttämätöntä kapasiteettia ei voida käyttää uusien tilausten työstämiseen. Koska markkinoilla on liikakapasiteettia, kapasiteetinlisäys, jonka jokin valmistaja toteuttaa valtiontuen turvin, rasittaa muita kilpailijoita.

| (57) | Äänettömän osakkuuden osalta Vaterland-Werke epäilee, olisiko yksityinen sijoittaja hankkinut kyseistä osakkuutta, kun otetaan huomioon Bike Systemsin taloudellinen tilanne maaliskuussa 2001. |
| --- | --- |

(57)

Äänettömän osakkuuden osalta Vaterland-Werke epäilee, olisiko yksityinen sijoittaja hankkinut kyseistä osakkuutta, kun otetaan huomioon Bike Systemsin taloudellinen tilanne maaliskuussa 2001.

| (58) | Vaterland-Werke katsoo, että Sachsen Zweirad GmbH:n ja Birian hyväksi vuosina 2003 ja 2004 myönnetyt kaksi takausta ovat Euroopan unionin valtiontukisääntöjen vastaisia. Tuensaajayritykset olivat takausten myöntämisen aikaan vaikeuksissa olevia yrityksiä. Uusi Biria-yritys olisi sen mukaan katsottava aiempien kahden yrityksen oikeudelliseksi seuraajaksi. Vastaperustetun yrityksen aloitustaseella ei sen mielestä ole merkitystä. |
| --- | --- |

(58)

Vaterland-Werke katsoo, että Sachsen Zweirad GmbH:n ja Birian hyväksi vuosina 2003 ja 2004 myönnetyt kaksi takausta ovat Euroopan unionin valtiontukisääntöjen vastaisia. Tuensaajayritykset olivat takausten myöntämisen aikaan vaikeuksissa olevia yrityksiä. Uusi Biria-yritys olisi sen mukaan katsottava aiempien kahden yrityksen oikeudelliseksi seuraajaksi. Vastaperustetun yrityksen aloitustaseella ei sen mielestä ole merkitystä.

| (59) | Molemmat takaukset myönnettiin tuen ainutkertaisuuden periaatteen vastaisesti, sillä Biria-konsernin muodostavat yritykset kykenivät jatkamaan liiketoimintaansa vain toistuvan valtiontuen turvin. |
| --- | --- |

(59)

Molemmat takaukset myönnettiin tuen ainutkertaisuuden periaatteen vastaisesti, sillä Biria-konsernin muodostavat yritykset kykenivät jatkamaan liiketoimintaansa vain toistuvan valtiontuen turvin.

| (60) | Kilpailijoihin kohdistuneiden kielteisten vaikutusten vastapainoksi ei toteutettu minkäänlaisia tasoitustoimenpiteitä. Biria-konsernin markkinaosuutta ei pyritty supistamaan. Konsernin toimintastrategiana oli päinvastoin liiketoiminnan laajentaminen entisestään aggressiivisen hintapolitiikan avulla. Biria oli ilmoittanut kotisivuillaan aikovansa kasvattaa myyntimääräänsä vuodesta 2004 aina 850 000 polkupyörään vuonna 2005. Vaterland-Werke kiinnittää huomautuksissaan huomiota myös lehdistötiedotteeseen, jonka mukaan Biria AG:n omistaja on myynyt yrityksen liiketoiminnan yksityiselle osakkuusrahastolle, Lone Starille. |
| --- | --- |

(60)

Kilpailijoihin kohdistuneiden kielteisten vaikutusten vastapainoksi ei toteutettu minkäänlaisia tasoitustoimenpiteitä. Biria-konsernin markkinaosuutta ei pyritty supistamaan. Konsernin toimintastrategiana oli päinvastoin liiketoiminnan laajentaminen entisestään aggressiivisen hintapolitiikan avulla. Biria oli ilmoittanut kotisivuillaan aikovansa kasvattaa myyntimääräänsä vuodesta 2004 aina 850 000 polkupyörään vuonna 2005. Vaterland-Werke kiinnittää huomautuksissaan huomiota myös lehdistötiedotteeseen, jonka mukaan Biria AG:n omistaja on myynyt yrityksen liiketoiminnan yksityiselle osakkuusrahastolle, Lone Starille.

4.4   Tuensaajat

| (61) | Tuomioistuimen kumottua alkuperäisen päätöksen tuensaajat toimittivat lisätietoja 7 päivänä kesäkuuta 2010 päivätyllä lausunnollaan. |
| --- | --- |

(61)

Tuomioistuimen kumottua alkuperäisen päätöksen tuensaajat toimittivat lisätietoja 7 päivänä kesäkuuta 2010 päivätyllä lausunnollaan.

| (62) | Niiden mukaan komission olisi erityisesti gbb:n äänetöntä osakkuutta Bike Systemsissä (toimenpide 1) arvioidessaan otettava huomioon Biria GmbH:n antaman niin kutsutun takausilmoituksen (Patronatserklärung) olemassaolo. Tämä Biria GmbH on eri oikeushenkilö kuin (vanhan) Biria AG:n ja Sachsen-Zweirad GmbH:n sulautumisen seurauksena syntynyt Biria GmbH, joka mainitaan johdanto-osan 20 kappaleessa. Biria GmbH, joka antoi takausilmoituksen Bike Systemsin hyväksi, on vanhan Biria AG:n oikeudellinen edeltäjä. |
| --- | --- |

(62)

Niiden mukaan komission olisi erityisesti gbb:n äänetöntä osakkuutta Bike Systemsissä (toimenpide 1) arvioidessaan otettava huomioon Biria GmbH:n antaman niin kutsutun takausilmoituksen (Patronatserklärung) olemassaolo. Tämä Biria GmbH on eri oikeushenkilö kuin (vanhan) Biria AG:n ja Sachsen-Zweirad GmbH:n sulautumisen seurauksena syntynyt Biria GmbH, joka mainitaan johdanto-osan 20 kappaleessa. Biria GmbH, joka antoi takausilmoituksen Bike Systemsin hyväksi, on vanhan Biria AG:n oikeudellinen edeltäjä.

V   SAKSAN HUOMAUTUKSET

| (63) | Saksa toteaa muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta esittämissään huomautuksissa, että gbb:n äänetön osakkuus toteutettiin markkinaehdoin. Saksa on komission kanssa samaa mieltä siitä, että äänettömään osakkuuteen liittyy suurempi riski kuin tavanomaisiin lainoihin. Äänettömän osakkuuden ehdot oli kuitenkin sen mukaan laadittu niin, että ne olivat viitekorkoja koskevan vuoden 1997 tiedonannon määräysten mukaiset. Kyseisen tiedonannon mukaan viitekorko on alin käytetty korko, ja sitä voidaan korottaa tilanteissa, joissa on erityinen riski. Korotus voi tällöin olla 400 peruspistettä tai enemmän. |
| --- | --- |

(63)

Saksa toteaa muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta esittämissään huomautuksissa, että gbb:n äänetön osakkuus toteutettiin markkinaehdoin. Saksa on komission kanssa samaa mieltä siitä, että äänettömään osakkuuteen liittyy suurempi riski kuin tavanomaisiin lainoihin. Äänettömän osakkuuden ehdot oli kuitenkin sen mukaan laadittu niin, että ne olivat viitekorkoja koskevan vuoden 1997 tiedonannon määräysten mukaiset. Kyseisen tiedonannon mukaan viitekorko on alin käytetty korko, ja sitä voidaan korottaa tilanteissa, joissa on erityinen riski. Korotus voi tällöin olla 400 peruspistettä tai enemmän.

| (64) | Äänettömästä osakkuudesta maksettava korvaus on Saksan mukaan 12,25 prosenttia (8,75 prosentin kiinteä osuus ja 3,5 prosentin osuus, joka riippuu tuloksesta). Se on 600 peruspistettä komission 6,33 prosentin viitekorkoa korkeampi. Voidaankin todeta, että gbb oli ottanut huomioon sen, että yrityksessä oli meneillään rakenneuudistus, ja äänettömään osakkuuteen liittyvä riski oli sen vuoksi yrityksen uudelleenjärjestelyn ja vakuuksien puuttumisen vuoksi suurempi. Tämän lisäriskin vastapainoksi gbb:n korvausta korotettiin 200 peruspistettä. |
| --- | --- |

(64)

Äänettömästä osakkuudesta maksettava korvaus on Saksan mukaan 12,25 prosenttia (8,75 prosentin kiinteä osuus ja 3,5 prosentin osuus, joka riippuu tuloksesta). Se on 600 peruspistettä komission 6,33 prosentin viitekorkoa korkeampi. Voidaankin todeta, että gbb oli ottanut huomioon sen, että yrityksessä oli meneillään rakenneuudistus, ja äänettömään osakkuuteen liittyvä riski oli sen vuoksi yrityksen uudelleenjärjestelyn ja vakuuksien puuttumisen vuoksi suurempi. Tämän lisäriskin vastapainoksi gbb:n korvausta korotettiin 200 peruspistettä.

| (65) | Lisäksi päätös äänettömästä osakkuudesta perustui Saksan mukaan ennusteeseen, jonka mukaan yrityksen liikevaihto kasvaisi vuosien 2001 ja 2003 välisenä aikana 0,89 miljoonasta 3,38 miljoonaa euroon. Saksa päätteli tästä, että äänettömälle osakkuudelle sovittu 12,25 prosentin korvaus oli kohtuullinen suhteessa osakkuuteen liittyneeseen riskiin. Saksa katsoo, että sillä, että osan korvauksesta suuruus vaihtelee, ei ole merkitystä, koska tämä on äänettömien osakkuuksien tapauksessa yleinen käytäntö ja vastaa markkinatalouden ehdoin toimivan sijoittajan käyttäytymistä. |
| --- | --- |

(65)

Lisäksi päätös äänettömästä osakkuudesta perustui Saksan mukaan ennusteeseen, jonka mukaan yrityksen liikevaihto kasvaisi vuosien 2001 ja 2003 välisenä aikana 0,89 miljoonasta 3,38 miljoonaa euroon. Saksa päätteli tästä, että äänettömälle osakkuudelle sovittu 12,25 prosentin korvaus oli kohtuullinen suhteessa osakkuuteen liittyneeseen riskiin. Saksa katsoo, että sillä, että osan korvauksesta suuruus vaihtelee, ei ole merkitystä, koska tämä on äänettömien osakkuuksien tapauksessa yleinen käytäntö ja vastaa markkinatalouden ehdoin toimivan sijoittajan käyttäytymistä.

| (66) | Sachsen Zweirad GmbH:n hyväksi myönnetystä takauksesta Saksa toteaa, että yritys ei ollut sen myöntämisen aikaan vaikeuksissa eikä täyttänyt mitään pelastamis- ja rakenneuudistustuen vuoden 1999 suuntaviivoissa tarkoitettuja, vaikeuksissa olevan yrityksen tunnusmerkkejä. Yrityksen käytettävissä oli vuonna 2003 (siihen saakka, kun se sulautui lokakuussa Birian kanssa) 404 miljoonan euron arvosta omaa pääomaa ja se tuotti 2,1 miljoonaa euroa voittoa. Yrityksen taloudellinen tilanne oli parantunut vuonna 2003 verrattuna tilanteeseen vuosina 2001–2002 vuoden 2002 lopulla toteutettujen vakauttamistoimien ja markkinatilanteen kohentumisen seurauksena. |
| --- | --- |

(66)

Sachsen Zweirad GmbH:n hyväksi myönnetystä takauksesta Saksa toteaa, että yritys ei ollut sen myöntämisen aikaan vaikeuksissa eikä täyttänyt mitään pelastamis- ja rakenneuudistustuen vuoden 1999 suuntaviivoissa tarkoitettuja, vaikeuksissa olevan yrityksen tunnusmerkkejä. Yrityksen käytettävissä oli vuonna 2003 (siihen saakka, kun se sulautui lokakuussa Birian kanssa) 404 miljoonan euron arvosta omaa pääomaa ja se tuotti 2,1 miljoonaa euroa voittoa. Yrityksen taloudellinen tilanne oli parantunut vuonna 2003 verrattuna tilanteeseen vuosina 2001–2002 vuoden 2002 lopulla toteutettujen vakauttamistoimien ja markkinatilanteen kohentumisen seurauksena.

| (67) | Saksa toteaa lisäksi, että vaikka yrityksen maksuvalmiustilanne oli vaikea, se ei ollut muuttunut varsinaisesti vakavaksi. Ei ollut vaaraa siitä, että yksityiset rahoituslaitokset eivät olisi pidentäneet sen luottojen voimassaoloa. Myöskään suuret korkomenot eivät olleet johtaneet maksuvalmiusongelmiin, kuten komissio väittää. |
| --- | --- |

(67)

Saksa toteaa lisäksi, että vaikka yrityksen maksuvalmiustilanne oli vaikea, se ei ollut muuttunut varsinaisesti vakavaksi. Ei ollut vaaraa siitä, että yksityiset rahoituslaitokset eivät olisi pidentäneet sen luottojen voimassaoloa. Myöskään suuret korkomenot eivät olleet johtaneet maksuvalmiusongelmiin, kuten komissio väittää.

| (68) | Biria GmbH:lle (myöhemmin Biria AG) myönnetystä takauksesta Saksa toteaa, että se myönnettiin Biria-konsernin uuden toimintastrategian perusteella. Kyseisen strategian mukaan konsernin organisaatiota kevennettäisiin ja sen hankinnat, vastuu tuotannosta ja jakelu keskitettäisiin Biria GmbH:hon. Liikevaihdon kasvattamiseen tarvittavan rahoituksen lisäksi toimintastrategia sisälsi myös konsernin kokonaisrahoituksen uudelleenjärjestelyn. |
| --- | --- |

(68)

Biria GmbH:lle (myöhemmin Biria AG) myönnetystä takauksesta Saksa toteaa, että se myönnettiin Biria-konsernin uuden toimintastrategian perusteella. Kyseisen strategian mukaan konsernin organisaatiota kevennettäisiin ja sen hankinnat, vastuu tuotannosta ja jakelu keskitettäisiin Biria GmbH:hon. Liikevaihdon kasvattamiseen tarvittavan rahoituksen lisäksi toimintastrategia sisälsi myös konsernin kokonaisrahoituksen uudelleenjärjestelyn.

| (69) | Saksan näkemyksen mukaan Biria GmbH (myöhemmin Biria AG) ei ollut takauksen myöntämisen aikaan vaikeuksissa oleva yritys. Tässä yhteydessä on sen mielestä tehtävä ero vanhan ja uuden Biria AG:n välillä. Uuden Biria AG:n voitaisiin katsoa olleen vaikeuksissa vain siinä tapauksessa, että vanhan Biria AG:n vaikeudet (jos niitä ylipäänsä oli) olisivat siirtyneet edelleen sille. Näin ei kuitenkin tapahtunut uuden Biria AG:n tapauksessa. Se syntyi vanhan Biria AG:n ja Sachsen Zweirad GmbH:n sulautumisen tuloksena. Sachsen Zweirad GmbH, joka ei ollut missään mielessä vaikeuksissa oleva yritys, oli sulautumisprosessissa taloudellisesti määräävässä asemassa. Tämän vuoksi ei voida automaattisesti olettaa, että uusi Biria AG olisi ollut vaikeuksissa oleva yritys. Vaikka vanha Biria AG olisi sitä paitsi ollutkin vaikeuksissa, sulautuminen Sachsen Zweirad GmbH:n kanssa olisi vaikuttanut siten, että uuden Biria AG:n ei voitu automaattisesti katsoa olleen vaikeuksissa oleva yritys. |
| --- | --- |

(69)

Saksan näkemyksen mukaan Biria GmbH (myöhemmin Biria AG) ei ollut takauksen myöntämisen aikaan vaikeuksissa oleva yritys. Tässä yhteydessä on sen mielestä tehtävä ero vanhan ja uuden Biria AG:n välillä. Uuden Biria AG:n voitaisiin katsoa olleen vaikeuksissa vain siinä tapauksessa, että vanhan Biria AG:n vaikeudet (jos niitä ylipäänsä oli) olisivat siirtyneet edelleen sille. Näin ei kuitenkin tapahtunut uuden Biria AG:n tapauksessa. Se syntyi vanhan Biria AG:n ja Sachsen Zweirad GmbH:n sulautumisen tuloksena. Sachsen Zweirad GmbH, joka ei ollut missään mielessä vaikeuksissa oleva yritys, oli sulautumisprosessissa taloudellisesti määräävässä asemassa. Tämän vuoksi ei voida automaattisesti olettaa, että uusi Biria AG olisi ollut vaikeuksissa oleva yritys. Vaikka vanha Biria AG olisi sitä paitsi ollutkin vaikeuksissa, sulautuminen Sachsen Zweirad GmbH:n kanssa olisi vaikuttanut siten, että uuden Biria AG:n ei voitu automaattisesti katsoa olleen vaikeuksissa oleva yritys.

| (70) | Lisäksi Saksa korostaa, että yhden yksityisen rahoituslaitoksen vetäytyminen yrityksen rahoituksesta johtui pankin strategian muuttumisesta fuusion seurauksena. Kaksi muuta rahoituslaitosta lopettivat rahoitustoimensa samaan aikaan mainitun yksityisen pankin kanssa. Saksan mukaan tätä ei kuitenkaan voida pitää merkkinä luottamuksen puutteesta, sillä yksi näistä rahoituslaitoksista osallistui vielä kahden erillisen hankkeen rahoittamiseen. |
| --- | --- |

(70)

Lisäksi Saksa korostaa, että yhden yksityisen rahoituslaitoksen vetäytyminen yrityksen rahoituksesta johtui pankin strategian muuttumisesta fuusion seurauksena. Kaksi muuta rahoituslaitosta lopettivat rahoitustoimensa samaan aikaan mainitun yksityisen pankin kanssa. Saksan mukaan tätä ei kuitenkaan voida pitää merkkinä luottamuksen puutteesta, sillä yksi näistä rahoituslaitoksista osallistui vielä kahden erillisen hankkeen rahoittamiseen.

| (71) | Saksa katsoo, että Sachsen Zweirad GmbH:n ja Biria AG:n sulautumisen tarkoituksena ei ollut kiertää valtiontukisääntöjä ja välttää yrityksen luokittelu vaikeuksissa olevaksi yritykseksi, vaan se perustui kyseisen konsernin uuteen toimintastrategiaan. |
| --- | --- |

(71)

Saksa katsoo, että Sachsen Zweirad GmbH:n ja Biria AG:n sulautumisen tarkoituksena ei ollut kiertää valtiontukisääntöjä ja välttää yrityksen luokittelu vaikeuksissa olevaksi yritykseksi, vaan se perustui kyseisen konsernin uuteen toimintastrategiaan.

| (72) | Ottaessaan kantaa nimettömänä pysyttelevän kilpailijan huomautuksiin Saksa väitti, että kyseisen kilpailijan ja Birian kustannusrakennetta koskevat luvut eivät ole keskenään vertailukelpoisia. Saksan mukaan kilpailijan liikevaihto on kasvanut, kun taas Biria-konsernin myynti on supistunut. Kyseisen kilpailijan tulos ennen korkoja, veroja ja poistoja heikkeni samaan aikaan, kun taas Biria-konsernin vastaava tunnusluku pysyi vakaana. Tämä osoittaa, että Biria ei myy tuotteitaan polkuhinnoilla ja että kilpailija on itse asiassa noudattanut aggressiivisempaa hinnoittelukäytäntöä kuin Biria-konserni. |
| --- | --- |

(72)

Ottaessaan kantaa nimettömänä pysyttelevän kilpailijan huomautuksiin Saksa väitti, että kyseisen kilpailijan ja Birian kustannusrakennetta koskevat luvut eivät ole keskenään vertailukelpoisia. Saksan mukaan kilpailijan liikevaihto on kasvanut, kun taas Biria-konsernin myynti on supistunut. Kyseisen kilpailijan tulos ennen korkoja, veroja ja poistoja heikkeni samaan aikaan, kun taas Biria-konsernin vastaava tunnusluku pysyi vakaana. Tämä osoittaa, että Biria ei myy tuotteitaan polkuhinnoilla ja että kilpailija on itse asiassa noudattanut aggressiivisempaa hinnoittelukäytäntöä kuin Biria-konserni.

| (73) | Saksa väittää, että taloudellisia haittoja, joista kilpailija ilmoittaa kärsineensä Biria-konsernin käyttäytymisen seurauksena, ei ole näytetty toteen tosiseikkojen perusteella eikä esitetty johdonmukaisella tavalla. Saksan mukaan markkinoilla, joilla on kilpailua, on lisäksi erittäin yleistä, että kilpailija myy tuotteitaan jonkin toisen yrityksen hintoja alhaisempaan hintaan. |
| --- | --- |

(73)

Saksa väittää, että taloudellisia haittoja, joista kilpailija ilmoittaa kärsineensä Biria-konsernin käyttäytymisen seurauksena, ei ole näytetty toteen tosiseikkojen perusteella eikä esitetty johdonmukaisella tavalla. Saksan mukaan markkinoilla, joilla on kilpailua, on lisäksi erittäin yleistä, että kilpailija myy tuotteitaan jonkin toisen yrityksen hintoja alhaisempaan hintaan.

| (74) | Vastineena kilpailijan huomautuksiin, jotka koskivat Biria-konsernin omaisuuserien myyntiä Lone Star -konsernille, Saksa esitti yksityiskohtaisia tietoja varsinaisesta myyntiprosessista ja lisäksi yksityisten ja julkisten velkojien saatavien maksamisesta. |
| --- | --- |

(74)

Vastineena kilpailijan huomautuksiin, jotka koskivat Biria-konsernin omaisuuserien myyntiä Lone Star -konsernille, Saksa esitti yksityiskohtaisia tietoja varsinaisesta myyntiprosessista ja lisäksi yksityisten ja julkisten velkojien saatavien maksamisesta.

| (75) | Propheten, Pantherwerken ja Vaterland-Werken huomautusten osalta Saksa korosti, että polkupyörämarkkinat jakautuvat kolmeen eivätkä, kuten kyseiset kolme yritystä olivat väittäneet, kahteen segmenttiin. Nämä kolme segmenttiä ovat myynti erikoisliikkeissä, postimyynti ja itsepalvelumyynti. Birian asema postimyynnissä on vahva, muttei johdu niinkään aggressiivisesta hintapolitiikasta vaan ennemminkin lyhyistä toimitusajoista. Itsepalvelumyynnin markkinasegmenttiä puolestaan hallitsee MIFA AG. Birian osuus myynnistä kyseisellä segmentillä on alle 10 prosenttia. |
| --- | --- |

(75)

Propheten, Pantherwerken ja Vaterland-Werken huomautusten osalta Saksa korosti, että polkupyörämarkkinat jakautuvat kolmeen eivätkä, kuten kyseiset kolme yritystä olivat väittäneet, kahteen segmenttiin. Nämä kolme segmenttiä ovat myynti erikoisliikkeissä, postimyynti ja itsepalvelumyynti. Birian asema postimyynnissä on vahva, muttei johdu niinkään aggressiivisesta hintapolitiikasta vaan ennemminkin lyhyistä toimitusajoista. Itsepalvelumyynnin markkinasegmenttiä puolestaan hallitsee MIFA AG. Birian osuus myynnistä kyseisellä segmentillä on alle 10 prosenttia.

| (76) | Saksa torjuu Vaterland-Werken väitteen, jonka mukaan Biria olisi suunnitellut liiketoimintansa laajentamista aggressiivisen hintapolitiikan avulla, viitaten tältä osin jo aiemmin menettelyn aikana toimitettuihin tietoihin. Saksan ilmoituksen mukaan Biria AG:n vuosituotanto oli 670 000 polkupyörää vuonna 2003 mutta on sen jälkeen supistunut jatkuvasti. |
| --- | --- |

(76)

Saksa torjuu Vaterland-Werken väitteen, jonka mukaan Biria olisi suunnitellut liiketoimintansa laajentamista aggressiivisen hintapolitiikan avulla, viitaten tältä osin jo aiemmin menettelyn aikana toimitettuihin tietoihin. Saksan ilmoituksen mukaan Biria AG:n vuosituotanto oli 670 000 polkupyörää vuonna 2003 mutta on sen jälkeen supistunut jatkuvasti.

VI   TUEN ARVIOINTI

| (77) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa määrätään, että ”jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan”. Euroopan unionin tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan vaikutus jäsenvaltioiden väliseen kauppaan toteutuu, jos tuensaajayritys harjoittaa taloudellista toimintaa, johon sisältyy jäsenvaltioiden välistä kauppaa. |
| --- | --- |

(77)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa määrätään, että ”jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan”. Euroopan unionin tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan vaikutus jäsenvaltioiden väliseen kauppaan toteutuu, jos tuensaajayritys harjoittaa taloudellista toimintaa, johon sisältyy jäsenvaltioiden välistä kauppaa.

| (78) | Jotta komissio voisi tutkia, onko kyseessä valtiontuki, se toteaa aluksi, mikä on kyseessä oleva yritys. Tämän jälkeen se tarkastelee kunkin toimenpiteen osalta erikseen, täyttyvätkö SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan edellytykset. Lopuksi lasketaan tukiosuuden suuruus ja tutkitaan toimenpiteen soveltuvuus sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(78)

Jotta komissio voisi tutkia, onko kyseessä valtiontuki, se toteaa aluksi, mikä on kyseessä oleva yritys. Tämän jälkeen se tarkastelee kunkin toimenpiteen osalta erikseen, täyttyvätkö SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan edellytykset. Lopuksi lasketaan tukiosuuden suuruus ja tutkitaan toimenpiteen soveltuvuus sisämarkkinoille.

6.1   Tuensaajayritys

| (79) | Tuet myönnettiin Sachsen Zweirad GmbH:lle ja Birialle sekä Birian tytäryritykselle Bike Systemsille. Biria myi 7 päivänä marraskuuta 2005 valtaosan omaisuuseristään kahdelle yritykselle, jotka kuuluvat yksityiseen osakkuusrahastoon, Lone Star -konserniin. Komissio toteaa, että kauppa toteutettiin esitettyjen tietojen mukaan julkisessa ja avoimessa tarjouskilpailussa, jolle ei ollut asetettu ehtoja. Saksan mukaan eräs asiantuntija oli arvioinut omaisuuserien myyntiarvon 10,7 miljoonaksi euroksi. Lone Star -konsernin maksama 11,5 miljoonan euron hinta ylitti siis hinta-arvion. |
| --- | --- |

(79)

Tuet myönnettiin Sachsen Zweirad GmbH:lle ja Birialle sekä Birian tytäryritykselle Bike Systemsille. Biria myi 7 päivänä marraskuuta 2005 valtaosan omaisuuseristään kahdelle yritykselle, jotka kuuluvat yksityiseen osakkuusrahastoon, Lone Star -konserniin. Komissio toteaa, että kauppa toteutettiin esitettyjen tietojen mukaan julkisessa ja avoimessa tarjouskilpailussa, jolle ei ollut asetettu ehtoja. Saksan mukaan eräs asiantuntija oli arvioinut omaisuuserien myyntiarvon 10,7 miljoonaksi euroksi. Lone Star -konsernin maksama 11,5 miljoonan euron hinta ylitti siis hinta-arvion.

| (80) | Komissio päättelee hallussaan olevien tietojen perusteella, ettei ole mitään näyttöä siitä, että Lone Star -konserni olisi saanut tuista jollain tavoin etua, eikä sen seurauksena myöskään siitä, että Lone Star -konserni olisi ollut Birialle ja Bike Systemsille myönnettyjen tukien suora tai välillinen tuensaaja. |
| --- | --- |

(80)

Komissio päättelee hallussaan olevien tietojen perusteella, ettei ole mitään näyttöä siitä, että Lone Star -konserni olisi saanut tuista jollain tavoin etua, eikä sen seurauksena myöskään siitä, että Lone Star -konserni olisi ollut Birialle ja Bike Systemsille myönnettyjen tukien suora tai välillinen tuensaaja.

6.2   Toimenpide 1: Väitetysti markkinaehdoin toteutettu äänetön osakkuus

| (81) | Äänettömän osakkuuden (toimenpide 1) toteuttaja oli gbb. Saksan mukaan osakkuuden hankki gbb oman ohjelman (Eigenprogramm) puitteissa, joten se ei ollut peräisin valtion varoista. Kuten jo menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä todettiin, komissio ottaa huomioon, että gbb oli osakkuuden hankinnan aikaan Deutsche Ausgleichsbankin täysin omistama tytäryhtiö, ja Deutsche Ausgleichsbank puolestaan oli kokonaan Saksan liittotasavallan valtion omistuksessa. Sen vuoksi gbb on julkisen sektorin yritys. Tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan julkisen sektorin yritysten varat ovat aina valtion varoja (11). |
| --- | --- |

(81)

Äänettömän osakkuuden (toimenpide 1) toteuttaja oli gbb. Saksan mukaan osakkuuden hankki gbb oman ohjelman (Eigenprogramm) puitteissa, joten se ei ollut peräisin valtion varoista. Kuten jo menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä todettiin, komissio ottaa huomioon, että gbb oli osakkuuden hankinnan aikaan Deutsche Ausgleichsbankin täysin omistama tytäryhtiö, ja Deutsche Ausgleichsbank puolestaan oli kokonaan Saksan liittotasavallan valtion omistuksessa. Sen vuoksi gbb on julkisen sektorin yritys. Tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan julkisen sektorin yritysten varat ovat aina valtion varoja (11).

| (82) | Tästä seuraa komission mielestä vääjäämättömästi, että tämä toimenpide on valtion toteuttama. Tästä asiasta yhteisöjen tuomioistuin on todennut asiassa C-482/99 (Stardust) (53–56 kohta) seuraavaa:






  ”53. | Tältä osin ei voida vaatia osoittamaan, että viranomaiset ovat täsmällisellä määräyksellä konkreettisesti kannustaneet julkista yritystä toteuttamaan kyseessä olevat tukitoimenpiteet. Kun nimittäin otetaan huomioon valtion ja julkisten yritysten läheinen suhde, on olemassa todellinen vaara, että valtiontuki myönnetään julkisten yritysten kautta tavalla, joka ei ole avoin ja joka on perustamissopimuksessa määrätyn valtiontukia koskevan sääntelyn vastainen. |
| --- | --- | --- |

(82)

Tästä seuraa komission mielestä vääjäämättömästi, että tämä toimenpide on valtion toteuttama. Tästä asiasta yhteisöjen tuomioistuin on todennut asiassa C-482/99 (Stardust) (53–56 kohta) seuraavaa:

”53.

| 54. | Kolmansien henkilöiden on yleensä lisäksi hyvin vaikea osoittaa konkreettisessa tapauksessa nimenomaan valtion ja julkisen yrityksen välisen etuoikeutetun suhteen takia, että julkisen yrityksen toteuttamat tukitoimenpiteet johtuvat tosiasiassa viranomaisten määräyksestä |
| --- | --- |

54.

| 55. | Edellä esitettyjen syiden johdosta on todettava, että julkisen yrityksen toteuttaman tukitoimenpiteen voidaan päätellä johtuvan valtiosta kaikkien käsiteltävänä olevaa asiaa koskevien seikkojen ja kyseisen toimenpiteen toteuttamishetkellä vallinneiden olosuhteiden perusteella. Yhteisöjen tuomioistuin on tältä osin huomioinut sellaisen tilanteen, jossa tarkasteltavana oleva elin ei voinut tehdä riidanalaista päätöstä ottamatta huomioon julkisen vallan vaatimuksia (ks. mm. em. asia Van der Kooy ym. v. komissio, tuomion 37 kohta), ja sellaisen tilanteen, jossa sen lisäksi, että julkiset yritykset, joiden kautta tuet myönnettiin, olivat elimellisesti sidoksissa valtioon, näiden oli myös otettava huomioon comitato interministeriale per la programmazione economican (CIPE, taloudellista suunnittelua koskeva ministeriöiden välinen komitea) antamat toimintaohjeet (em. asia C-303/88, Italia v. komissio, tuomio 21.3.1991, 11 ja 12 kohta ja em. asia C-305/89, Italia v. komissio, tuomio 21.3.1991, 13 ja 14 kohta). |
| --- | --- |

55.

| 56. | Myös muiden seikkojen perusteella voi olla mahdollista katsoa, että julkisen yrityksen toteuttama tukitoimenpide johtuu valtiosta; tällaisia seikkoja voivat olla muun muassa julkisen yrityksen integroituminen julkishallinnon rakenteeseen, yrityksen toiminnan luonne, toiminnan harjoittaminen markkinoilla yksityisten toimijoiden kanssa tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa, yrityksen oikeudellinen asema, se, sovelletaanko yritykseen julkisoikeutta vai yksityisoikeudellisia yhtiöoikeutta koskevia säännöksiä, viranomaisten harjoittaman yrityksen hallinnointia koskevan ohjauksen määrä tai muu seikka, joka osoittaa konkreettisessa tilanteessa, että viranomaiset ovat osallistuneet toimenpiteestä päättämiseen tai että on epätodennäköistä, että tästä ei ollut kyse, kun otetaan huomioon myös toimenpiteen laajuus, sen sisältö tai sen edellytykset.” |
| --- | --- |

56.

| (83) | Nyt käsiteltävänä olevassa asiassa komissio havaitsi tällaisia seikkoja, joiden perusteella voidaan päätellä, että gbb:n päätös johtui valtiosta. |
| --- | --- |

(83)

Nyt käsiteltävänä olevassa asiassa komissio havaitsi tällaisia seikkoja, joiden perusteella voidaan päätellä, että gbb:n päätös johtui valtiosta.

| (84) | Saksan hallitus oli uskonut gbb:n hoidettavaksi tukitehtäviä, ja se oli vastuussa esimerkiksi Itä-Saksan vakauttamis- ja kasvurahastosta (Konsolidierungs- und Wachstumsfond Ostdeutschland), jonka tehtävänä oli kohdentaa Itä-Saksassa sijaitseville keskisuurille yrityksille omaa pääomaa niiden pääomapohjan vahvistamiseksi. |
| --- | --- |

(84)

Saksan hallitus oli uskonut gbb:n hoidettavaksi tukitehtäviä, ja se oli vastuussa esimerkiksi Itä-Saksan vakauttamis- ja kasvurahastosta (Konsolidierungs- und Wachstumsfond Ostdeutschland), jonka tehtävänä oli kohdentaa Itä-Saksassa sijaitseville keskisuurille yrityksille omaa pääomaa niiden pääomapohjan vahvistamiseksi.

| (85) | Toiseksi komissio toteaa, että gbb:n historia viittaa valtion vahvaan osallistumiseen sen päätöksentekoon. Julkisoikeudellisena yhteisönä se oli aluksi asianomaisen ministeriön valvonnassa, ja viranomaisten edustajat muodostivat enemmistön sen hallintoneuvostosta. Sen muututtua osakeyhtiöksi sen emoyhtiö, Deutsche Ausgleichsbank, on asianomaisen ministeriön valvonnassa ja sen hallintoneuvostossa enemmistönä ovat viranomaisten edustajat. |
| --- | --- |

(85)

Toiseksi komissio toteaa, että gbb:n historia viittaa valtion vahvaan osallistumiseen sen päätöksentekoon. Julkisoikeudellisena yhteisönä se oli aluksi asianomaisen ministeriön valvonnassa, ja viranomaisten edustajat muodostivat enemmistön sen hallintoneuvostosta. Sen muututtua osakeyhtiöksi sen emoyhtiö, Deutsche Ausgleichsbank, on asianomaisen ministeriön valvonnassa ja sen hallintoneuvostossa enemmistönä ovat viranomaisten edustajat.

| (86) | Kolmanneksi komissio toteaa, että emoyhtiö, Deutsche Ausgleichsbank, oli osakkuudesta päätettäessä julkisoikeudellinen yhteisö, joka oli Saksan sisäministeriön valvonnan alainen ja jonka hallintoneuvoston enemmistön muodostivat liittovaltion ja osavaltioiden ministeriöiden edustajat ja Bundestagin jäsenet. Deutsche Ausgleichsbank ei saa hankkia osakkuuksia muissa yrityksissä ilman sen valvonnasta vastaavan ministeriön ja hallintoneuvoston hyväksyntää. Sen vuoksi valtio valvoi emoyhtiön kautta gbb:n liiketoiminnallisia päätöksiä senkin jälkeen, kun se oli muutettu julkisoikeudellisesta yhteisöstä osakeyhtiöksi. |
| --- | --- |

(86)

Kolmanneksi komissio toteaa, että emoyhtiö, Deutsche Ausgleichsbank, oli osakkuudesta päätettäessä julkisoikeudellinen yhteisö, joka oli Saksan sisäministeriön valvonnan alainen ja jonka hallintoneuvoston enemmistön muodostivat liittovaltion ja osavaltioiden ministeriöiden edustajat ja Bundestagin jäsenet. Deutsche Ausgleichsbank ei saa hankkia osakkuuksia muissa yrityksissä ilman sen valvonnasta vastaavan ministeriön ja hallintoneuvoston hyväksyntää. Sen vuoksi valtio valvoi emoyhtiön kautta gbb:n liiketoiminnallisia päätöksiä senkin jälkeen, kun se oli muutettu julkisoikeudellisesta yhteisöstä osakeyhtiöksi.

| (87) | Neljänneksi komissio toteaa, että Saksa hyväksyi vuonna 2002 saksalaisiin kehityspankkeihin liittyviä aiheellisia toimenpiteitä (12). Nämä aiheelliset toimenpiteet koskevat myös Deutsche Ausgleichsbankia. Niiden mukaan Deutsche Ausgleichsbankin toimintojen on rajoituttava rakenteellisten, taloudellisten ja sosiaalipoliittisten toimenpiteiden ja sen julkisoikeudellisten omistajien julkiseen palvelutehtävään perustuvien julkisten tehtävien tukemiseen. Tämän vuoksi komissio katsoo, että Deutsche Ausgleichsbank on tätä kautta osa julkista hallintoa ja näin ollen kaikki sen toimet johtuvat valtiosta. |
| --- | --- |

(87)

Neljänneksi komissio toteaa, että Saksa hyväksyi vuonna 2002 saksalaisiin kehityspankkeihin liittyviä aiheellisia toimenpiteitä (12). Nämä aiheelliset toimenpiteet koskevat myös Deutsche Ausgleichsbankia. Niiden mukaan Deutsche Ausgleichsbankin toimintojen on rajoituttava rakenteellisten, taloudellisten ja sosiaalipoliittisten toimenpiteiden ja sen julkisoikeudellisten omistajien julkiseen palvelutehtävään perustuvien julkisten tehtävien tukemiseen. Tämän vuoksi komissio katsoo, että Deutsche Ausgleichsbank on tätä kautta osa julkista hallintoa ja näin ollen kaikki sen toimet johtuvat valtiosta.

| (88) | Viidenneksi komissio toteaa, että äänetön osakkuus näyttää kuuluvan pk-yritysten rahoittamista koskevan tukitehtävän (13) piiriin. |
| --- | --- |

(88)

Viidenneksi komissio toteaa, että äänetön osakkuus näyttää kuuluvan pk-yritysten rahoittamista koskevan tukitehtävän (13) piiriin.

| (89) | Komissio päättelee tämän vuoksi, että kyse on valtion toteuttamasta toimenpiteestä. |
| --- | --- |

(89)

Komissio päättelee tämän vuoksi, että kyse on valtion toteuttamasta toimenpiteestä.

| (90) | Saksan näkemyksen mukaan gbb:n äänetön osakkuus Bike Systemsissä (toimenpide 1) toteutettiin markkinaehdoin. Äänettömään osakkuuteen liittyvä riski vastaa etuoikeusasemaltaan heikommassa asemassa oleviin lainoihin liittyvää riskiä, ja sitä olisi sen vuoksi käsiteltävä suuren riskin sisältävän lainan tavoin. Maksukyvyttömyystilanteessa tai selvitystilassa äänetön osakkuus maksetaan takaisin vasta kaikkien muiden saatavien maksamisen jälkeen. Äänettömään osakkuuteen liittyvä riski on näin suurempi kuin investointiin myönnettyyn tavanomaiseen pankkilainaan liittyvä riski. Tavanomaisella pankkilainalla on lisäksi yleensä pankin määräämien ehtojen mukainen vakuus. Toimenpiteen myöntämisen aikaan tavanomaisin vakuuksin katetuista keskipitkän ja pitkän aikavälin lainoista veloitettava keskimääräinen markkinoilla sovellettu korko oli 6,33 prosenttia. Äänettömästä osakkuudesta maksettavan korvauksen olisikin oltava huomattavasti tätä korkoa suurempi. |
| --- | --- |

(90)

Saksan näkemyksen mukaan gbb:n äänetön osakkuus Bike Systemsissä (toimenpide 1) toteutettiin markkinaehdoin. Äänettömään osakkuuteen liittyvä riski vastaa etuoikeusasemaltaan heikommassa asemassa oleviin lainoihin liittyvää riskiä, ja sitä olisi sen vuoksi käsiteltävä suuren riskin sisältävän lainan tavoin. Maksukyvyttömyystilanteessa tai selvitystilassa äänetön osakkuus maksetaan takaisin vasta kaikkien muiden saatavien maksamisen jälkeen. Äänettömään osakkuuteen liittyvä riski on näin suurempi kuin investointiin myönnettyyn tavanomaiseen pankkilainaan liittyvä riski. Tavanomaisella pankkilainalla on lisäksi yleensä pankin määräämien ehtojen mukainen vakuus. Toimenpiteen myöntämisen aikaan tavanomaisin vakuuksin katetuista keskipitkän ja pitkän aikavälin lainoista veloitettava keskimääräinen markkinoilla sovellettu korko oli 6,33 prosenttia. Äänettömästä osakkuudesta maksettavan korvauksen olisikin oltava huomattavasti tätä korkoa suurempi.

| (91) | Osakkuudelle sovittiin kiinteä 8,75 prosentin korvaus ja 3,5 prosentin muuttuva korvaus, jonka suuruus riippuu voitoista (14). Sovittu korvaus ylittää siis mainitun viitekoron. |
| --- | --- |

(91)

Osakkuudelle sovittiin kiinteä 8,75 prosentin korvaus ja 3,5 prosentin muuttuva korvaus, jonka suuruus riippuu voitoista (14). Sovittu korvaus ylittää siis mainitun viitekoron.

| (92) | On kuitenkin muistutettava siitä, että tämä päätelmä edellyttää Bike Systemsin voivan palauttaa kannattavuutensa. Bike Systems oli kuitenkin juuri selviytynyt maksukyvyttömyystilanteesta saneeraussuunnitelman turvin. Sen tulevaisuudennäkymät olivat epävarmat, sillä siinä toteutettiin vain suppea rakenneuudistus. Tilikauden 2001 taseen mukaan yritys tuotti kyseisenä vuonna edelleen tappiota. Sen oma pääoma oli edelleen negatiivinen, mutta piilovarausten ansiosta tämä ei johtanut maksukyvyttömyyteen. Bike Systemsin on tämän vuoksi katsottava olleen tuolloin vaikeuksissa oleva yritys. |
| --- | --- |

(92)

On kuitenkin muistutettava siitä, että tämä päätelmä edellyttää Bike Systemsin voivan palauttaa kannattavuutensa. Bike Systems oli kuitenkin juuri selviytynyt maksukyvyttömyystilanteesta saneeraussuunnitelman turvin. Sen tulevaisuudennäkymät olivat epävarmat, sillä siinä toteutettiin vain suppea rakenneuudistus. Tilikauden 2001 taseen mukaan yritys tuotti kyseisenä vuonna edelleen tappiota. Sen oma pääoma oli edelleen negatiivinen, mutta piilovarausten ansiosta tämä ei johtanut maksukyvyttömyyteen. Bike Systemsin on tämän vuoksi katsottava olleen tuolloin vaikeuksissa oleva yritys.

| (93) | Komissio toteaa takausilmoituksesta (ks. johdanto osan 62 kappale) ensinnäkin, ettei näitä tietoja ollut käytettävissä ensimmäisen päätöksen tekohetkellä. Takausilmoituksen teksti toimitettiin vasta tuomioistuinkäsittelyn aikana. |
| --- | --- |

(93)

Komissio toteaa takausilmoituksesta (ks. johdanto osan 62 kappale) ensinnäkin, ettei näitä tietoja ollut käytettävissä ensimmäisen päätöksen tekohetkellä. Takausilmoituksen teksti toimitettiin vasta tuomioistuinkäsittelyn aikana.

| (94) | Maaliskuun 6 päivänä 2001 annetun takausilmoituksen mukaan Biria GmbH ottaa äänettömän osakkuuden huomioon ja sitoutuu siihen, että sen voimassaolon aikana Bike Systemsiä johdetaan ja rahoitetaan siten, että se pystyy hoitamaan äänettömästä osakkuudesta aiheutuvat velvoitteet. |
| --- | --- |

(94)

Maaliskuun 6 päivänä 2001 annetun takausilmoituksen mukaan Biria GmbH ottaa äänettömän osakkuuden huomioon ja sitoutuu siihen, että sen voimassaolon aikana Bike Systemsiä johdetaan ja rahoitetaan siten, että se pystyy hoitamaan äänettömästä osakkuudesta aiheutuvat velvoitteet.

| (95) | Tästä komissio toteaa seuraavaa: |
| --- | --- |

(95)

Tästä komissio toteaa seuraavaa:

| (96) | Saksa totesi emoyhtiön (Patron) taloudellisista edellytyksistä, että Biria GmbH:lla ei vuonna 2001 ollut mainittavaa liikevaihtoa, vaan se toimi pelkästään yrityskonsernin muiden osien jakelijana (15). Yrityksen taloudellisista edellytyksistä (16) voidaan todeta, että vuonna 1999 se saavutti verojen vähentämisen jälkeen vaatimattoman 205 000 Saksan markan voiton ja vuonna 2000 sille aiheutui 473 000 Saksan markan nettotappio. |
| --- | --- |

(96)

Saksa totesi emoyhtiön (Patron) taloudellisista edellytyksistä, että Biria GmbH:lla ei vuonna 2001 ollut mainittavaa liikevaihtoa, vaan se toimi pelkästään yrityskonsernin muiden osien jakelijana (15). Yrityksen taloudellisista edellytyksistä (16) voidaan todeta, että vuonna 1999 se saavutti verojen vähentämisen jälkeen vaatimattoman 205 000 Saksan markan voiton ja vuonna 2000 sille aiheutui 473 000 Saksan markan nettotappio.

| (97) | Yritykselle aiheutuneiden tappioiden vuoksi sen oma pääoma oli vuonna 1999 negatiivinen. Se muuttui positiiviseksi vuonna 2000, mikä ei kuitenkaan johtunut yrityksen tuloksesta, vaan tytäryritys Sachsen Zweiradista tehdystä voitonsiirrosta (17). Komissio toteaa, että takausilmoitusta ei antanut samaan konserniin kuulunut yritys, jonka taloudellinen tilanne oli vakaa, vaan huonommin menestynyt emoyhtiö. |
| --- | --- |

(97)

Yritykselle aiheutuneiden tappioiden vuoksi sen oma pääoma oli vuonna 1999 negatiivinen. Se muuttui positiiviseksi vuonna 2000, mikä ei kuitenkaan johtunut yrityksen tuloksesta, vaan tytäryritys Sachsen Zweiradista tehdystä voitonsiirrosta (17). Komissio toteaa, että takausilmoitusta ei antanut samaan konserniin kuulunut yritys, jonka taloudellinen tilanne oli vakaa, vaan huonommin menestynyt emoyhtiö.

| (98) | Näistä syistä komissio on tullut siihen tulokseen, että riippumatta siitä, voidaanko Biria GmbH luokitella muodollisesti pelastamis- ja rakenneuudistustuen vuoden 1999 suuntaviivoissa tarkoitetuksi vaikeuksissa olevaksi yritykseksi, se olisi pystynyt täyttämään mahdolliset vaateet yli 2 miljoonan euron suuruista äänetöntä osakkuutta koskevan takausilmoituksen avulla. Kuten on jo mainittu, on todettava, että yrityksen kirjanpidollinen voitto vuonna 2000 (ennen takausilmoituksen antamista) johtui todellakin pelkästään tytäryrityksestä tehdystä voitonsiirrosta eikä yrityksen taloudellisesta suorituksesta ja että lisäksi sen oma pääoma olisi ilman tätä voitonsiirtoa ollut negatiivinen (mukaan luettuna merkitty pääoma sekä muut taseessa olevat pääoman muodot kuten varaukset tai käyttövarat). Näin ollen on kyseenalaista, miten Biria GmbH olisi voinut estää Bike Systemsin mahdollisen maksukyvyttömyyden. Niinpä komissio katsoo, ettei kyseisellä takausilmoituksella ole todellista taloudellista arvoa Bike Systemsin vaikeuksien kompensoimisen kannalta eikä sillä ole sen vuoksi arvoa vakuutena, jolla markkinaehdoin toimivan investoijan äänettömästä osakkuudesta vaatimaa korvausta olisi voitu pienentää. |
| --- | --- |

(98)

Näistä syistä komissio on tullut siihen tulokseen, että riippumatta siitä, voidaanko Biria GmbH luokitella muodollisesti pelastamis- ja rakenneuudistustuen vuoden 1999 suuntaviivoissa tarkoitetuksi vaikeuksissa olevaksi yritykseksi, se olisi pystynyt täyttämään mahdolliset vaateet yli 2 miljoonan euron suuruista äänetöntä osakkuutta koskevan takausilmoituksen avulla. Kuten on jo mainittu, on todettava, että yrityksen kirjanpidollinen voitto vuonna 2000 (ennen takausilmoituksen antamista) johtui todellakin pelkästään tytäryrityksestä tehdystä voitonsiirrosta eikä yrityksen taloudellisesta suorituksesta ja että lisäksi sen oma pääoma olisi ilman tätä voitonsiirtoa ollut negatiivinen (mukaan luettuna merkitty pääoma sekä muut taseessa olevat pääoman muodot kuten varaukset tai käyttövarat). Näin ollen on kyseenalaista, miten Biria GmbH olisi voinut estää Bike Systemsin mahdollisen maksukyvyttömyyden. Niinpä komissio katsoo, ettei kyseisellä takausilmoituksella ole todellista taloudellista arvoa Bike Systemsin vaikeuksien kompensoimisen kannalta eikä sillä ole sen vuoksi arvoa vakuutena, jolla markkinaehdoin toimivan investoijan äänettömästä osakkuudesta vaatimaa korvausta olisi voitu pienentää.

| (99) | Komissio päätteleekin, että korvaus ei ollut kohtuullinen suhteessa toimenpiteeseen liittyneeseen riskiin ja että äänetöntä osakkuutta ei toteutettu markkinaehdoin. Osakkuus tuotti siis Bike Systemsille etua, jota se ei olisi saanut markkinaehdoin. |
| --- | --- |

(99)

Komissio päätteleekin, että korvaus ei ollut kohtuullinen suhteessa toimenpiteeseen liittyneeseen riskiin ja että äänetöntä osakkuutta ei toteutettu markkinaehdoin. Osakkuus tuotti siis Bike Systemsille etua, jota se ei olisi saanut markkinaehdoin.

| (100) | Sekä Bike Systems että Sachsen Zweirad GmbH ja Biria GmbH valmistavat polkupyöriä. Koska näillä tuotteilla käydään kauppaa rajojen yli, toimenpiteet uhkaavat vääristää kilpailua ja vaikuttavat jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(100)

Sekä Bike Systems että Sachsen Zweirad GmbH ja Biria GmbH valmistavat polkupyöriä. Koska näillä tuotteilla käydään kauppaa rajojen yli, toimenpiteet uhkaavat vääristää kilpailua ja vaikuttavat jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

6.3   Toimenpiteet 2 ja 3: Tukien väitetty kuuluminen hyväksyttyjen tukiohjelmien piiriin

| (101) | Sachsen Zweirad GmbH:n 5,6 miljoonan euron käyttöpääomaluotolle myönnetty takaus (toimenpide 2) ja Birian 24,875 miljoonan euron käyttöpääomaluotolle myönnetty takaus (toimenpide 3) myönnettiin Sachsenin osavaltion takausohjelman (18) perusteella. Kyseisen hyväksytyn tukiohjelman mukaan elinkelpoisille yrityksille myönnetyt takaukset yli 5 miljoonan Saksan markan (2,6 miljoonan euron) lainoille, jotka on otettu uusia investointeja ja erityistapauksissa investointien jälkirahoitusta ja käyttöpääoman hankintaa varten, ovat sallittuja. Poikkeustapauksissa voidaan hyväksyä myös vakauttamisen ja rakenneuudistuksen rahoittaminen. Takausten myöntämisestä suuren yrityksen rakenneuudistukseen on kuitenkin ilmoitettava erikseen komissiolle. |
| --- | --- |

(101)

Sachsen Zweirad GmbH:n 5,6 miljoonan euron käyttöpääomaluotolle myönnetty takaus (toimenpide 2) ja Birian 24,875 miljoonan euron käyttöpääomaluotolle myönnetty takaus (toimenpide 3) myönnettiin Sachsenin osavaltion takausohjelman (18) perusteella. Kyseisen hyväksytyn tukiohjelman mukaan elinkelpoisille yrityksille myönnetyt takaukset yli 5 miljoonan Saksan markan (2,6 miljoonan euron) lainoille, jotka on otettu uusia investointeja ja erityistapauksissa investointien jälkirahoitusta ja käyttöpääoman hankintaa varten, ovat sallittuja. Poikkeustapauksissa voidaan hyväksyä myös vakauttamisen ja rakenneuudistuksen rahoittaminen. Takausten myöntämisestä suuren yrityksen rakenneuudistukseen on kuitenkin ilmoitettava erikseen komissiolle.

| (102) | Saksan mukaan hyväksytyn tukiohjelman edellytykset täyttyivät ja takaukset ovat sen vuoksi ohjelman mukaisia. Saksa katsoo, että Sachsen Zweirad GmbH ja Biria eivät olleet takausten myöntämisen aikaan vaikeuksissa olevia yrityksiä. Takaukset myönnettiin käyttöpääomalainojen vakuudeksi, mikä on kyseisen tukiohjelman mukaan sallittua. |
| --- | --- |

(102)

Saksan mukaan hyväksytyn tukiohjelman edellytykset täyttyivät ja takaukset ovat sen vuoksi ohjelman mukaisia. Saksa katsoo, että Sachsen Zweirad GmbH ja Biria eivät olleet takausten myöntämisen aikaan vaikeuksissa olevia yrityksiä. Takaukset myönnettiin käyttöpääomalainojen vakuudeksi, mikä on kyseisen tukiohjelman mukaan sallittua.

| (103) | Komissio ei ole Saksan kanssa samaa mieltä siitä, että takaukset olisivat niiden perustaksi väitetyn tukiohjelman mukaisia. Toisin kuin Saksa, komissio katsoo, kuten jäljempänä kuvaillaan yksityiskohtaisemmin, että Sachsen Zweirad GmbH oli takauksen myöntämisen aikaan maaliskuussa 2003 vaikeuksissa oleva yritys ja myös Biria GmbH oli vaikeuksissa takauksen myöntämishetkellä joulukuussa 2003. Takauksen myöntämisestä vaikeuksissa olevan yrityksen rakenneuudistukseen on kuitenkin ilmoitettava erikseen komissiolle. |
| --- | --- |

(103)

Komissio ei ole Saksan kanssa samaa mieltä siitä, että takaukset olisivat niiden perustaksi väitetyn tukiohjelman mukaisia. Toisin kuin Saksa, komissio katsoo, kuten jäljempänä kuvaillaan yksityiskohtaisemmin, että Sachsen Zweirad GmbH oli takauksen myöntämisen aikaan maaliskuussa 2003 vaikeuksissa oleva yritys ja myös Biria GmbH oli vaikeuksissa takauksen myöntämishetkellä joulukuussa 2003. Takauksen myöntämisestä vaikeuksissa olevan yrityksen rakenneuudistukseen on kuitenkin ilmoitettava erikseen komissiolle.

| (104) | Saksan näkemyksen mukaan Sachsen Zweirad GmbH ei täyttänyt mitään pelastamis- ja rakenneuudistustuen vuoden 1999 suuntaviivoissa tarkoitettuja, vaikeuksissa olevan yrityksen tunnusmerkkejä. Komissio huomauttaa, että pelastamis- ja rakenneuudistustuen vuoden 1999 suuntaviivojen 6 kohdassa mainitut vaikeuksissa olevan yrityksen tyypilliset tunnusmerkit tarjoavat vain viitteitä siitä, milloin yritystä voidaan pitää vaikeuksissa olevana yrityksenä, eikä niitä pitäisi katsoa edellytyksiksi, jotka on täytettävä kaikilta osin. Sachsen Zweirad GmbH:n tavanomaisen liiketoiminnan tulos vuonna 2001 oli 1 274 000 euroa tappiollinen ja vuonna 2002 tappioita kertyi 733 000 euroa. Emoyritys Biria otti tappiot vastatakseen voittojen ja tappioiden yhdistämisestä tehdyn sopimuksen mukaisesti. Liikevaihto pieneni vuonna 2002 verrattuna vuoteen 2001. |
| --- | --- |

(104)

Saksan näkemyksen mukaan Sachsen Zweirad GmbH ei täyttänyt mitään pelastamis- ja rakenneuudistustuen vuoden 1999 suuntaviivoissa tarkoitettuja, vaikeuksissa olevan yrityksen tunnusmerkkejä. Komissio huomauttaa, että pelastamis- ja rakenneuudistustuen vuoden 1999 suuntaviivojen 6 kohdassa mainitut vaikeuksissa olevan yrityksen tyypilliset tunnusmerkit tarjoavat vain viitteitä siitä, milloin yritystä voidaan pitää vaikeuksissa olevana yrityksenä, eikä niitä pitäisi katsoa edellytyksiksi, jotka on täytettävä kaikilta osin. Sachsen Zweirad GmbH:n tavanomaisen liiketoiminnan tulos vuonna 2001 oli 1 274 000 euroa tappiollinen ja vuonna 2002 tappioita kertyi 733 000 euroa. Emoyritys Biria otti tappiot vastatakseen voittojen ja tappioiden yhdistämisestä tehdyn sopimuksen mukaisesti. Liikevaihto pieneni vuonna 2002 verrattuna vuoteen 2001.

| (105) | Vuotta 2002 koskevan vuosikertomuksen mukaan Sachsen Zweirad GmbH:lla oli myös maksuvalmiusongelmia. Vuosikertomuksessa todetaan nimenomaisesti, että Sachsen Zweirad GmbH:n maksuvalmiustilanne oli kireä varaston ennakkorahoituksesta aiheutuneiden suurten kulujen ja konsernin sisäisen kasvun vuoksi. Vuosikertomuksen mukaan yrityksen säilyminen toimintakykyisenä voitiin varmistaa vain siinä tapauksessa, että pankit olisivat valmiit pitämään nykyiset luotot voimassa tai uudelleenjärjestelemään niitä. |
| --- | --- |

(105)

Vuotta 2002 koskevan vuosikertomuksen mukaan Sachsen Zweirad GmbH:lla oli myös maksuvalmiusongelmia. Vuosikertomuksessa todetaan nimenomaisesti, että Sachsen Zweirad GmbH:n maksuvalmiustilanne oli kireä varaston ennakkorahoituksesta aiheutuneiden suurten kulujen ja konsernin sisäisen kasvun vuoksi. Vuosikertomuksen mukaan yrityksen säilyminen toimintakykyisenä voitiin varmistaa vain siinä tapauksessa, että pankit olisivat valmiit pitämään nykyiset luotot voimassa tai uudelleenjärjestelemään niitä.

| (106) | Saksan käsityksen mukaan ei ollut vaaraa siitä, että yksityiset rahoituslaitokset eivät olisi pidentäneet luottojensa voimassaoloa. Tämä ei kuitenkaan muuta sitä päätelmää, että yrityksen maksuvalmiustilanne oli kireä. Vuosikertomuksen mukaan useimmat luotot olivat erääntymässä alle viiden vuoden kuluttua, mikä ei ole missään tapauksessa optimaalista liiketoiminnan rahoittamisen kannalta ja lisää myös yrityksen riskialttiutta. Luottojen lyhytkestoisuus aiheutti myös sen, että yrityksen korkomenot olivat suuret (vaikkakin hieman pienemmät vuonna 2002 kuin vuonna 2001), mikä kuormitti entisestään yrityksen maksuvalmiutta. |
| --- | --- |

(106)

Saksan käsityksen mukaan ei ollut vaaraa siitä, että yksityiset rahoituslaitokset eivät olisi pidentäneet luottojensa voimassaoloa. Tämä ei kuitenkaan muuta sitä päätelmää, että yrityksen maksuvalmiustilanne oli kireä. Vuosikertomuksen mukaan useimmat luotot olivat erääntymässä alle viiden vuoden kuluttua, mikä ei ole missään tapauksessa optimaalista liiketoiminnan rahoittamisen kannalta ja lisää myös yrityksen riskialttiutta. Luottojen lyhytkestoisuus aiheutti myös sen, että yrityksen korkomenot olivat suuret (vaikkakin hieman pienemmät vuonna 2002 kuin vuonna 2001), mikä kuormitti entisestään yrityksen maksuvalmiutta.

| (107) | Komissio päättelee tämän vuoksi, että Sachsen Zweirad GmbH oli takauksen myöntämisen aikaan vaikeuksissa oleva yritys ja sille myönnetty takaus on sen vuoksi katsottava rakenneuudistusta koskevaksi takaukseksi. Koska kyseisenkaltaisen takauksen myöntämisestä suurelle yritykselle on ilmoitettava erikseen komissiolle, takauksen perustana Saksan mukaan olleen hyväksytyn tukiohjelman edellytykset eivät täyttyneet eikä takaus sen vuoksi kuulunut kyseisen tukiohjelman piiriin. |
| --- | --- |

(107)

Komissio päättelee tämän vuoksi, että Sachsen Zweirad GmbH oli takauksen myöntämisen aikaan vaikeuksissa oleva yritys ja sille myönnetty takaus on sen vuoksi katsottava rakenneuudistusta koskevaksi takaukseksi. Koska kyseisenkaltaisen takauksen myöntämisestä suurelle yritykselle on ilmoitettava erikseen komissiolle, takauksen perustana Saksan mukaan olleen hyväksytyn tukiohjelman edellytykset eivät täyttyneet eikä takaus sen vuoksi kuulunut kyseisen tukiohjelman piiriin.

| (108) | Biria perustettiin 1 päivänä lokakuuta 2003 (vanhan) Biria AG:n ja sen tytäryrityksen Sachsen Zweirad GmbH:n sulautumisen tuloksena. |
| --- | --- |

(108)

Biria perustettiin 1 päivänä lokakuuta 2003 (vanhan) Biria AG:n ja sen tytäryrityksen Sachsen Zweirad GmbH:n sulautumisen tuloksena.

| (109) | Saksan näkemyksen mukaan Birian sekä (vanhan) Biria AG:n ja Sachsen Zweirad GmbH:n välillä on tehtävä selkeä ero, sillä sulautumisen tuloksena perustettiin uusi yritys. Kysymystä siitä, oliko tämä yritys takauksen myöntämisen aikaan 9 päivänä joulukuuta 2004 vaikeuksissa oleva yritys, onkin tarkasteltava sulautumisen tuloksena syntyneen uuden yrityksen aloitustaseen perusteella. Aloitustase osoittaa Saksan mukaan, ettei Biria GmbH:ta voida pitää vaikeuksissa olevana yrityksenä. |
| --- | --- |

(109)

Saksan näkemyksen mukaan Birian sekä (vanhan) Biria AG:n ja Sachsen Zweirad GmbH:n välillä on tehtävä selkeä ero, sillä sulautumisen tuloksena perustettiin uusi yritys. Kysymystä siitä, oliko tämä yritys takauksen myöntämisen aikaan 9 päivänä joulukuuta 2004 vaikeuksissa oleva yritys, onkin tarkasteltava sulautumisen tuloksena syntyneen uuden yrityksen aloitustaseen perusteella. Aloitustase osoittaa Saksan mukaan, ettei Biria GmbH:ta voida pitää vaikeuksissa olevana yrityksenä.

| (110) | Komissio ei hyväksy tätä Saksan väitettä. Uutta yritystä Biria GmbH:ta ei voida tarkastella aiemmasta Biria AG:stä ja Sachsen Zweirad GmbH:sta erillisenä yrityksenä, sillä se syntyi näiden kahden yrityksen sulautumisen tuloksena. Muussa tapauksessa yrityksen luokittelu vaikeuksissa olevaksi yritykseksi olisi helppo välttää taloudellisten toimijoiden fuusioitumisen tai uuden yrityksen perustamisen kautta. Silloinen Biria AG tuotti vuonna 2002 tappiota ja sillä oli Sachsen Zweirad GmbH:n tavoin maksuvalmiusongelmia. Biria GmbH otti vastatakseen (vanhan) Biria AG:n ja Sachsen Zweirad GmbH:n kaikki velat ja vastuut. Biria GmbH omistaa lisäksi samat omaisuuserät ja harjoittaa samaa liiketoimintaa kuin (vanha) Biria AG ja Sachsen Zweirad GmbH. Komissio katsoo tämän vuoksi, että Biria GmbH peri (vanhan) Biria AG:n ja Sachsen Zweirad GmbH:n vaikeudet. |
| --- | --- |

(110)

Komissio ei hyväksy tätä Saksan väitettä. Uutta yritystä Biria GmbH:ta ei voida tarkastella aiemmasta Biria AG:stä ja Sachsen Zweirad GmbH:sta erillisenä yrityksenä, sillä se syntyi näiden kahden yrityksen sulautumisen tuloksena. Muussa tapauksessa yrityksen luokittelu vaikeuksissa olevaksi yritykseksi olisi helppo välttää taloudellisten toimijoiden fuusioitumisen tai uuden yrityksen perustamisen kautta. Silloinen Biria AG tuotti vuonna 2002 tappiota ja sillä oli Sachsen Zweirad GmbH:n tavoin maksuvalmiusongelmia. Biria GmbH otti vastatakseen (vanhan) Biria AG:n ja Sachsen Zweirad GmbH:n kaikki velat ja vastuut. Biria GmbH omistaa lisäksi samat omaisuuserät ja harjoittaa samaa liiketoimintaa kuin (vanha) Biria AG ja Sachsen Zweirad GmbH. Komissio katsoo tämän vuoksi, että Biria GmbH peri (vanhan) Biria AG:n ja Sachsen Zweirad GmbH:n vaikeudet.

| (111) | Saksan mukaan Sachsen Zweirad GmbH oli sulautumisprosessissa taloudellisesti määräävässä asemassa. Saksa katsoo, että Sachsen Zweirad GmbH ei ollut vaikeuksissa oleva yritys eikä sen vuoksi voida automaattisesti olettaa, että uusi Biria GmbH olisi ollut vaikeuksissa. Komissio ei yhdy Saksan näkemykseen vaan on vahvasti sitä mieltä, että Sachsen Zweirad GmbH oli vaikeuksissa oleva yritys. Uusi Biria GmbH sai tämän seurauksena ”perinnöksi” myös Sachsen Zweirad GmbH:n vaikeudet. |
| --- | --- |

(111)

Saksan mukaan Sachsen Zweirad GmbH oli sulautumisprosessissa taloudellisesti määräävässä asemassa. Saksa katsoo, että Sachsen Zweirad GmbH ei ollut vaikeuksissa oleva yritys eikä sen vuoksi voida automaattisesti olettaa, että uusi Biria GmbH olisi ollut vaikeuksissa. Komissio ei yhdy Saksan näkemykseen vaan on vahvasti sitä mieltä, että Sachsen Zweirad GmbH oli vaikeuksissa oleva yritys. Uusi Biria GmbH sai tämän seurauksena ”perinnöksi” myös Sachsen Zweirad GmbH:n vaikeudet.

| (112) | Vuoden 2003 vuosikertomuksen mukaan Biria-konsernin rakenneuudistusta ja organisaatiouudistusta jatkettiin vuonna 2003. Tämä prosessi oli alkanut jo vuonna 2002 ja kattoi myös konsernin rahoituksen uudelleenjärjestelyn. Biria-konserni laati Sachsenin osavaltion 24,875 miljoonan euron lainalle myöntämän takauksen pohjalta uuden strategian toimintansa rahoittamiseksi keskipitkällä aikavälillä. Uuden rahoitusstrategian myötä korkoihin tehtiin huomattavia muutoksia, mikä mahdollisti konsernin suurten korkomenojen alentamisen. |
| --- | --- |

(112)

Vuoden 2003 vuosikertomuksen mukaan Biria-konsernin rakenneuudistusta ja organisaatiouudistusta jatkettiin vuonna 2003. Tämä prosessi oli alkanut jo vuonna 2002 ja kattoi myös konsernin rahoituksen uudelleenjärjestelyn. Biria-konserni laati Sachsenin osavaltion 24,875 miljoonan euron lainalle myöntämän takauksen pohjalta uuden strategian toimintansa rahoittamiseksi keskipitkällä aikavälillä. Uuden rahoitusstrategian myötä korkoihin tehtiin huomattavia muutoksia, mikä mahdollisti konsernin suurten korkomenojen alentamisen.

| (113) | Pankkirintamalla toteutettiin samaan aikaan uudelleenjärjestelyjä. Kolme pankkia ilmoitti olevansa valmiit luopumaan 8 567 000 euron saatavista (eli ilmeisesti huomattavasti yli 50 prosentin osuudesta saataviensa kokonaismäärästä) vastineena saataviensa loppuosan välittömästä maksamisesta. Toimenpiteen 3 laina, jolla on 80-prosenttinen takaus, koostuu siten 8 miljoonan euron käyttöpääomalainasta, 7,45 miljoonan euron konttokuranttisopimuksesta ja 9,425 miljoonan euron kausirahoituksesta. |
| --- | --- |

(113)

Pankkirintamalla toteutettiin samaan aikaan uudelleenjärjestelyjä. Kolme pankkia ilmoitti olevansa valmiit luopumaan 8 567 000 euron saatavista (eli ilmeisesti huomattavasti yli 50 prosentin osuudesta saataviensa kokonaismäärästä) vastineena saataviensa loppuosan välittömästä maksamisesta. Toimenpiteen 3 laina, jolla on 80-prosenttinen takaus, koostuu siten 8 miljoonan euron käyttöpääomalainasta, 7,45 miljoonan euron konttokuranttisopimuksesta ja 9,425 miljoonan euron kausirahoituksesta.

| (114) | Birialla oli siis takauksen myöntämisen aikaan vakavia maksuvalmiusongelmia, joiden perusteella sen voidaan katsoa olleen vaikeuksissa. Tätä päätelmää tukee se, että kolme pankkia oli vetäytynyt Birian toiminnan rahoittamisesta ja ne olivat jopa valmiit luopumaan suurimmasta osasta saataviaan, jos loput saatavat maksettaisiin niille välittömästi. Tämä osoittaa, että pankeilla oli vakavia epäilyjä siitä, kykenisikö Biria maksamaan velkojaan ja voitaisiinko sen katsoa olevan kannattava yritys. |
| --- | --- |

(114)

Birialla oli siis takauksen myöntämisen aikaan vakavia maksuvalmiusongelmia, joiden perusteella sen voidaan katsoa olleen vaikeuksissa. Tätä päätelmää tukee se, että kolme pankkia oli vetäytynyt Birian toiminnan rahoittamisesta ja ne olivat jopa valmiit luopumaan suurimmasta osasta saataviaan, jos loput saatavat maksettaisiin niille välittömästi. Tämä osoittaa, että pankeilla oli vakavia epäilyjä siitä, kykenisikö Biria maksamaan velkojaan ja voitaisiinko sen katsoa olevan kannattava yritys.

| (115) | Saksa väittää, että pankit vetäytyivät Birian toiminnan rahoittamisesta ainoastaan liiketoimintastrategiansa uudelleensuuntaamisen vuoksi. Komissio toteaa, että pankit luopuivat todennäköisesti noin 50 prosentin osuudesta maksamattomista saatavistaan. Tämä osoittaa, että vaikka pankit olisivatkin vetäytyneet rahoituksesta liiketoimintastrategiansa uudistamiseen liittyvistä syistä, ne pitivät erittäin epätodennäköisenä, että Biria maksaisi sille myönnetyt lainat kokonaisuudessaan takaisin. |
| --- | --- |

(115)

Saksa väittää, että pankit vetäytyivät Birian toiminnan rahoittamisesta ainoastaan liiketoimintastrategiansa uudelleensuuntaamisen vuoksi. Komissio toteaa, että pankit luopuivat todennäköisesti noin 50 prosentin osuudesta maksamattomista saatavistaan. Tämä osoittaa, että vaikka pankit olisivatkin vetäytyneet rahoituksesta liiketoimintastrategiansa uudistamiseen liittyvistä syistä, ne pitivät erittäin epätodennäköisenä, että Biria maksaisi sille myönnetyt lainat kokonaisuudessaan takaisin.

| (116) | Komissio päättelee tämän vuoksi, että Birian on katsottava olleen takauksen myöntämisen aikaan vaikeuksissa oleva yritys ja sille myönnetty takaus on vastaavasti katsottava rakenneuudistusta koskevaksi takaukseksi. Koska kyseisenkaltaisen takauksen myöntämisestä suurelle yritykselle on ilmoitettava erikseen komissiolle ja Biria oli myöntämisilmoituksen aikaan suuri yritys, takauksen perustana Saksan mukaan olleen hyväksytyn tukiohjelman edellytykset eivät täyttyneet eikä takaus sen vuoksi kuulunut kyseisen tukiohjelman piiriin. |
| --- | --- |

(116)

Komissio päättelee tämän vuoksi, että Birian on katsottava olleen takauksen myöntämisen aikaan vaikeuksissa oleva yritys ja sille myönnetty takaus on vastaavasti katsottava rakenneuudistusta koskevaksi takaukseksi. Koska kyseisenkaltaisen takauksen myöntämisestä suurelle yritykselle on ilmoitettava erikseen komissiolle ja Biria oli myöntämisilmoituksen aikaan suuri yritys, takauksen perustana Saksan mukaan olleen hyväksytyn tukiohjelman edellytykset eivät täyttyneet eikä takaus sen vuoksi kuulunut kyseisen tukiohjelman piiriin.

| (117) | Toimenpiteet 2 ja 3 muodostavat takaukset myönsi Sachsenin osavaltio, joten ne myönnettiin valtion varoista ja niiden on katsottava johtuvan valtiosta. |
| --- | --- |

(117)

Toimenpiteet 2 ja 3 muodostavat takaukset myönsi Sachsenin osavaltio, joten ne myönnettiin valtion varoista ja niiden on katsottava johtuvan valtiosta.

| (118) | Toimenpiteen on lisäksi tuotettava tuensaajalle etua. Komissio katsoo, että kumpikin kyseessä oleva takaus tuotti Sachsen Zweirad GmbH:lle ja Biria GmbH:lle (nykyinen Biria AG) perusteetonta etua. |
| --- | --- |

(118)

Toimenpiteen on lisäksi tuotettava tuensaajalle etua. Komissio katsoo, että kumpikin kyseessä oleva takaus tuotti Sachsen Zweirad GmbH:lle ja Biria GmbH:lle (nykyinen Biria AG) perusteetonta etua.

| (119) | EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta valtiontukiin takauksina annetun komission tiedonannon (19), jäljempänä ’takauksia koskeva tiedonanto’, 2.2 ja 3.2 kohdassa esitetyistä syistä lainanottajalle aiheutuu etua, jos sen ei tarvitse maksaa takauksesta markkinahintaa. Tietyissä tapauksissa lainanottaja, joka on vaikeuksissa oleva yritys, ei löytäisi rahoituslaitosta, joka olisi valmis myöntämään tälle lainan ilman valtiontakausta. |
| --- | --- |

(119)

EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta valtiontukiin takauksina annetun komission tiedonannon (19), jäljempänä ’takauksia koskeva tiedonanto’, 2.2 ja 3.2 kohdassa esitetyistä syistä lainanottajalle aiheutuu etua, jos sen ei tarvitse maksaa takauksesta markkinahintaa. Tietyissä tapauksissa lainanottaja, joka on vaikeuksissa oleva yritys, ei löytäisi rahoituslaitosta, joka olisi valmis myöntämään tälle lainan ilman valtiontakausta.

| (120) | Nyt käsiteltävässä tapauksessa takaukset myönnettiin vaikeuksissa olevan yrityksen lainoille ilman että takaajalle (valtio) aiottiin maksaa markkinaperusteista hintaa. |
| --- | --- |

(120)

Nyt käsiteltävässä tapauksessa takaukset myönnettiin vaikeuksissa olevan yrityksen lainoille ilman että takaajalle (valtio) aiottiin maksaa markkinaperusteista hintaa.

| (121) | Takauksia koskevan tiedonannon 3.2 kohdassa komissio esittää seuraavat neljä edellytystä, joiden on kaikkien täytyttävä, jotta kyseessä ei olisi takauksen muodossa myönnetty valtiontuki:






  (1) | Lainanottaja ei ole taloudellisissa vaikeuksissa. |
| --- | --- | --- |

(121)

Takauksia koskevan tiedonannon 3.2 kohdassa komissio esittää seuraavat neljä edellytystä, joiden on kaikkien täytyttävä, jotta kyseessä ei olisi takauksen muodossa myönnetty valtiontuki:

(1)

Lainanottaja ei ole taloudellisissa vaikeuksissa.

| (2) | Takauksen laajuus voidaan myöntämishetkellä mitata asianmukaisesti. |
| --- | --- |

(2)

Takauksen laajuus voidaan myöntämishetkellä mitata asianmukaisesti.

| (3) | Takaus ei kata enempää kuin 80 prosenttia lainasaamisen määrästä. |
| --- | --- |

(3)

Takaus ei kata enempää kuin 80 prosenttia lainasaamisen määrästä.

| (4) | Takauksesta maksetaan markkinaperusteinen hinta. |
| --- | --- |

(4)

Takauksesta maksetaan markkinaperusteinen hinta.

| (122) | Sovellettuaan näitä edellytyksiä nyt käsiteltävänä olevaan asiaan komissio toteaa ensinnäkin, että Sachsen Zweirad GmbH ja Biria olivat takausten myöntämisen aikaan vaikeuksissa olevia yrityksiä. |
| --- | --- |

(122)

Sovellettuaan näitä edellytyksiä nyt käsiteltävänä olevaan asiaan komissio toteaa ensinnäkin, että Sachsen Zweirad GmbH ja Biria olivat takausten myöntämisen aikaan vaikeuksissa olevia yrityksiä.

| (123) | Takauksista ei maksettu vuosimaksuja, ja ne myönnettiin vaikeuksissa olevan yrityksen lainoille. Jo se seikka, ettei takauksista maksettu markkinaperusteista hintaa, viittaa siihen, että toimenpiteet tuottivat Sachsen Zweirad GmbH:lle ja Birialle etua. Yritysasiakasmarkkinoilla ei ole tarjolla takauksia, joista ei tarvitsisi maksaa markkinaperusteista maksua. Tämä koskee vielä selkeämmin takauksia vaikeuksissa oleville yrityksille, jotka eivät ehkä pysty maksamaan lainojaan takaisin. |
| --- | --- |

(123)

Takauksista ei maksettu vuosimaksuja, ja ne myönnettiin vaikeuksissa olevan yrityksen lainoille. Jo se seikka, ettei takauksista maksettu markkinaperusteista hintaa, viittaa siihen, että toimenpiteet tuottivat Sachsen Zweirad GmbH:lle ja Birialle etua. Yritysasiakasmarkkinoilla ei ole tarjolla takauksia, joista ei tarvitsisi maksaa markkinaperusteista maksua. Tämä koskee vielä selkeämmin takauksia vaikeuksissa oleville yrityksille, jotka eivät ehkä pysty maksamaan lainojaan takaisin.

| (124) | Takauksia koskevan tiedonannon logiikka johtaa näin ollen päätelmään, jonka mukaan takaus oli valtiontukea. |
| --- | --- |

(124)

Takauksia koskevan tiedonannon logiikka johtaa näin ollen päätelmään, jonka mukaan takaus oli valtiontukea.

| (125) | Sen vuoksi komissio tekee sen johtopäätöksen, että takaukset toivat Sachsen Zweirad GmbH:lle ja Biria GmbH:lle (nykyinen Biria AG) etua, sillä ne eivät olisi saaneet kyseisiä takauksia markkinoilta vastaavin ehdoin. |
| --- | --- |

(125)

Sen vuoksi komissio tekee sen johtopäätöksen, että takaukset toivat Sachsen Zweirad GmbH:lle ja Biria GmbH:lle (nykyinen Biria AG) etua, sillä ne eivät olisi saaneet kyseisiä takauksia markkinoilta vastaavin ehdoin.

| (126) | Samoista kuin johdanto-osan 100 kappaleessa esitetyistä syistä toimenpiteet 2 ja 3 ovat omiaan vääristämään kilpailua ja vaikuttamaan kauppaan. |
| --- | --- |

(126)

Samoista kuin johdanto-osan 100 kappaleessa esitetyistä syistä toimenpiteet 2 ja 3 ovat omiaan vääristämään kilpailua ja vaikuttamaan kauppaan.

6.4   Päätelmä tukien olemassaolosta

| (127) | Komissio päättelee tämän vuoksi, että äänetön osakkuus ja molemmat takaukset ovat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea ja että niitä ei myönnetty hyväksytyn tukiohjelman mukaisesti. Toimenpiteet 1, 2 ja 3 ovat siksi uutta tukea, ja ne on arvioitava sen mukaisesti. |
| --- | --- |

(127)

Komissio päättelee tämän vuoksi, että äänetön osakkuus ja molemmat takaukset ovat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea ja että niitä ei myönnetty hyväksytyn tukiohjelman mukaisesti. Toimenpiteet 1, 2 ja 3 ovat siksi uutta tukea, ja ne on arvioitava sen mukaisesti.

6.5   Tukiosuuden laskeminen

| (128) | Takauksia koskevan tiedonannon 4.1 kohdan mukaan lähtökohtana on, että yksittäinen takaus tai takausjärjestelmä on valtiontukea, ellei se ole markkinataloussijoittajaperiaatteen mukainen. Siten valtiontuen osuus on määriteltävä, jotta voidaan tarkistaa, voidaanko tuki katsoa tiettyjen valtiontukia koskevien poikkeusten perusteella sisämarkkinoille soveltuvaksi. Sen vuoksi komission on laskettava tukiosuus, ennen kuin se voi tarkastella tuen soveltuvuutta sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(128)

Takauksia koskevan tiedonannon 4.1 kohdan mukaan lähtökohtana on, että yksittäinen takaus tai takausjärjestelmä on valtiontukea, ellei se ole markkinataloussijoittajaperiaatteen mukainen. Siten valtiontuen osuus on määriteltävä, jotta voidaan tarkistaa, voidaanko tuki katsoa tiettyjen valtiontukia koskevien poikkeusten perusteella sisämarkkinoille soveltuvaksi. Sen vuoksi komission on laskettava tukiosuus, ennen kuin se voi tarkastella tuen soveltuvuutta sisämarkkinoille.

| (129) | Komissio on määritellyt tukiosuuden laskemisen yleiset periaatteet takauksia koskevassa tiedonannossa. |
| --- | --- |

(129)

Komissio on määritellyt tukiosuuden laskemisen yleiset periaatteet takauksia koskevassa tiedonannossa.

| (130) | Komissio katsoo, että valtiontakauksen tukiosuus voi periaatteessa osoittautua jopa yhtä suureksi kuin sen perustana olevan lainan kokonaismäärä, ellei tuensaaja pysty omin voimin saamaan rahoitusta markkinoilta (ks. takauksia koskevan tiedonannon 2.2 kohta ja 4.1 kohdan a alakohta). |
| --- | --- |

(130)

Komissio katsoo, että valtiontakauksen tukiosuus voi periaatteessa osoittautua jopa yhtä suureksi kuin sen perustana olevan lainan kokonaismäärä, ellei tuensaaja pysty omin voimin saamaan rahoitusta markkinoilta (ks. takauksia koskevan tiedonannon 2.2 kohta ja 4.1 kohdan a alakohta).

| (131) | Tukiosuuden laskemista koskevat säännöt esitetään takauksia koskevan tiedonannon 4.1 kohdassa (Yleistä), 4.2 kohdassa (Tukiosuus yksittäisissä takauksissa) ja 4.4 kohdassa (Tukiosuus takausjärjestelmissä). Jäljempänä komissio soveltaa näitä sääntöjä nyt käsiteltävänä olevaan asiaan. |
| --- | --- |

(131)

Tukiosuuden laskemista koskevat säännöt esitetään takauksia koskevan tiedonannon 4.1 kohdassa (Yleistä), 4.2 kohdassa (Tukiosuus yksittäisissä takauksissa) ja 4.4 kohdassa (Tukiosuus takausjärjestelmissä). Jäljempänä komissio soveltaa näitä sääntöjä nyt käsiteltävänä olevaan asiaan.

| (132) | Takauksia koskevan tiedonannon 4.2 kohdan mukaan silloin, kun takauksen markkinahintaa ei ole saatavilla vertailukohdaksi, verrataan markkinaehtoisen lainan kokonaisrahoituskustannuksia takauksen kanssa ja ilman takausta (toisin sanoen on verrattava vastaavan ilman takausta olevan lainan korkoa valtiontakauksen saaneen lainan korkoon, johon on lisätty takausmaksut). |
| --- | --- |

(132)

Takauksia koskevan tiedonannon 4.2 kohdan mukaan silloin, kun takauksen markkinahintaa ei ole saatavilla vertailukohdaksi, verrataan markkinaehtoisen lainan kokonaisrahoituskustannuksia takauksen kanssa ja ilman takausta (toisin sanoen on verrattava vastaavan ilman takausta olevan lainan korkoa valtiontakauksen saaneen lainan korkoon, johon on lisätty takausmaksut).

| (133) | Monissa tapauksissa tällaista markkinakorkoa ei ole käytettävissä. Sen vuoksi komissio on kehittänyt viite- ja diskonttokorkojen vahvistamismenetelmästä annetuissa tiedonannoissa menetelmän, jota voidaan takauksia koskevan tiedonannon 4.2 kohdassa esitetyistä syistä käyttää korvaavana muuttujana markkinakorolle. |
| --- | --- |

(133)

Monissa tapauksissa tällaista markkinakorkoa ei ole käytettävissä. Sen vuoksi komissio on kehittänyt viite- ja diskonttokorkojen vahvistamismenetelmästä annetuissa tiedonannoissa menetelmän, jota voidaan takauksia koskevan tiedonannon 4.2 kohdassa esitetyistä syistä käyttää korvaavana muuttujana markkinakorolle.

| (134) | Viitekorkoja koskevan vuoden 1997 tiedonannon mukaan komissio määrittää viitekorot, joiden tulisi heijastaa markkinoilla tavanomaisin vakuuksin myönnettyihin keskipitkiin ja pitkiin lainoihin sovellettavaa korkotasoa. Lisäksi viitekorkoja koskevassa vuoden 1997 tiedonannossa viitataan siihen, että tämä viitekorko on alin käytetty korko ja sitä voidaan korottaa tilanteissa, joissa on erityinen riski (esimerkiksi vaikeuksissa olevan yrityksen kohdalla tai pankkien yleensä vaatimien vakuuksien puuttuessa). Korotus voi tällöin olla 400 peruspistettä tai enemmän. Viitekorkoja koskevassa vuoden 1997 tiedonannossa ei selvennetä, saako eri riskien huomioonottamiseksi käytettyjä riskipreemioita kumuloida. Kumulointia ei ole suljettu pois, mutta komission on päätöksessään perusteltava eri riskipreemioiden kumuloimiseksi käyttämänsä menetelmä ja sitä varten tukeuduttava rahoitusmarkkinoilla sovellettuihin menetelmiin (20). |
| --- | --- |

(134)

Viitekorkoja koskevan vuoden 1997 tiedonannon mukaan komissio määrittää viitekorot, joiden tulisi heijastaa markkinoilla tavanomaisin vakuuksin myönnettyihin keskipitkiin ja pitkiin lainoihin sovellettavaa korkotasoa. Lisäksi viitekorkoja koskevassa vuoden 1997 tiedonannossa viitataan siihen, että tämä viitekorko on alin käytetty korko ja sitä voidaan korottaa tilanteissa, joissa on erityinen riski (esimerkiksi vaikeuksissa olevan yrityksen kohdalla tai pankkien yleensä vaatimien vakuuksien puuttuessa). Korotus voi tällöin olla 400 peruspistettä tai enemmän. Viitekorkoja koskevassa vuoden 1997 tiedonannossa ei selvennetä, saako eri riskien huomioonottamiseksi käytettyjä riskipreemioita kumuloida. Kumulointia ei ole suljettu pois, mutta komission on päätöksessään perusteltava eri riskipreemioiden kumuloimiseksi käyttämänsä menetelmä ja sitä varten tukeuduttava rahoitusmarkkinoilla sovellettuihin menetelmiin (20).

| (135) | Deloitte & Touche Wirtschaftsprüfungsgesellschaft GmbH teki vuonna 2004 selvityksen Euroopan komission kilpailupääosastolle, jäljempänä ’selvitys’. Selvityksessä (21) havaittiin empiiristen tutkimusten perusteella mm. riskipreemioita, joita markkinoilla käytettiin eri riskiluokkiin kuuluville yrityksille ja erilaisin vakuuksin toteutetuissa liiketoimissa. Selvityksestä käy yksiselitteisesti ilmi, että erilaisten riskinäkökohtien yhdistäminen (lainanottajan luottokelpoisuus, vakuudet) heijastuu peruskorkoon erilaisina preemioina. |
| --- | --- |

(135)

Deloitte & Touche Wirtschaftsprüfungsgesellschaft GmbH teki vuonna 2004 selvityksen Euroopan komission kilpailupääosastolle, jäljempänä ’selvitys’. Selvityksessä (21) havaittiin empiiristen tutkimusten perusteella mm. riskipreemioita, joita markkinoilla käytettiin eri riskiluokkiin kuuluville yrityksille ja erilaisin vakuuksin toteutetuissa liiketoimissa. Selvityksestä käy yksiselitteisesti ilmi, että erilaisten riskinäkökohtien yhdistäminen (lainanottajan luottokelpoisuus, vakuudet) heijastuu peruskorkoon erilaisina preemioina.

| (136) | Selvityksen pohjalta komissio kehitti edelleen lähestymistapaansa lainojen tukiosuuden laskemiseen tiedonannossaan viite- ja diskonttokorkojen määrittämisessä sovellettavan menetelmän tarkistamisesta (22) (jäljempänä ’viitekorkoja koskeva vuoden 2008 tiedonanto’). Viitekorkoja koskevassa vuoden 2008 tiedonannossa heijastuu selvityksessä noudatettu lähestymistapa: Peruskorkoon sovelletaan preemiota yrityksen luottokelpoisuuden ja vakuuksien mukaan. |
| --- | --- |

(136)

Selvityksen pohjalta komissio kehitti edelleen lähestymistapaansa lainojen tukiosuuden laskemiseen tiedonannossaan viite- ja diskonttokorkojen määrittämisessä sovellettavan menetelmän tarkistamisesta (22) (jäljempänä ’viitekorkoja koskeva vuoden 2008 tiedonanto’). Viitekorkoja koskevassa vuoden 2008 tiedonannossa heijastuu selvityksessä noudatettu lähestymistapa: Peruskorkoon sovelletaan preemiota yrityksen luottokelpoisuuden ja vakuuksien mukaan.

| (137) | Lisäksi komissio katsoo, että arvioitavina olevien toimenpiteiden tukiosuuden laskenta on yhteydessä tuen käsitteeseen. Tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan on selvää, että kysymykseen siitä, onko jokin tuki perussopimuksessa tarkoitettua valtiontukea, on vastattava objektiivisten seikkojen perusteella, jotka on arvioitava ajankohtana, jolloin komissio tekee päätöksensä (23). |
| --- | --- |

(137)

Lisäksi komissio katsoo, että arvioitavina olevien toimenpiteiden tukiosuuden laskenta on yhteydessä tuen käsitteeseen. Tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan on selvää, että kysymykseen siitä, onko jokin tuki perussopimuksessa tarkoitettua valtiontukea, on vastattava objektiivisten seikkojen perusteella, jotka on arvioitava ajankohtana, jolloin komissio tekee päätöksensä (23).

| (138) | Näin ollen komissio katsoo, että viitekorkoja koskeva vuoden 2008 tiedonanto on asianmukainen perusta tukiosuuden laskemiselle. Sen vuoksi käsiteltävinä olevien toimenpiteiden tukiosuus lasketaan seuraavassa tämän tiedonannon pohjalta. |
| --- | --- |

(138)

Näin ollen komissio katsoo, että viitekorkoja koskeva vuoden 2008 tiedonanto on asianmukainen perusta tukiosuuden laskemiselle. Sen vuoksi käsiteltävinä olevien toimenpiteiden tukiosuus lasketaan seuraavassa tämän tiedonannon pohjalta.

| (139) | Komissio katsoo, että äänettömän osakkuuden tukiosuus on sen korvauksen, jonka Bike Systems olisi joutunut maksamaan äänettömästä osakkuudesta vapailla markkinoilla, ja tosiasiallisesti maksetun korvauksen välinen erotus. Koska Bike Systems oli äänettömän osakkuuden toteutuksen aikaan vaikeuksissa ja osakkuuteen liittyi sen vuoksi suuri riski, tuen osuus äänettömässä osakkuudessa voidaan katsoa 100 prosentiksi, sillä markkinataloussijoittaja ei mahdollisesti olisi lainkaan toteuttanut tämänkaltaista osakkuutta (24). |
| --- | --- |

(139)

Komissio katsoo, että äänettömän osakkuuden tukiosuus on sen korvauksen, jonka Bike Systems olisi joutunut maksamaan äänettömästä osakkuudesta vapailla markkinoilla, ja tosiasiallisesti maksetun korvauksen välinen erotus. Koska Bike Systems oli äänettömän osakkuuden toteutuksen aikaan vaikeuksissa ja osakkuuteen liittyi sen vuoksi suuri riski, tuen osuus äänettömässä osakkuudessa voidaan katsoa 100 prosentiksi, sillä markkinataloussijoittaja ei mahdollisesti olisi lainkaan toteuttanut tämänkaltaista osakkuutta (24).

| (140) | Komission mielestä äänetön osakkuus ei ole laina, mutta sitä voidaan verrata lainaan, johon liittyy erityisen suuri riski, sillä se on maksukyvyttömyystilanteessa etuoikeudeltaan huonompi kuin kaikki muut saatavat, myös etuoikeusasemaltaan heikommassa asemassa olevat lainat. |
| --- | --- |

(140)

Komission mielestä äänetön osakkuus ei ole laina, mutta sitä voidaan verrata lainaan, johon liittyy erityisen suuri riski, sillä se on maksukyvyttömyystilanteessa etuoikeudeltaan huonompi kuin kaikki muut saatavat, myös etuoikeusasemaltaan heikommassa asemassa olevat lainat.

| (141) | Kuten johdanto-osan 92 kappaleessa todetaan, äskettäin maksukyvyttömyysmenettelystä selviytyneen Bike Systemsin tilanteen on komission mielestä katsottava olleen epävakaa. Sen tulevaisuudennäkymät olivat epävarmat, sillä siinä toteutettiin vain suppea rakenneuudistus. Kuten mainitussa johdanto-osan kappaleessa todetaan, yritys on sen vuoksi katsottava vaikeuksissa olevaksi yritykseksi. Äänettömälle osakkuudelle ei myöskään annettu lainkaan vakuuksia, mikä lisäsi tappioriskiä. Tämän vuoksi komissio katsoo, että takaus on katsottava viitekorkoja koskevassa vuoden 2008 tiedonannossa tarkoitetuksi liiketoimeksi, jolla on heikot vakuudet. Vakuuksien puuttumisen lisäksi äänetön osakkuus on maksukyvyttömyystilanteessa etuoikeudeltaan kaikkia muita lainoja huonompi, mikä kasvattaa tappioriskiä entisestään. Komission näkemyksen mukaan viimeksi mainittua seikkaa on pidettävä lisäriskinä riittävien vakuuksien puuttumisen ohella, sillä vakuuksien heikkous lisää riskiä, että lainanottajan päätyessä maksukyvyttömyyteen velkojan saamisia ei voida hoitaa suoraan vakuuksia rahaksi muuttamalla. Vaateen etuoikeudeltaan heikompi asema taas merkitsee sitä, että maksukyvyttömyystilanteessa tällaisen velkojan vaateet hoidetaan vasta muiden velkojien jälkeen eikä se sen vuoksi todennäköisesti saa mitään takaisin. |
| --- | --- |

(141)

Kuten johdanto-osan 92 kappaleessa todetaan, äskettäin maksukyvyttömyysmenettelystä selviytyneen Bike Systemsin tilanteen on komission mielestä katsottava olleen epävakaa. Sen tulevaisuudennäkymät olivat epävarmat, sillä siinä toteutettiin vain suppea rakenneuudistus. Kuten mainitussa johdanto-osan kappaleessa todetaan, yritys on sen vuoksi katsottava vaikeuksissa olevaksi yritykseksi. Äänettömälle osakkuudelle ei myöskään annettu lainkaan vakuuksia, mikä lisäsi tappioriskiä. Tämän vuoksi komissio katsoo, että takaus on katsottava viitekorkoja koskevassa vuoden 2008 tiedonannossa tarkoitetuksi liiketoimeksi, jolla on heikot vakuudet. Vakuuksien puuttumisen lisäksi äänetön osakkuus on maksukyvyttömyystilanteessa etuoikeudeltaan kaikkia muita lainoja huonompi, mikä kasvattaa tappioriskiä entisestään. Komission näkemyksen mukaan viimeksi mainittua seikkaa on pidettävä lisäriskinä riittävien vakuuksien puuttumisen ohella, sillä vakuuksien heikkous lisää riskiä, että lainanottajan päätyessä maksukyvyttömyyteen velkojan saamisia ei voida hoitaa suoraan vakuuksia rahaksi muuttamalla. Vaateen etuoikeudeltaan heikompi asema taas merkitsee sitä, että maksukyvyttömyystilanteessa tällaisen velkojan vaateet hoidetaan vasta muiden velkojien jälkeen eikä se sen vuoksi todennäköisesti saa mitään takaisin.

| (142) | Komission näkemyksen mukaan Bike Systemsille on annettava luottoluokitus ”huono”, koska toimenpiteen myöntämisen aikaan se oli vaikeuksissa. Viitekorkoja koskevassa vuoden 2008 tiedonannossa määritetään, että tämän luottoluokituksen saaneisiin yrityksiin, joiden vakuustaso on heikko, voi olla tarpeen soveltaa jopa 1 000 peruspisteen marginaalia, jotta tuen olemassaolo voidaan sulkea pois. Komissio katsoo, että vakuuksien puuttumisen ja äänettömän osakkuuden alhaisen etuoikeusaseman johdosta 1 000 peruspisteen marginaali on perusteltu. |
| --- | --- |

(142)

Komission näkemyksen mukaan Bike Systemsille on annettava luottoluokitus ”huono”, koska toimenpiteen myöntämisen aikaan se oli vaikeuksissa. Viitekorkoja koskevassa vuoden 2008 tiedonannossa määritetään, että tämän luottoluokituksen saaneisiin yrityksiin, joiden vakuustaso on heikko, voi olla tarpeen soveltaa jopa 1 000 peruspisteen marginaalia, jotta tuen olemassaolo voidaan sulkea pois. Komissio katsoo, että vakuuksien puuttumisen ja äänettömän osakkuuden alhaisen etuoikeusaseman johdosta 1 000 peruspisteen marginaali on perusteltu.

| (143) | Tästä seuraa, että äänettömän osakkuuden tukiosuus on 1 000 peruspisteellä lisätyn viitekoron ja äänettömästä osakkuudesta maksetun korvauksen välinen erotus. |
| --- | --- |

(143)

Tästä seuraa, että äänettömän osakkuuden tukiosuus on 1 000 peruspisteellä lisätyn viitekoron ja äänettömästä osakkuudesta maksetun korvauksen välinen erotus.

| (144) | Lisäksi komissio katsoo, että muuttuva 3,5 prosentin korvaus voidaan ottaa tukiosuuden laskennassa huomioon vain osittain, sillä se riippuu siitä, tuottaako yritys voittoa. Yrityksen tilanne oli kuitenkin heikko ja sen tuottonäkymät epävarmat. Komission mielestä onkin kohtuullista, että muuttuvasta korvauksesta otetaan huomioon vain puolet eli 1,75 prosentin osuus. Tukiosuuden laskennassa käytettävänä tosiasiallisena korvauksena olisi tämän mukaisesti otettava huomioon 8,75 prosentin kiinteä korko ja puolet muuttuvasta 3,5 prosentin korvauksesta eli yhteensä 10,5 prosentin kokonaiskorvaus. Tukiosuus vastaa siis 1 000 peruspisteellä korotetun viitekoron ja 10,5 prosentin korvauksen erotusta. |
| --- | --- |

(144)

Lisäksi komissio katsoo, että muuttuva 3,5 prosentin korvaus voidaan ottaa tukiosuuden laskennassa huomioon vain osittain, sillä se riippuu siitä, tuottaako yritys voittoa. Yrityksen tilanne oli kuitenkin heikko ja sen tuottonäkymät epävarmat. Komission mielestä onkin kohtuullista, että muuttuvasta korvauksesta otetaan huomioon vain puolet eli 1,75 prosentin osuus. Tukiosuuden laskennassa käytettävänä tosiasiallisena korvauksena olisi tämän mukaisesti otettava huomioon 8,75 prosentin kiinteä korko ja puolet muuttuvasta 3,5 prosentin korvauksesta eli yhteensä 10,5 prosentin kokonaiskorvaus. Tukiosuus vastaa siis 1 000 peruspisteellä korotetun viitekoron ja 10,5 prosentin korvauksen erotusta.

| (145) | Toimenpiteet 2 ja 3 muodostavien takausten ansiosta Sachsen Zweirad GmbH ja Biria GmbH saivat lainaa rahoitusmarkkinoilla yleensä tarjottavia ehtoja edullisemmin ehdoin. Toimenpiteen 2 muodostavaan takaukseen ja toimenpiteen 3 muodostavaan takaukseen sisältyvä tukiosuus vastaa erotusta sen koron välillä, jonka Sachsen Zweirad GmbH ja Biria GmbH olisivat joutuneet maksamaan markkinaehtoisesta lainasta (eli takauksettomasta lainasta), ja sen koron välillä, jolla taattu laina todellisuudessa myönnettiin. Erotus vastannee preemiota, jonka markkinataloussijoittaja olisi vaatinut näille takauksille. Koska Sachsen Zweirad GmbH ja Biria GmbH olivat takauksien ja niitä vastaavien lainojen myöntämisen aikaan vaikeuksissa, tuen osuus takauksista saattaa olla jopa 100 prosenttia, sillä yksikään lainanantaja ei olisi myöntänyt lainoja ilman takausta (25). |
| --- | --- |

(145)

Toimenpiteet 2 ja 3 muodostavien takausten ansiosta Sachsen Zweirad GmbH ja Biria GmbH saivat lainaa rahoitusmarkkinoilla yleensä tarjottavia ehtoja edullisemmin ehdoin. Toimenpiteen 2 muodostavaan takaukseen ja toimenpiteen 3 muodostavaan takaukseen sisältyvä tukiosuus vastaa erotusta sen koron välillä, jonka Sachsen Zweirad GmbH ja Biria GmbH olisivat joutuneet maksamaan markkinaehtoisesta lainasta (eli takauksettomasta lainasta), ja sen koron välillä, jolla taattu laina todellisuudessa myönnettiin. Erotus vastannee preemiota, jonka markkinataloussijoittaja olisi vaatinut näille takauksille. Koska Sachsen Zweirad GmbH ja Biria GmbH olivat takauksien ja niitä vastaavien lainojen myöntämisen aikaan vaikeuksissa, tuen osuus takauksista saattaa olla jopa 100 prosenttia, sillä yksikään lainanantaja ei olisi myöntänyt lainoja ilman takausta (25).

| (146) | Komission mielestä Sachsen Zweirad GmbH:lle myönnettyyn lainaan ja takaukseen liittyi erityisen pienten vakuuksien vuoksi tavanomaista suurempi riski. Sachsen Zweirad GmbH:lle myönnetyn lainan vakuutena oli vain konserniin kuuluvien yritysten omavelkainen takaus. Tällaisen takauksen taloudellinen arvo on erittäin pieni. Tämän vuoksi komissio katsoo, että takaus on katsottava viitekorkoja koskevassa vuoden 2008 tiedonannossa tarkoitetuksi liiketoimeksi, jolla on heikot vakuudet. |
| --- | --- |

(146)

Komission mielestä Sachsen Zweirad GmbH:lle myönnettyyn lainaan ja takaukseen liittyi erityisen pienten vakuuksien vuoksi tavanomaista suurempi riski. Sachsen Zweirad GmbH:lle myönnetyn lainan vakuutena oli vain konserniin kuuluvien yritysten omavelkainen takaus. Tällaisen takauksen taloudellinen arvo on erittäin pieni. Tämän vuoksi komissio katsoo, että takaus on katsottava viitekorkoja koskevassa vuoden 2008 tiedonannossa tarkoitetuksi liiketoimeksi, jolla on heikot vakuudet.

| (147) | Biria GmbH:lle myönnetyn lainan ja takauksen vakuuksien taloudellinen arvo oli suurempi kuin Sachsen Zweirad GmbH:lle myönnetyn takauksen tapauksessa. Vakuudet olivat kuitenkin edelleen pienemmät kuin yleensä vaaditaan. Biria GmbH:n takauksen vakuutena on 15 miljoonan euron ensisijainen kiinnitysluotto Bike Systemsin omaisuuteen. Kiinnitysluotto on kuitenkin toiseen 2 miljoonan euron lainaan verrattuna etuoikeusasemaltaan heikompi. Tämä ensisijainen kiinnitysluotto kattoi näin ollen ainoastaan hiukan yli 50 prosenttia lainan kokonaissummasta. Kiinnitysluoton asianmukaisen likvidaatioarvon suuruudesta ei ole kuitenkaan mitään viitteitä. Muiden vakuuksien (kiinnitysluotot, saatavien siirto, konserniin kuuluvien yritysten omistuksessa olevien tavaroiden omistuksenpidätys ja Biria GmbH:n omistajien omavelkainen takaus) arvo oli vähäinen. Asetetuista vakuuksista huolimatta takaus on komission näkemyksen mukaan katsottava viitekorkoja koskevassa vuoden 2008 tiedonannossa tarkoitetuksi liiketoimeksi, jolla on heikot vakuudet. |
| --- | --- |

(147)

Biria GmbH:lle myönnetyn lainan ja takauksen vakuuksien taloudellinen arvo oli suurempi kuin Sachsen Zweirad GmbH:lle myönnetyn takauksen tapauksessa. Vakuudet olivat kuitenkin edelleen pienemmät kuin yleensä vaaditaan. Biria GmbH:n takauksen vakuutena on 15 miljoonan euron ensisijainen kiinnitysluotto Bike Systemsin omaisuuteen. Kiinnitysluotto on kuitenkin toiseen 2 miljoonan euron lainaan verrattuna etuoikeusasemaltaan heikompi. Tämä ensisijainen kiinnitysluotto kattoi näin ollen ainoastaan hiukan yli 50 prosenttia lainan kokonaissummasta. Kiinnitysluoton asianmukaisen likvidaatioarvon suuruudesta ei ole kuitenkaan mitään viitteitä. Muiden vakuuksien (kiinnitysluotot, saatavien siirto, konserniin kuuluvien yritysten omistuksessa olevien tavaroiden omistuksenpidätys ja Biria GmbH:n omistajien omavelkainen takaus) arvo oli vähäinen. Asetetuista vakuuksista huolimatta takaus on komission näkemyksen mukaan katsottava viitekorkoja koskevassa vuoden 2008 tiedonannossa tarkoitetuksi liiketoimeksi, jolla on heikot vakuudet.

| (148) | Kuten edellä esitettiin, Biria GmbH ja Sachsen Zweirad GmbH olivat takauksien myöntämisaikaan vaikeuksissa, joten niiden luottokelpoisuudeksi on määriteltävä ”huono”. Jotta voitaisiin sulkea pois se mahdollisuus, että tähän luottokelpoisuusluokkaan kuuluvan yrityksen kohdalla on kyse valtiontuesta, viitekorkoja koskevan vuoden 2008 tiedonannon mukaan vakuuksien ollessa heikkoja marginaali voi olla jopa 1 000 peruspistettä. Komission näkemyksen mukaan Sachsen Zweirad GmbH:n osalta on vähäisten vakuuksien vuoksi perusteltua soveltaa 800 peruspisteen marginaalia. Biria GmbH:lla oli hiukan paremmat vakuudet. Tämän vuoksi sen osalta on perusteltua soveltaa 700 peruspisteen marginaalia. Se, että kumpaankin yritykseen sovelletaan äänettömään osakkuuteen verrattuna matalampaa marginaalia, johtuu osakkuuden alhaisemmasta etuoikeusasemasta. |
| --- | --- |

(148)

Kuten edellä esitettiin, Biria GmbH ja Sachsen Zweirad GmbH olivat takauksien myöntämisaikaan vaikeuksissa, joten niiden luottokelpoisuudeksi on määriteltävä ”huono”. Jotta voitaisiin sulkea pois se mahdollisuus, että tähän luottokelpoisuusluokkaan kuuluvan yrityksen kohdalla on kyse valtiontuesta, viitekorkoja koskevan vuoden 2008 tiedonannon mukaan vakuuksien ollessa heikkoja marginaali voi olla jopa 1 000 peruspistettä. Komission näkemyksen mukaan Sachsen Zweirad GmbH:n osalta on vähäisten vakuuksien vuoksi perusteltua soveltaa 800 peruspisteen marginaalia. Biria GmbH:lla oli hiukan paremmat vakuudet. Tämän vuoksi sen osalta on perusteltua soveltaa 700 peruspisteen marginaalia. Se, että kumpaankin yritykseen sovelletaan äänettömään osakkuuteen verrattuna matalampaa marginaalia, johtuu osakkuuden alhaisemmasta etuoikeusasemasta.

| (149) | Sachsen Zweirad GmbH:lle myönnetyn takauksen (toimenpide 2) tukiosuus on 800 peruspisteellä lisätyn viitekoron ja taatun lainan kokonaisrahoituskustannusten (lainan korko, johon on lisätty mahdolliset takauksesta perityt preemiot) välinen erotus. |
| --- | --- |

(149)

Sachsen Zweirad GmbH:lle myönnetyn takauksen (toimenpide 2) tukiosuus on 800 peruspisteellä lisätyn viitekoron ja taatun lainan kokonaisrahoituskustannusten (lainan korko, johon on lisätty mahdolliset takauksesta perityt preemiot) välinen erotus.

| (150) | Biria GmbH:lle myönnetyn takauksen (toimenpide 3) tukiosuus on vastaavasti 700 peruspisteellä lisätyn viitekoron ja taatun lainan kokonaisrahoituskustannusten (lainan korko, johon on lisätty mahdolliset takauksesta perityt preemiot) välinen erotus. |
| --- | --- |

(150)

Biria GmbH:lle myönnetyn takauksen (toimenpide 3) tukiosuus on vastaavasti 700 peruspisteellä lisätyn viitekoron ja taatun lainan kokonaisrahoituskustannusten (lainan korko, johon on lisätty mahdolliset takauksesta perityt preemiot) välinen erotus.

6.6   SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaiset poikkeukset

| (151) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 ja 3 kohdassa määrätään poikkeuksista kyseisen artiklan 1 kohdan mukaiseen yleiseen tukikieltoon. |
| --- | --- |

(151)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 ja 3 kohdassa määrätään poikkeuksista kyseisen artiklan 1 kohdan mukaiseen yleiseen tukikieltoon.

| (152) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 kohdan mukaisia poikkeuksia ei voida soveltaa tähän asiaan, sillä kyse ei ole yksittäisille kuluttajille myönnettävästä sosiaalisesta tuesta, luonnonmullistusten tai muiden poikkeuksellisten tapahtumien aiheuttaman vahingon korvaamiseksi myönnettävästä tuesta eikä tuesta talouden tukemiseen Saksan liittotasavallan alueilla, joihin Saksan jako on vaikuttanut. |
| --- | --- |

(152)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 kohdan mukaisia poikkeuksia ei voida soveltaa tähän asiaan, sillä kyse ei ole yksittäisille kuluttajille myönnettävästä sosiaalisesta tuesta, luonnonmullistusten tai muiden poikkeuksellisten tapahtumien aiheuttaman vahingon korvaamiseksi myönnettävästä tuesta eikä tuesta talouden tukemiseen Saksan liittotasavallan alueilla, joihin Saksan jako on vaikuttanut.

| (153) | Myöskään SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b ja d alakohdan poikkeuksia ei voida soveltaa. Ne liittyvät yhteistä etua koskevien tärkeiden hankkeiden sekä kulttuurin ja kulttuuriperinnön edistämiseen. |
| --- | --- |

(153)

Myöskään SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b ja d alakohdan poikkeuksia ei voida soveltaa. Ne liittyvät yhteistä etua koskevien tärkeiden hankkeiden sekä kulttuurin ja kulttuuriperinnön edistämiseen.

| (154) | Jäljelle jäävät siten SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a ja c alakohdassa ja niihin perustuvissa yhteisön suuntaviivoissa määrätyt poikkeukset. |
| --- | --- |

(154)

Jäljelle jäävät siten SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a ja c alakohdassa ja niihin perustuvissa yhteisön suuntaviivoissa määrätyt poikkeukset.

| (155) | Komissio toteaa aluksi, että Bike Systemsin kotipaikka on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisella tukialueella, joka on oikeutettu aluetukiin. Huolimatta epäilyistä, joita komissio esitti muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisen yhteydessä, Saksa ei ole toimittanut mitään tietoja, joista voitaisiin päätellä, että alueellisia valtiontukia koskevissa suuntaviivoissa (26) aluetukien myöntämiselle asetetut edellytykset täyttyvät. |
| --- | --- |

(155)

Komissio toteaa aluksi, että Bike Systemsin kotipaikka on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisella tukialueella, joka on oikeutettu aluetukiin. Huolimatta epäilyistä, joita komissio esitti muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisen yhteydessä, Saksa ei ole toimittanut mitään tietoja, joista voitaisiin päätellä, että alueellisia valtiontukia koskevissa suuntaviivoissa (26) aluetukien myöntämiselle asetetut edellytykset täyttyvät.

| (156) | Myös yhteisön suuntaviivat sisältävät poikkeusmääräyksiä. Koska tuki myönnettiin maaliskuussa 2001, siihen sovelletaan pelastamis- ja rakenneuudistustuen vuoden 1999 suuntaviivoja. Komission hallussa ei ole tietoja, joiden perusteella tuen voitaisiin näiden suuntaviivojen perusteella katsoa olevan SEUT-sopimuksen mukainen. Pelastamis- ja rakenneuudistustuen vuoden 1999 suuntaviivoissa asetetaan rakenneuudistustuen myöntämisen ehdoksi toteuttamiskelpoisen rakenneuudistussuunnitelman noudattaminen siten, että vältetään kohtuuttomia kilpailunvääristymiä ja tuet rajataan vähimmäismäärään. Huolimatta epäilyistä, joita komissio esitti menettelyn aloittamisen yhteydessä, Saksa ei ole toimittanut sille mitään tietoja, joiden perusteella näiden ehtojen voitaisiin todeta täyttyvän. Komissio katsoo sen vuoksi, että pelastamis- ja rakenneuudistustuen vuoden 1999 suuntaviivoissa asetetut edellytykset eivät täyty. |
| --- | --- |

(156)

Myös yhteisön suuntaviivat sisältävät poikkeusmääräyksiä. Koska tuki myönnettiin maaliskuussa 2001, siihen sovelletaan pelastamis- ja rakenneuudistustuen vuoden 1999 suuntaviivoja. Komission hallussa ei ole tietoja, joiden perusteella tuen voitaisiin näiden suuntaviivojen perusteella katsoa olevan SEUT-sopimuksen mukainen. Pelastamis- ja rakenneuudistustuen vuoden 1999 suuntaviivoissa asetetaan rakenneuudistustuen myöntämisen ehdoksi toteuttamiskelpoisen rakenneuudistussuunnitelman noudattaminen siten, että vältetään kohtuuttomia kilpailunvääristymiä ja tuet rajataan vähimmäismäärään. Huolimatta epäilyistä, joita komissio esitti menettelyn aloittamisen yhteydessä, Saksa ei ole toimittanut sille mitään tietoja, joiden perusteella näiden ehtojen voitaisiin todeta täyttyvän. Komissio katsoo sen vuoksi, että pelastamis- ja rakenneuudistustuen vuoden 1999 suuntaviivoissa asetetut edellytykset eivät täyty.

| (157) | Tarkasteltavana olevaan toimenpiteeseen ei voida soveltaa myöskään muita suuntaviivoja ja asetuksia, jotka koskevat muun muassa tutkimuksen ja kehittämisen tukia, ympäristönsuojelun tukia, tukia pienille ja keskisuurille yrityksille sekä tukia työllisyyden, koulutuksen ja riskipääoman alalla. Koska toimenpiteellä ei ole yhteisen edun mukaisia tavoitteita, se katsotaan SEUT-sopimuksen vastaiseksi toimintatueksi. |
| --- | --- |

(157)

Tarkasteltavana olevaan toimenpiteeseen ei voida soveltaa myöskään muita suuntaviivoja ja asetuksia, jotka koskevat muun muassa tutkimuksen ja kehittämisen tukia, ympäristönsuojelun tukia, tukia pienille ja keskisuurille yrityksille sekä tukia työllisyyden, koulutuksen ja riskipääoman alalla. Koska toimenpiteellä ei ole yhteisen edun mukaisia tavoitteita, se katsotaan SEUT-sopimuksen vastaiseksi toimintatueksi.

| (158) | Komissio toteaa, että Sachsen Zweirad GmbH:n ja Biria GmbH:n kotipaikka sijaitsee SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisella tukialueella. Kyseisen alakohdan mukaisia poikkeuksia ja SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisia poikkeuksia ei kuitenkaan voida soveltaa niihin, sillä Sachsen Zweirad GmbH ja Biria GmbH olivat vaikeuksissa eikä tukitoimenpiteitä ollut tarkoitettu taloudellisen kehityksen edistämiseen tietyllä alueella. |
| --- | --- |

(158)

Komissio toteaa, että Sachsen Zweirad GmbH:n ja Biria GmbH:n kotipaikka sijaitsee SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisella tukialueella. Kyseisen alakohdan mukaisia poikkeuksia ja SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisia poikkeuksia ei kuitenkaan voida soveltaa niihin, sillä Sachsen Zweirad GmbH ja Biria GmbH olivat vaikeuksissa eikä tukitoimenpiteitä ollut tarkoitettu taloudellisen kehityksen edistämiseen tietyllä alueella.

| (159) | Komissio tulee siihen tulokseen, että tähän asiaan voidaan soveltaa ainoastaan valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annettuja yhteisön suuntaviivoja. Koska tuki myönnettiin maaliskuussa ja joulukuussa 2003, siihen sovelletaan pelastamis- ja rakenneuudistustuen vuoden 1999 suuntaviivoja. |
| --- | --- |

(159)

Komissio tulee siihen tulokseen, että tähän asiaan voidaan soveltaa ainoastaan valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annettuja yhteisön suuntaviivoja. Koska tuki myönnettiin maaliskuussa ja joulukuussa 2003, siihen sovelletaan pelastamis- ja rakenneuudistustuen vuoden 1999 suuntaviivoja.

| (160) | Tuen myöntäminen edellyttää, että tuensaaja toteuttaa rakenneuudistussuunnitelman, jonka kesto on mahdollisimman lyhyt ja jolla yrityksen pitkän aikavälin kannattavuus voidaan palauttaa kohtuullisen ajan kuluessa yrityksen tulevia toimintaedellytyksiä koskevien realististen olettamusten perusteella. Huolimatta epäilyistä, joita komissio esitti menettelyn aloittamisen aikaan, Saksa ei ole toimittanut mitään tietoja, jotka osoittaisivat, että takausten myöntäminen perustui toteuttamiskelpoiseen rakenneuudistussuunnitelmaan, joka olisi mahdollistanut konsernin toiminnan muuttumisen jälleen kannattavaksi. |
| --- | --- |

(160)

Tuen myöntäminen edellyttää, että tuensaaja toteuttaa rakenneuudistussuunnitelman, jonka kesto on mahdollisimman lyhyt ja jolla yrityksen pitkän aikavälin kannattavuus voidaan palauttaa kohtuullisen ajan kuluessa yrityksen tulevia toimintaedellytyksiä koskevien realististen olettamusten perusteella. Huolimatta epäilyistä, joita komissio esitti menettelyn aloittamisen aikaan, Saksa ei ole toimittanut mitään tietoja, jotka osoittaisivat, että takausten myöntäminen perustui toteuttamiskelpoiseen rakenneuudistussuunnitelmaan, joka olisi mahdollistanut konsernin toiminnan muuttumisen jälleen kannattavaksi.

| (161) | Lisäksi tukien haitalliset vaikutukset kilpailijoihin on pyrittävä poistamaan mahdollisimman laajasti. Tämä merkitsee useimmiten sitä, että rakenneuudistuksen toteuttamisen jälkeen yritysten osuutta merkityksellisillä markkinoilla rajoitetaan. Komissiolla ei ole hallussaan tietoja merkityksellisistä markkinoista eikä Biria-konsernin osuudesta merkityksellisillä markkinoilla. Sillä ei ole myöskään tietoja yrityksen markkinaosuutta rajoittavista tasoitustoimenpiteistä. Näyttää päinvastoin siltä, että Biria-konserni on kasvattanut markkinaosuuttaan hankkimalla vuonna 2001 omistukseensa Checker Pigin ja Bike Systemsin. |
| --- | --- |

(161)

Lisäksi tukien haitalliset vaikutukset kilpailijoihin on pyrittävä poistamaan mahdollisimman laajasti. Tämä merkitsee useimmiten sitä, että rakenneuudistuksen toteuttamisen jälkeen yritysten osuutta merkityksellisillä markkinoilla rajoitetaan. Komissiolla ei ole hallussaan tietoja merkityksellisistä markkinoista eikä Biria-konsernin osuudesta merkityksellisillä markkinoilla. Sillä ei ole myöskään tietoja yrityksen markkinaosuutta rajoittavista tasoitustoimenpiteistä. Näyttää päinvastoin siltä, että Biria-konserni on kasvattanut markkinaosuuttaan hankkimalla vuonna 2001 omistukseensa Checker Pigin ja Bike Systemsin.

| (162) | Tuen määrä on pelastamis- ja rakenneuudistustuen vuoden 1999 suuntaviivojen mukaan rajattava rakenneuudistuksen kannalta välttämättömään vähimmäismäärään, kun otetaan huomioon yrityksen ja sen osakkaiden käytettävissä olevat taloudelliset resurssit. Tuensaajan odotetaan lisäksi osallistuvan rakenneuudistussuunnitelmaan merkittävällä määrällä omia varojaan tai markkinaehtoisella ulkoisella rahoituksella. Koska tukea ei myönnetty rakenneuudistussuunnitelman perusteella, komissiolla ei ole mitään tietoa tuensaajan rahoitusosuudesta eikä siitä, rajattiinko tuki välttämättömään vähimmäismäärään. |
| --- | --- |

(162)

Tuen määrä on pelastamis- ja rakenneuudistustuen vuoden 1999 suuntaviivojen mukaan rajattava rakenneuudistuksen kannalta välttämättömään vähimmäismäärään, kun otetaan huomioon yrityksen ja sen osakkaiden käytettävissä olevat taloudelliset resurssit. Tuensaajan odotetaan lisäksi osallistuvan rakenneuudistussuunnitelmaan merkittävällä määrällä omia varojaan tai markkinaehtoisella ulkoisella rahoituksella. Koska tukea ei myönnetty rakenneuudistussuunnitelman perusteella, komissiolla ei ole mitään tietoa tuensaajan rahoitusosuudesta eikä siitä, rajattiinko tuki välttämättömään vähimmäismäärään.

| (163) | Pelastamis- ja rakenneuudistustuen vuoden 1999 suuntaviivojen mukaan rakenneuudistustukia voidaan myöntää vain kerran. Jos kyseinen yritys on saanut jo aiemmin rakenneuudistustukea ja rakenneuudistuksen päättymisestä on kulunut alle kymmenen vuotta, komissio sallii yleensä uuden rakenneuudistustuen myöntämisen vain poikkeuksellisten ja odottamattomien seikkojen perusteella. |
| --- | --- |

(163)

Pelastamis- ja rakenneuudistustuen vuoden 1999 suuntaviivojen mukaan rakenneuudistustukia voidaan myöntää vain kerran. Jos kyseinen yritys on saanut jo aiemmin rakenneuudistustukea ja rakenneuudistuksen päättymisestä on kulunut alle kymmenen vuotta, komissio sallii yleensä uuden rakenneuudistustuen myöntämisen vain poikkeuksellisten ja odottamattomien seikkojen perusteella.

| (164) | Sachsen Zweirad GmbH sai huhtikuussa 1996 ja maaliskuussa 1998 julkisen osakkuuden muodossa yhteensä 1 278 200 euron rakenneuudistustuen, joka perustui hyväksyttyyn tukiohjelmaan. Koska Sachsen Zweirad GmbH:n rakenneuudistuksen päättymisestä on kulunut alle kymmenen vuotta eikä komission tiedossa ole poikkeuksellisia tai odottamattomia seikkoja, joiden perusteella tuen myöntäminen voitaisiin hyväksyä, takausten myöntämisessä ei ole noudatettu tuen ainutkertaisuuden periaatetta. |
| --- | --- |

(164)

Sachsen Zweirad GmbH sai huhtikuussa 1996 ja maaliskuussa 1998 julkisen osakkuuden muodossa yhteensä 1 278 200 euron rakenneuudistustuen, joka perustui hyväksyttyyn tukiohjelmaan. Koska Sachsen Zweirad GmbH:n rakenneuudistuksen päättymisestä on kulunut alle kymmenen vuotta eikä komission tiedossa ole poikkeuksellisia tai odottamattomia seikkoja, joiden perusteella tuen myöntäminen voitaisiin hyväksyä, takausten myöntämisessä ei ole noudatettu tuen ainutkertaisuuden periaatetta.

| (165) | Komissio katsoo sen vuoksi, että pelastamis- ja rakenneuudistustuen vuoden 1999 suuntaviivoissa asetetut edellytykset eivät täyty. |
| --- | --- |

(165)

Komissio katsoo sen vuoksi, että pelastamis- ja rakenneuudistustuen vuoden 1999 suuntaviivoissa asetetut edellytykset eivät täyty.

| (166) | Komission näkemyksen mukaan toimenpiteisiin 2 ja 3 ei voida soveltaa myöskään muita yhteisön suuntaviivoja eikä asetuksia, jotka koskevat muun muassa tutkimuksen ja kehittämisen tukia, ympäristönsuojelun tukia, pienille ja keskisuurille yrityksille myönnettäviä tukia sekä tukia työllisyyden ja koulutuksen tai riskipääoman alalle. Koska toimenpiteillä ei ole yhteisen edun mukaisia tavoitteita, ne katsotaan SEUT-sopimuksen vastaisiksi toimintatuiksi. |
| --- | --- |

(166)

Komission näkemyksen mukaan toimenpiteisiin 2 ja 3 ei voida soveltaa myöskään muita yhteisön suuntaviivoja eikä asetuksia, jotka koskevat muun muassa tutkimuksen ja kehittämisen tukia, ympäristönsuojelun tukia, pienille ja keskisuurille yrityksille myönnettäviä tukia sekä tukia työllisyyden ja koulutuksen tai riskipääoman alalle. Koska toimenpiteillä ei ole yhteisen edun mukaisia tavoitteita, ne katsotaan SEUT-sopimuksen vastaisiksi toimintatuiksi.

VII   PÄÄTELMÄ

| (167) | Komissio toteaa, että gbb:n 1 070 732 euron osakkuus Bike Systemsissä, Sachsen Zweirad GmbH:n 5,6 miljoonan euron lainalle myönnetty 80-prosenttinen takaus ja Biria GmbH:n (myöhemmin Biria AG) 24 875 000 euron lainalle myönnetty 80-prosenttinen takaus ovat valtiontukia, jotka eivät täytä sisämarkkinoille soveltuvuudelle asetettuja edellytyksiä. |
| --- | --- |

(167)

Komissio toteaa, että gbb:n 1 070 732 euron osakkuus Bike Systemsissä, Sachsen Zweirad GmbH:n 5,6 miljoonan euron lainalle myönnetty 80-prosenttinen takaus ja Biria GmbH:n (myöhemmin Biria AG) 24 875 000 euron lainalle myönnetty 80-prosenttinen takaus ovat valtiontukia, jotka eivät täytä sisämarkkinoille soveltuvuudelle asetettuja edellytyksiä.

| (168) | Asetuksen (EY) N:o 659/1999 14 artiklan 1 kohdan mukaisesti komissiolla on periaatteessa velvollisuus määrätä nämä sisämarkkinoille soveltumattomat tuet perittäviksi takaisin tuensaajalta, |
| --- | --- |

(168)

Asetuksen (EY) N:o 659/1999 14 artiklan 1 kohdan mukaisesti komissiolla on periaatteessa velvollisuus määrätä nämä sisämarkkinoille soveltumattomat tuet perittäviksi takaisin tuensaajalta,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Valtiontuki, jonka Saksa on myöntänyt Bike Systems GmbH & Co. Thüringer Zweiradwerk KG:n (nykyinen MB System), Sachsen Zweirad GmbH:n ja Biria GmbH:n (myöhemmin Biria AG, nykyinen MB Immobilien) hyväksi, ei sovellu sisämarkkinoille. Tuki kattaa seuraavat toimenpiteet:

| a) | Toimenpide 1: 2 070 732 euron äänetön osakkuus Bike Systems GmbH & Co. Thüringer Zweiradwerk KG:ssä (nykyinen MB System). Tukiosuus vastaa erotusta 1 000 peruspisteellä korotetun viitekoron ja äänettömästä osakkuudesta maksetun korvauksen (kiinteä osuus ja 50 prosenttia muuttuvasta korvauksesta) välillä. |
| --- | --- |

a)

Toimenpide 1: 2 070 732 euron äänetön osakkuus Bike Systems GmbH & Co. Thüringer Zweiradwerk KG:ssä (nykyinen MB System). Tukiosuus vastaa erotusta 1 000 peruspisteellä korotetun viitekoron ja äänettömästä osakkuudesta maksetun korvauksen (kiinteä osuus ja 50 prosenttia muuttuvasta korvauksesta) välillä.

| b) | Toimenpide 2: Sachsen Zweirad GmbH:n (myöhemmin Biria AG, nykyinen MB Immobilien) hyväksi myönnetty 4 480 000 euron takaus. Tukiosuus vastaa erotusta 800 peruspisteellä korotetun viitekoron ja kokonaisrahoituskustannusten (lainan korko sekä mahdolliset takauksesta perityt preemiot), joilla taattu laina myönnettiin, välillä. |
| --- | --- |

b)

Toimenpide 2: Sachsen Zweirad GmbH:n (myöhemmin Biria AG, nykyinen MB Immobilien) hyväksi myönnetty 4 480 000 euron takaus. Tukiosuus vastaa erotusta 800 peruspisteellä korotetun viitekoron ja kokonaisrahoituskustannusten (lainan korko sekä mahdolliset takauksesta perityt preemiot), joilla taattu laina myönnettiin, välillä.

| c) | Toimenpide 3: Biria GmbH:n (myöhemmin Biria AG, nykyinen MB Immobilien) hyväksi myönnetty 19 900 000 euron takaus. Tukiosuus vastaa erotusta 700 peruspisteellä korotetun viitekoron ja kokonaisrahoituskustannusten (lainan korko sekä mahdolliset takauksesta perityt preemiot), joilla taattu laina myönnettiin, välillä. |
| --- | --- |

c)

Toimenpide 3: Biria GmbH:n (myöhemmin Biria AG, nykyinen MB Immobilien) hyväksi myönnetty 19 900 000 euron takaus. Tukiosuus vastaa erotusta 700 peruspisteellä korotetun viitekoron ja kokonaisrahoituskustannusten (lainan korko sekä mahdolliset takauksesta perityt preemiot), joilla taattu laina myönnettiin, välillä.

2 artikla

1.   Saksan on perittävä 1 artiklassa tarkoitettu tuki takaisin tuensaajalta.

2.   Tuki on maksettava takaisin viipymättä kansallisen oikeuden mukaisten menettelyjen mukaisesti, jos niissä mahdollistetaan päätöksen välitön ja tehokas täytäntöönpano.

3.   Takaisinperittävästä tuesta on maksettava korkoa siitä alkaen, kun tuki on saatettu tuensaajan käyttöön, sen tosiasialliseen takaisinperintäajankohtaan asti.

4.   Korko lasketaan asetuksen (EY) N:o 794/2004 (27) V luvussa esitetyn koronlaskentatavan mukaisesti.

5.   Saksan on peruutettava kaikki 1 artiklassa tarkoitetun tuen maksamatta olevat maksut tämän päätöksen tiedoksiantamisesta alkaen.

3 artikla

1.   Edellä 1 artiklassa tarkoitettu tuki on perittävä takaisin välittömästi ja tehokkaasti.

2.   Saksan on varmistettava, että tämä päätös pannaan täytäntöön neljän kuukauden kuluessa sen tiedoksiantamisesta.

4 artikla

1.   Saksan on toimitettava kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta komissiolle seuraavat tiedot:

| a) | tuensaajalta takaisinperittävä kokonaismäärä (tuki ja siitä perittävä korko); |
| --- | --- |

a)

tuensaajalta takaisinperittävä kokonaismäärä (tuki ja siitä perittävä korko);

| b) | yksityiskohtainen kuvaus toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu tai joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi; |
| --- | --- |

b)

yksityiskohtainen kuvaus toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu tai joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi;

| c) | asiakirjat, jotka osoittavat, että tuensaaja on määrätty maksamaan tuki takaisin. |
| --- | --- |

c)

asiakirjat, jotka osoittavat, että tuensaaja on määrätty maksamaan tuki takaisin.

2.   Saksan on ilmoitettava komissiolle tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi toteutettavien kansallisten toimenpiteiden edistymisestä siihen saakka, kunnes 1 artiklassa tarkoitetun tuen takaisinperintä on saatettu loppuun. Saksan on annettava viipymättä komission pyynnöstä tiedot toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu tai joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi. Saksan on myös annettava yksityiskohtaiset tiedot tuensaajalta jo perityistä tukimääristä ja koroista.

5 artikla

Tämä päätös on osoitettu Saksan liittotasavallalle.

Tehty Brysselissä 14 päivänä joulukuuta 2010.

Komission puolesta

Joaquín ALMUNIA

Varapuheenjohtaja

---

(1)  Joulukuun 1 päivänä 2009 EY:n perustamissopimuksen 87 artiklasta tuli Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT-sopimuksen) 107 artikla ja perustamissopimuksen 88 artiklasta SEUT-sopimuksen 108 artikla. Kyseiset kaksi määräyskokonaisuutta ovat asiasisällöltään samanlaiset. Viittauksia SEUT-sopimuksen 107 ja 108 artiklaan on tässä päätöksessä pidettävä soveltuvin osin viittauksina perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklaan ja viittauksia unionin yleiseen tuomioistuimeen viittauksina ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimeen.

1

(2)  EUVL C 2, 5.1.2006, s. 14.

2

(3)  Katso alaviite 2.

3

(4)  EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1.

4

(5)  EUVL L 183, 13.7.2007, s. 27.

5

(6)  EYVL C 288, 9.10.1999, s. 2.

6

(7)  EYVL C 273, 9.9.1997, s. 3.

7

(8)  Alue oli jo toimenpiteen myöntämisen aikaan tukialue ja Saksan aluetukikartan (2007–2013) (EUVL C 295, 5.12.2006, s. 6) mukaan on sitä edelleen

8

(9)  Komission päätös K(2002) 1286, tehty 27.3.2002 – Anstaltslast und Gewährträgerhaftung, Saksa (EYVL C 146, 19.6.2002, s. 6).

9

(10)  N 73/1993 – Bürgschaftsrichtlinie des Freistaats Sachsen, SG (93) D/9273, 7.6.1993.

10

(11)  Ks. asia C-482/99, Ranska v. komissio (Stardust), tuomio 16.5.2002 (Kok. 2002, s. I-4397,32–43 kohta).

11

(12)  Katso alaviite 9. Päätöksessä todetaan, että Deutsche Ausgleichsbank on osa julkista hallintoa.

12

(13)  Katso alaviite 9 (s. 11, aiheellisen toimenpiteen a kohta).

13

(14)  Jos yritys kärsii tappioita, tätä korvausta ei makseta. Jos yritykselle aiheutuu tappioita tai voitto ei ole riittävä, muuttuva korvaus maksetaan seuraavana vuonna.

14

(15)  Tämän lisäksi Biria GmbH:n palveluksessa oli Saksan esittämien asiakirjojen mukaan 13 työntekijää vuonna 1999 ja 21 työntekijää vuonna 2000.

15

(16)  Koska äänettömän osakkuuden myyntiehdot määriteltiin sen myöntämisen yhteydessä, olisi emoyhtiön taloudellista tilannetta arvioitava takausilmoituksen tekohetken perusteella, vaikka ilmoitus olikin voimassa äänettömän osakkuuden koko keston ajan.

16

(17)  Voitonsiirto tytäryritys Sachsen Zweirad GmbH:sta (noin 2,4 miljoonaa Saksan markkaa vuonna 1999 ja 3,4 miljoonaa Saksan markkaa vuonna 2000).

17

(18)  Katso alaviite 10.

18

(19)  EUVL C 155, 20.6.2008, s. 10.

19

(20)  Ks. yhdistetyt asiat T-102/07 ja T-120/07, Freistaat Sachsen MB Immobilien Verwaltungs GmbH ja MB System GmbH v. komissio (218–222 kohta, ei vielä julkaistu oikeustapauskokoelmassa).

20

(21)  Deloitte & Touche GmbH:n selvitys, joka liittyy viitekorkojen ajan tasalle saattamiseen EU:n valtiontukivalvonnan yhteydessä, lokakuu 2004:

21

http://ec.europa.eu/competition/state_aid/studies_reports/full_report.pdf.

(22)  EUVL C 14, 19.1.2008, s. 6.

22

(23)  Ks. yhdistetyt asiat C-341/06 P ja C-342/06 P, Chronopost SA ja La Poste v. Union française de l’express (UFEX) ym. (Kok. 2008, s. I-4777,95 kohta).

23

(24)  Vrt. takauksia koskeva tiedonanto.

24

(25)  Katso alaviite 24.

25

(26)  EYVL C 74, 10.3.1998, s. 9.

26

(27)  EUVL L 140, 30.4.2004, s. 1.

27

---

| 27.7.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 195/71 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 195/71

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS,

annettu 19 päivänä heinäkuuta 2011,

DNA-tietoja koskevan automaattisen tietojenvaihdon aloittamisesta Portugalin kanssa

(2011/472/EU)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon rajatylittävän yhteistyön tehostamisesta erityisesti terrorismin ja rajatylittävän rikollisuuden torjumiseksi 23 päivänä kesäkuuta 2008 tehdyn neuvoston päätöksen 2008/615/YOS (1) ja erityisesti sen 2 artiklan 3 kohdan ja 25 artiklan,

ottaa huomioon päätöksen 2008/615/YOS täytäntöönpanosta tehdyn neuvoston päätöksen 2008/616/YOS (2) sekä erityisesti sen 20 artiklan ja sen liitteessä olevan 4 luvun,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen, Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen ja Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimukseen liitetyn, siirtymämääräyksistä tehdyn pöytäkirjan mukaan ennen Lissabonin sopimuksen voimaantuloa hyväksyttyjen unionin toimielinten, elinten ja laitosten säädösten oikeusvaikutukset säilyvät niin kauan kuin näitä säädöksiä ei kumota, julisteta mitättömiksi tai muuteta perussopimusten nojalla. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen, Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen ja Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimukseen liitetyn, siirtymämääräyksistä tehdyn pöytäkirjan mukaan ennen Lissabonin sopimuksen voimaantuloa hyväksyttyjen unionin toimielinten, elinten ja laitosten säädösten oikeusvaikutukset säilyvät niin kauan kuin näitä säädöksiä ei kumota, julisteta mitättömiksi tai muuteta perussopimusten nojalla.

| (2) | Näin ollen päätöksen 2008/615/YOS 25 artiklaa sovelletaan ja neuvoston on päätettävä yksimielisesti, ovatko jäsenvaltiot panneet täytäntöön mainitun päätöksen 6 luvun säännökset. |
| --- | --- |

(2)

Näin ollen päätöksen 2008/615/YOS 25 artiklaa sovelletaan ja neuvoston on päätettävä yksimielisesti, ovatko jäsenvaltiot panneet täytäntöön mainitun päätöksen 6 luvun säännökset.

| (3) | Päätöksen 2008/616/YOS 20 artiklassa säädetään, että päätöksen 2008/615/YOS 25 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut päätökset tehdään kyselyyn perustuvan arviointiraportin perusteella. Päätöksen 2008/615/YOS 2 luvun mukaisen automaattisen tietojenvaihdon osalta arviointiraportin on perustuttava arviointikäyntiin ja testausajoon. |
| --- | --- |

(3)

Päätöksen 2008/616/YOS 20 artiklassa säädetään, että päätöksen 2008/615/YOS 25 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut päätökset tehdään kyselyyn perustuvan arviointiraportin perusteella. Päätöksen 2008/615/YOS 2 luvun mukaisen automaattisen tietojenvaihdon osalta arviointiraportin on perustuttava arviointikäyntiin ja testausajoon.

| (4) | Portugali on antanut neuvoston pääsihteeristölle tiedot kansallisista DNA-analyysitietokannoista, joihin sovelletaan päätöksen 2008/615/YOS 2–6 artiklaa, ja tuon päätöksen 3 artiklan 1 kohdassa mainituista edellytyksistä automaattiselle haulle päätöksen 36 artiklan 2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(4)

Portugali on antanut neuvoston pääsihteeristölle tiedot kansallisista DNA-analyysitietokannoista, joihin sovelletaan päätöksen 2008/615/YOS 2–6 artiklaa, ja tuon päätöksen 3 artiklan 1 kohdassa mainituista edellytyksistä automaattiselle haulle päätöksen 36 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

| (5) | Neuvoston päätöksen 2008/616/YOS liitteessä olevan 4 luvun 1.1 kohdan mukaan asiaa käsittelevä neuvoston työryhmä laatii kyselyn, joka koskee kutakin automaattista tietojenvaihtoa, ja heti kun jäsenvaltio katsoo täyttävänsä edellytykset tietojen jakamiseksi kyseisessä tietoluokassa, se vastaa kyselyyn. |
| --- | --- |

(5)

Neuvoston päätöksen 2008/616/YOS liitteessä olevan 4 luvun 1.1 kohdan mukaan asiaa käsittelevä neuvoston työryhmä laatii kyselyn, joka koskee kutakin automaattista tietojenvaihtoa, ja heti kun jäsenvaltio katsoo täyttävänsä edellytykset tietojen jakamiseksi kyseisessä tietoluokassa, se vastaa kyselyyn.

| (6) | Portugali on vastannut tietosuojaa koskevaan kyselyyn ja DNA-tietojen vaihtoa koskevaan kyselyyn. |
| --- | --- |

(6)

Portugali on vastannut tietosuojaa koskevaan kyselyyn ja DNA-tietojen vaihtoa koskevaan kyselyyn.

| (7) | Portugali on toteuttanut Saksan kanssa onnistuneen testausajon. |
| --- | --- |

(7)

Portugali on toteuttanut Saksan kanssa onnistuneen testausajon.

| (8) | Portugaliin on tehty arviointikäynti, ja Saksan arviointiryhmä on laatinut arviointikäynnistä raportin, joka on toimitettu asiaankuuluvalle neuvoston työryhmälle. |
| --- | --- |

(8)

Portugaliin on tehty arviointikäynti, ja Saksan arviointiryhmä on laatinut arviointikäynnistä raportin, joka on toimitettu asiaankuuluvalle neuvoston työryhmälle.

| (9) | Neuvostolle on esitetty arviointiraportti, jossa on yhteenveto kyselyn, arviointikäynnin ja DNA-tietojen vaihtoa koskevan testausajon tuloksista, |
| --- | --- |

(9)

Neuvostolle on esitetty arviointiraportti, jossa on yhteenveto kyselyn, arviointikäynnin ja DNA-tietojen vaihtoa koskevan testausajon tuloksista,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Portugali on DNA-tietojen automaattisen haun ja vertailun toteuttamiseksi pannut täysimääräisesti täytäntöön päätöksen 2008/615/YOS 6 luvun tietosuojaa koskevat yleiset säännökset ja sillä on oikeus vastaanottaa ja toimittaa henkilötietoja mainitun päätöksen 3 ja 4 artiklan mukaisesti tämän päätöksen voimaantulopäivästä alkaen.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

Tehty Brysselissä 19 päivänä heinäkuuta 2011.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

M. SAWICKI

---

(1)  EUVL L 210, 6.8.2008, s. 1.

1

(2)  EUVL L 210, 6.8.2008, s. 12.

2

---

| 27.7.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 195/72 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 195/72

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS 2011/473/YUTP,

annettu 25 päivänä heinäkuuta 2011,

Euroopan unionin poliisioperaatiosta Afganistanissa (EUPOL Afganistan) annetun päätöksen 2010/279/YUTP muuttamisesta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 28 artiklan ja 43 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvosto hyväksyi 30 päivänä toukokuuta 2007 yhteisen toiminnan 2007/369/YUTP (1) Euroopan unionin Afganistanissa toteuttaman poliisioperaation perustamisesta (EUPOL Afganistan). |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto hyväksyi 30 päivänä toukokuuta 2007 yhteisen toiminnan 2007/369/YUTP (1) Euroopan unionin Afganistanissa toteuttaman poliisioperaation perustamisesta (EUPOL Afganistan).

| (2) | Neuvosto hyväksyi 18 päivänä toukokuuta 2010 päätöksen 2010/279/YUTP (2), jolla jatkettiin EUPOL Afganistan -operaatiota 31 päivään toukokuuta 2013 asti. Päätöksen 2010/279/YUTP muuttamisesta annetun neuvoston päätöksen 2011/298/YUTP (3) nojalla 54 600 000 euron rahoitusohje kattaa kauden, joka päättyy 31 päivänä heinäkuuta 2011. |
| --- | --- |

(2)

Neuvosto hyväksyi 18 päivänä toukokuuta 2010 päätöksen 2010/279/YUTP (2), jolla jatkettiin EUPOL Afganistan -operaatiota 31 päivään toukokuuta 2013 asti. Päätöksen 2010/279/YUTP muuttamisesta annetun neuvoston päätöksen 2011/298/YUTP (3) nojalla 54 600 000 euron rahoitusohje kattaa kauden, joka päättyy 31 päivänä heinäkuuta 2011.

| (3) | Päätöksen 2010/279/YUTP 13 artiklan 2 kohdassa säädetään, että neuvosto päättää rahoitusohjeen seuraavien kausien osalta. |
| --- | --- |

(3)

Päätöksen 2010/279/YUTP 13 artiklan 2 kohdassa säädetään, että neuvosto päättää rahoitusohjeen seuraavien kausien osalta.

| (4) | Päätös 2010/279/YUTP olisi tämän takia muutettava rahoitusohjeen sisällyttämiseksi 1 päivänä elokuuta 2011 alkavaa ja 31 päivänä heinäkuuta 2012 päättyvää kautta varten, |
| --- | --- |

(4)

Päätös 2010/279/YUTP olisi tämän takia muutettava rahoitusohjeen sisällyttämiseksi 1 päivänä elokuuta 2011 alkavaa ja 31 päivänä heinäkuuta 2012 päättyvää kautta varten,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Lisätään päätöksen 2010/279/YUTP 13 artiklan 1 kohtaan alakohta seuraavasti:

”EUPOL Afganistan -operaatioon liittyviin menoihin tarkoitettu rahoitusohje 1 päivänä elokuuta 2011 alkavaa ja 31 päivänä heinäkuuta 2012 päättyvää kautta varten on 60 500 000 euroa.”

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

Tehty Brysselissä 25 päivänä heinäkuuta 2011.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

M. DOWGIELEWICZ

---

(1)  EUVL L 139, 31.5.2007, s. 33.

1

(2)  EUVL L 123, 19.5.2010, s. 4.

2

(3)  EUVL L 136, 24.5.2011, s. 64.

3

---