# Úřední věstník L 206/2011

| | ISSN 1725-5074
  doi:10.3000/17255074.L_2011.206.ces |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 206 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Svazek 5411. srpna 2011 |

ISSN 1725-5074

doi:10.3000/17255074.L_2011.206.ces

Úřední věstník

Evropské unie

L 206

České vydání

Právní předpisy

Svazek 5411. srpna 2011

---

| Obsah | | II   Nelegislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Prováděcí nařízení Rady (EU) č. 803/2011 ze dne 4. srpna 2011, kterým se na základě přezkumu podle čl. 18 odst. 2 nařízení (ES) č. 597/2009 zrušuje vyrovnávací clo na dovoz určitých širokospektrých antibiotik pocházejících z Indie a ukončuje řízení týkající se tohoto dovozu | 1 |
| | * | Prováděcí nařízení Rady (EU) č. 804/2011 ze dne 10. srpna 2011, kterým se provádí nařízení (EU) č. 204/2011 o omezujících opatřeních s ohledem na situaci v Libyi | 19 |
| | * | Nařízení Komise (EU) č. 805/2011 ze dne 10. srpna 2011, kterým se stanoví prováděcí pravidla k udělování průkazů způsobilosti a některých osvědčení řídících letového provozu podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 216/2008 (
  1
  ) | 21 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 806/2011 ze dne 10. srpna 2011, kterým se v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh schvaluje účinná látka fluchinkonazol a mění příloha prováděcího nařízení Komise (EU) č. 540/2011 a rozhodnutí Komise 2008/934/ES (
  1
  ) | 39 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 807/2011 ze dne 10. srpna 2011, kterým se v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh schvaluje účinná látka triazoxid a mění příloha prováděcího nařízení Komise (EU) č. 540/2011 (
  1
  ) | 44 |
| | | Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 808/2011 ze dne 10. srpna 2011 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny | 48 |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | * | Rozhodnutí Rady 2011/499/SZBP ze dne 1. srpna 2011, kterým se mění a prodlužuje platnost rozhodnutí 2010/450/SZBP o jmenování zvláštní zástupkyně Evropské unie pro Súdán | 50 |
| | * | Prováděcí rozhodnutí Rady 2011/500/SZBP ze dne 10. srpna 2011, kterým se provádí rozhodnutí 2011/137/SZBP o omezujících opatřeních s ohledem na situaci v Libyi | 53 |

Obsah

II   Nelegislativní akty

Strana

NAŘÍZENÍ

*

Prováděcí nařízení Rady (EU) č. 803/2011 ze dne 4. srpna 2011, kterým se na základě přezkumu podle čl. 18 odst. 2 nařízení (ES) č. 597/2009 zrušuje vyrovnávací clo na dovoz určitých širokospektrých antibiotik pocházejících z Indie a ukončuje řízení týkající se tohoto dovozu

1

*

Prováděcí nařízení Rady (EU) č. 804/2011 ze dne 10. srpna 2011, kterým se provádí nařízení (EU) č. 204/2011 o omezujících opatřeních s ohledem na situaci v Libyi

19

*

Nařízení Komise (EU) č. 805/2011 ze dne 10. srpna 2011, kterým se stanoví prováděcí pravidla k udělování průkazů způsobilosti a některých osvědčení řídících letového provozu podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 216/2008 (
  1
  )

1

21

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 806/2011 ze dne 10. srpna 2011, kterým se v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh schvaluje účinná látka fluchinkonazol a mění příloha prováděcího nařízení Komise (EU) č. 540/2011 a rozhodnutí Komise 2008/934/ES (
  1
  )

1

39

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 807/2011 ze dne 10. srpna 2011, kterým se v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh schvaluje účinná látka triazoxid a mění příloha prováděcího nařízení Komise (EU) č. 540/2011 (
  1
  )

1

44

Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 808/2011 ze dne 10. srpna 2011 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

48

ROZHODNUTÍ

*

Rozhodnutí Rady 2011/499/SZBP ze dne 1. srpna 2011, kterým se mění a prodlužuje platnost rozhodnutí 2010/450/SZBP o jmenování zvláštní zástupkyně Evropské unie pro Súdán

50

*

Prováděcí rozhodnutí Rady 2011/500/SZBP ze dne 10. srpna 2011, kterým se provádí rozhodnutí 2011/137/SZBP o omezujících opatřeních s ohledem na situaci v Libyi

53

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

II Nelegislativní akty

NAŘÍZENÍ

| 11.8.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 206/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 206/1

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 803/2011

ze dne 4. srpna 2011,

kterým se na základě přezkumu podle čl. 18 odst. 2 nařízení (ES) č. 597/2009 zrušuje vyrovnávací clo na dovoz určitých širokospektrých antibiotik pocházejících z Indie a ukončuje řízení týkající se tohoto dovozu

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 18 uvedeného nařízení,

s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,

vzhledem k těmto důvodům:

1.   POSTUP

1.1   Platná opatření

| (1) | V květnu 2005 uložila Rada po kombinovaném přezkumu opatření před pozbytím platnosti a prozatímním přezkumu (dále jen „kombinovaný přezkum“) nařízením (ES) č. 713/2005 (2) konečné vyrovnávací clo z dovozu určitých širokospektrých antibiotik, jmenovitě trihydrátu amoxicilinu, trihydrátu ampicilinu a cefalexinu, které nejsou v odměřených dávkách nebo upravené ve formě nebo v balení pro drobný prodej (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódů KN ex 2941 10 00 a ex 2941 90 00, pocházejících z Indie. Opatření měla formu valorického cla v rozmezí od 17,3 % do 32 %. Původní opatření byla uložena nařízením Rady (ES) č. 2164/98 (3). |
| --- | --- |

(1)

V květnu 2005 uložila Rada po kombinovaném přezkumu opatření před pozbytím platnosti a prozatímním přezkumu (dále jen „kombinovaný přezkum“) nařízením (ES) č. 713/2005 (2) konečné vyrovnávací clo z dovozu určitých širokospektrých antibiotik, jmenovitě trihydrátu amoxicilinu, trihydrátu ampicilinu a cefalexinu, které nejsou v odměřených dávkách nebo upravené ve formě nebo v balení pro drobný prodej (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódů KN ex 2941 10 00 a ex 2941 90 00, pocházejících z Indie. Opatření měla formu valorického cla v rozmezí od 17,3 % do 32 %. Původní opatření byla uložena nařízením Rady (ES) č. 2164/98 (3).

| (2) | Po provedení částečného prozatímního přezkumu změnila Rada nařízením (ES) č. 1176/2008 (4) sazbu vyrovnávacího cla použitelnou na jednoho indického vývozce. |
| --- | --- |

(2)

Po provedení částečného prozatímního přezkumu změnila Rada nařízením (ES) č. 1176/2008 (4) sazbu vyrovnávacího cla použitelnou na jednoho indického vývozce.

1.2   Žádost o přezkum před pozbytím platnosti

| (3) | Na základě zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (5) konečných opatření obdržela Komise od dvou výrobců v Unii žádost o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti nařízení (ES) č. 713/2005 podle čl. 18 odst. 2 základního nařízení. Uvedení dva výrobci jsou společnost DSM a společnost Sandoz (dále jen „žadatelé“), které představují podstatnou část, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby určitých širokospektrých antibiotik v Unii. |
| --- | --- |

(3)

Na základě zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (5) konečných opatření obdržela Komise od dvou výrobců v Unii žádost o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti nařízení (ES) č. 713/2005 podle čl. 18 odst. 2 základního nařízení. Uvedení dva výrobci jsou společnost DSM a společnost Sandoz (dále jen „žadatelé“), které představují podstatnou část, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby určitých širokospektrých antibiotik v Unii.

| (4) | Žádost byla odůvodněna tím, že by skončení platnosti opatření pravděpodobně vedlo k přetrvávání nebo obnovení subvencování a újmy pro výrobní odvětví Unie. |
| --- | --- |

(4)

Žádost byla odůvodněna tím, že by skončení platnosti opatření pravděpodobně vedlo k přetrvávání nebo obnovení subvencování a újmy pro výrobní odvětví Unie.

| (5) | Před zahájením přezkumu před pozbytím platnosti a v souladu s čl. 10 odst. 9 a čl. 22 odst. 1 základního nařízení upozornila Komise indickou vládu, že obdržela náležitě doloženou žádost o přezkum. Indická vláda byla přizvána ke konzultacím s cílem vyjasnit situaci s ohledem na obsah žádosti a dospět k oboustranně přijatelnému řešení. Indická vláda odpověděla na tuto výzvu velmi pozdě, a proto k žádným takovým konzultacím nedošlo. |
| --- | --- |

(5)

Před zahájením přezkumu před pozbytím platnosti a v souladu s čl. 10 odst. 9 a čl. 22 odst. 1 základního nařízení upozornila Komise indickou vládu, že obdržela náležitě doloženou žádost o přezkum. Indická vláda byla přizvána ke konzultacím s cílem vyjasnit situaci s ohledem na obsah žádosti a dospět k oboustranně přijatelnému řešení. Indická vláda odpověděla na tuto výzvu velmi pozdě, a proto k žádným takovým konzultacím nedošlo.

1.3   Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti

| (6) | Po konzultaci s poradním výborem byl vyvozen závěr, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a Komise dne 12. května 2010 oznámila zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie
   (6) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s článkem 18 základního nařízení. |
| --- | --- |

(6)

Po konzultaci s poradním výborem byl vyvozen závěr, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a Komise dne 12. května 2010 oznámila zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie
   (6) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s článkem 18 základního nařízení.

1.4   Šetření

1.4.1   Období šetření

| (7) | Šetření ohledně přetrvávání nebo obnovení subvencování proběhlo v období od 1. dubna 2009 do 31. března 2010 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Zkoumání trendů, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení újmy, se týkalo období od 1. ledna 2007 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“). |
| --- | --- |

(7)

Šetření ohledně přetrvávání nebo obnovení subvencování proběhlo v období od 1. dubna 2009 do 31. března 2010 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Zkoumání trendů, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení újmy, se týkalo období od 1. ledna 2007 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).

1.4.2   Strany dotčené šetřením

| (8) | O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce, dovozce, dodavatele a uživatele, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a rovněž indickou vládu. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost k písemnému podání stanovisek a k podání žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení. |
| --- | --- |

(8)

O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce, dovozce, dodavatele a uživatele, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a rovněž indickou vládu. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost k písemnému podání stanovisek a k podání žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení.

| (9) | Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty. |
| --- | --- |

(9)

Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.

| (10) | Vzhledem ke zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců dotčeného výrobku v Indii, kteří byli uvedeni v žádosti, se v souladu s článkem 27 základního nařízení považovalo za vhodné zvážit, zda by se měl provést výběr vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany podle článku 27 základního nařízení požádány, aby se do 15 dnů po zahájení přezkumu přihlásily a předložily Komisi informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu. Přihlásili se pouze tři vyvážející výrobci. Proto se výběr vzorku nepoužil. |
| --- | --- |

(10)

Vzhledem ke zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců dotčeného výrobku v Indii, kteří byli uvedeni v žádosti, se v souladu s článkem 27 základního nařízení považovalo za vhodné zvážit, zda by se měl provést výběr vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany podle článku 27 základního nařízení požádány, aby se do 15 dnů po zahájení přezkumu přihlásily a předložily Komisi informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu. Přihlásili se pouze tři vyvážející výrobci. Proto se výběr vzorku nepoužil.

| (11) | Komise zaslala dotazníky všem známým dotčeným stranám a těm, které se přihlásily, ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu. Odpovědi obdržela od tří výrobců v Unii, tří vyvážejících výrobců a od indické vlády. Žádný jiný výrobce neodpověděl na dotazník ani neposkytl žádné informace. Během výběru vzorků se nepřihlásil žádný dovozce a žádný jiný dovozce nedodal Komisi informace ani se nepřihlásil v průběhu šetření. |
| --- | --- |

(11)

Komise zaslala dotazníky všem známým dotčeným stranám a těm, které se přihlásily, ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu. Odpovědi obdržela od tří výrobců v Unii, tří vyvážejících výrobců a od indické vlády. Žádný jiný výrobce neodpověděl na dotazník ani neposkytl žádné informace. Během výběru vzorků se nepřihlásil žádný dovozce a žádný jiný dovozce nedodal Komisi informace ani se nepřihlásil v průběhu šetření.

| (12) | Jeden výrobce tvrdil, že při posouzení situace výrobního odvětví Unie by se mělo rovněž přihlédnout k údajům od jiného údajného výrobce v Unii. Jelikož však bylo zjištěno, že uvedená společnost nevyráběla šetřený výrobek, byla tato žádost zamítnuta. |
| --- | --- |

(12)

Jeden výrobce tvrdil, že při posouzení situace výrobního odvětví Unie by se mělo rovněž přihlédnout k údajům od jiného údajného výrobce v Unii. Jelikož však bylo zjištěno, že uvedená společnost nevyráběla šetřený výrobek, byla tato žádost zamítnuta.

| (13) | Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro účely stanovení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení subvencování a následné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Kontrolní návštěvy se uskutečnily v prostorách těchto zúčastněných stran:






  a) | Výrobci v Unii:







  — | společnost DSM Anti-Infectives B.V., Delft (Nizozemsko), která také odpověděla na dotazník Komise jménem společnosti DSM Anti-Infectives Chemferm S.A., Santa Perpetua de Mogoda (Španělsko). Tyto dvě společnosti jsou dále společně označovány jako „DSM“, |
| --- | --- | --- | --- |

(13)

Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro účely stanovení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení subvencování a následné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Kontrolní návštěvy se uskutečnily v prostorách těchto zúčastněných stran:

a)

Výrobci v Unii:

—

společnost DSM Anti-Infectives B.V., Delft (Nizozemsko), která také odpověděla na dotazník Komise jménem společnosti DSM Anti-Infectives Chemferm S.A., Santa Perpetua de Mogoda (Španělsko). Tyto dvě společnosti jsou dále společně označovány jako „DSM“,

| — | společnost Deretil S.A. (původně DSM Anti-Infectives Deretil S.A.), Almeria, Španělsko, dále jen „Deretil“, a |
| --- | --- |

—

společnost Deretil S.A. (původně DSM Anti-Infectives Deretil S.A.), Almeria, Španělsko, dále jen „Deretil“, a

| — | společnost Sandoz GmbH, Kundl (Rakousko), která také odpověděla na dotazník Komise jménem společnosti Sandoz Industrial Products S.A., Barcelona (Španělsko). Tyto dvě společnosti jsou dále společně označovány jako „Sandoz“. |
| --- | --- |

—

společnost Sandoz GmbH, Kundl (Rakousko), která také odpověděla na dotazník Komise jménem společnosti Sandoz Industrial Products S.A., Barcelona (Španělsko). Tyto dvě společnosti jsou dále společně označovány jako „Sandoz“.

| b) | Vyvážející výrobci v Indii:







  — | Lupin Limited, Mumbaí, |
| --- | --- | --- |

b)

Vyvážející výrobci v Indii:

—

Lupin Limited, Mumbaí,

| — | M/s Surya Pharmaceuticals Ltd., Chandigarh a Baddi, a |
| --- | --- |

—

M/s Surya Pharmaceuticals Ltd., Chandigarh a Baddi, a

| — | Ranbaxy Laboratories Limited, Gurgaon. |
| --- | --- |

—

Ranbaxy Laboratories Limited, Gurgaon.

| c) | Indická vláda







  — | ministerstvo obchodu, Dillí. |
| --- | --- | --- |

c)

Indická vláda

—

ministerstvo obchodu, Dillí.

2.   DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

| (14) | Výrobek, jehož se týká tento přezkum, je totožný s výrobkem, jehož se týkalo nařízení (ES) č. 713/2005, tedy trihydrát amoxicilinu, trihydrát ampicilinu a cefalexin, které nejsou v odměřených dávkách nebo upravené ve formě nebo v balení pro drobný prodej, v současnosti kódů KN ex 2941 10 00 a ex 2941 90 00, pocházející z Indie (dále jen „dotčený výrobek“). |
| --- | --- |

(14)

Výrobek, jehož se týká tento přezkum, je totožný s výrobkem, jehož se týkalo nařízení (ES) č. 713/2005, tedy trihydrát amoxicilinu, trihydrát ampicilinu a cefalexin, které nejsou v odměřených dávkách nebo upravené ve formě nebo v balení pro drobný prodej, v současnosti kódů KN ex 2941 10 00 a ex 2941 90 00, pocházející z Indie (dále jen „dotčený výrobek“).

| (15) | Stejně jako v případě předchozího přezkumného šetření potvrdilo i toto šetření, že dotčený výrobek a výrobky vyráběné a prodávané vyvážejícími výrobci na domácím trhu v Indii, stejně jako výrobky vyráběné a prodávané výrobci v Unii na trhu Unie mají tytéž základní fyzické a technické vlastnosti a tatáž použití, a považují se tudíž za obdobný výrobek ve smyslu čl. 2 písm. c) základního nařízení. |
| --- | --- |

(15)

Stejně jako v případě předchozího přezkumného šetření potvrdilo i toto šetření, že dotčený výrobek a výrobky vyráběné a prodávané vyvážejícími výrobci na domácím trhu v Indii, stejně jako výrobky vyráběné a prodávané výrobci v Unii na trhu Unie mají tytéž základní fyzické a technické vlastnosti a tatáž použití, a považují se tudíž za obdobný výrobek ve smyslu čl. 2 písm. c) základního nařízení.

3.   PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ SUBVENCOVÁNÍ

3.1   Úvod

| (16) | Jak bylo uvedeno v 11. bodě odůvodnění, přihlásili se tři vyvážející výrobci, kteří vyplnili dotazník. Pouze dva z těchto tří vyvážejících výrobců však uvedli, že během období přezkumného šetření prodávali dotčený výrobek do Unie. |
| --- | --- |

(16)

Jak bylo uvedeno v 11. bodě odůvodnění, přihlásili se tři vyvážející výrobci, kteří vyplnili dotazník. Pouze dva z těchto tří vyvážejících výrobců však uvedli, že během období přezkumného šetření prodávali dotčený výrobek do Unie.

| (17) | Na základě informací uvedených v žádosti o přezkum a v odpovědích na dotazník Komise byly prošetřeny tyto režimy, které údajně zahrnují poskytování subvencí: | Celostátní režimy:







  a) | režim předběžných povolení („AAS“); |
| --- | --- | --- | --- |

(17)

Na základě informací uvedených v žádosti o přezkum a v odpovědích na dotazník Komise byly prošetřeny tyto režimy, které údajně zahrnují poskytování subvencí:

Celostátní režimy:

a)

režim předběžných povolení („AAS“);

| b) | režim Duty Entitlement Passbook („DEPB“); |
| --- | --- |

b)

režim Duty Entitlement Passbook („DEPB“);

| c) | režim Export Promotion Capital Goods („EPCG“); |
| --- | --- |

c)

režim Export Promotion Capital Goods („EPCG“);

| d) | režim Focus Market Scheme („FMS“); |
| --- | --- |

d)

režim Focus Market Scheme („FMS“);

| e) | povolení bezcelního dovozu; |
| --- | --- |

e)

povolení bezcelního dovozu;

| f) | program jednotek orientovaných na vývoz/program vývozních zpracovatelských zón/program zvláštních ekonomických zón; |
| --- | --- |

f)

program jednotek orientovaných na vývoz/program vývozních zpracovatelských zón/program zvláštních ekonomických zón;

| g) | program vývozních úvěrů a |
| --- | --- |

g)

program vývozních úvěrů a

| h) | režim osvobození od daně z příjmu. |
| --- | --- |

h)

režim osvobození od daně z příjmu.

| | Regionální programy:







  i) | program státu Paňdžáb týkající se průmyslových pobídek a |
| --- | --- | --- |

Regionální programy:

i)

program státu Paňdžáb týkající se průmyslových pobídek a

| j) | program státu Gudžarát týkající se průmyslových pobídek. |
| --- | --- |

j)

program státu Gudžarát týkající se průmyslových pobídek.

| (18) | Režimy uvedené výše v písmenech a) až f) vycházejí ze zákona o zahraničním obchodu (rozvoj a regulace) z roku 1992 (č. 22 z roku 1992), který vstoupil v platnost dne 7. srpna 1992 (dále jen „zákon o zahraničním obchodu“). Zákon o zahraničním obchodu opravňuje indickou vládu vydávat oznámení o vývozní a dovozní politice. Tato oznámení jsou shrnuta v dokumentech o politice zahraničního obchodu, které jsou každých pět let vydávány ministerstvem obchodu a pravidelně aktualizovány. Pro období přezkumného šetření, které se vztahuje na tento případ, jsou relevantní dva dokumenty o politice zahraničního obchodu, a sice FTP 04-09 a FTP 09-14. Druhý dokument vstoupil v platnost v srpnu 2009. Indická vláda kromě toho stanoví postupy pro dokumenty FTP 04-09 a FTP 09-14 v Příručce postupů, svazku I („Handbook of Procedures, Volume I“, dále jen „HOP I 04-09“ a „HOP I 09-14“). Příručka postupů je také pravidelně aktualizována. |
| --- | --- |

(18)

Režimy uvedené výše v písmenech a) až f) vycházejí ze zákona o zahraničním obchodu (rozvoj a regulace) z roku 1992 (č. 22 z roku 1992), který vstoupil v platnost dne 7. srpna 1992 (dále jen „zákon o zahraničním obchodu“). Zákon o zahraničním obchodu opravňuje indickou vládu vydávat oznámení o vývozní a dovozní politice. Tato oznámení jsou shrnuta v dokumentech o politice zahraničního obchodu, které jsou každých pět let vydávány ministerstvem obchodu a pravidelně aktualizovány. Pro období přezkumného šetření, které se vztahuje na tento případ, jsou relevantní dva dokumenty o politice zahraničního obchodu, a sice FTP 04-09 a FTP 09-14. Druhý dokument vstoupil v platnost v srpnu 2009. Indická vláda kromě toho stanoví postupy pro dokumenty FTP 04-09 a FTP 09-14 v Příručce postupů, svazku I („Handbook of Procedures, Volume I“, dále jen „HOP I 04-09“ a „HOP I 09-14“). Příručka postupů je také pravidelně aktualizována.

| (19) | Program uvedený v písmeni g) vychází z § 21 a § 35 A zákona o regulaci bankovnictví z roku 1949, který umožňuje Indické centrální bance (dále jen „ICB“) dávat pokyny komerčním bankám v oblasti vývozních úvěrů. |
| --- | --- |

(19)

Program uvedený v písmeni g) vychází z § 21 a § 35 A zákona o regulaci bankovnictví z roku 1949, který umožňuje Indické centrální bance (dále jen „ICB“) dávat pokyny komerčním bankám v oblasti vývozních úvěrů.

| (20) | Režim uvedený v písmeni h) vychází ze zákona o daních z příjmu z roku 1961, který je každoročně pozměňován finančním zákonem. |
| --- | --- |

(20)

Režim uvedený v písmeni h) vychází ze zákona o daních z příjmu z roku 1961, který je každoročně pozměňován finančním zákonem.

| (21) | Program uvedený v písmeni i) je spravován vládou státu Paňdžáb a vychází z kodexu průmyslové politiky a pobídek vlády státu Paňdžáb. |
| --- | --- |

(21)

Program uvedený v písmeni i) je spravován vládou státu Paňdžáb a vychází z kodexu průmyslové politiky a pobídek vlády státu Paňdžáb.

| (22) | Program uvedený v písmeni j) je spravován vládou státu Gudžarát a vychází z politiky státu Gudžarát týkající se průmyslových pobídek. |
| --- | --- |

(22)

Program uvedený v písmeni j) je spravován vládou státu Gudžarát a vychází z politiky státu Gudžarát týkající se průmyslových pobídek.

3.2   Režim předběžných povolení

a)   Právní základ

| (23) | Podrobný popis tohoto režimu je uveden v odstavcích 4.1.1 až 4.1.14 dokumentů FTP 04-09 a FTP 09-14 a v odstavcích 4.1 až 4.30 A příruček HOP I 04-09 a HOP I 09-14. |
| --- | --- |

(23)

Podrobný popis tohoto režimu je uveden v odstavcích 4.1.1 až 4.1.14 dokumentů FTP 04-09 a FTP 09-14 a v odstavcích 4.1 až 4.30 A příruček HOP I 04-09 a HOP I 09-14.

b)   Způsobilost

| (24) | Režim předběžných povolení sestává z šesti podprogramů, jak je podrobněji popsáno v 25. bodě odůvodnění. Tyto podprogramy se mimo jiné liší v rozsahu způsobilosti. Vyvážející výrobci a vyvážející obchodníci, kteří jsou „vázáni“ k pomocným výrobcům, jsou způsobilí pro režim předběžných povolení na fyzický vývoz a pro režim předběžných povolení na roční potřebu. Pro režim předběžných povolení na dodávky meziproduktů jsou způsobilí vyvážející výrobci poskytující dodávky konečnému vývozci. Hlavní dodavatelé dodávající v rámci kategorií „domnělého vývozu“ uvedených v odstavci 8.2 FTP 04-09 a FTP 09-14, např. dodavatelé jednotky orientované na vývoz, jsou způsobilí pro režim předběžných povolení na domnělý vývoz. Dodavatelé meziproduktů vyvážejícím výrobcům jsou způsobilí pro výhody „domnělého vývozu“ v rámci podprogramů předběžného příkazu k uvolnění (Advance Release Order, „ARO“) a tuzemského back-to-back akreditivu. |
| --- | --- |

(24)

Režim předběžných povolení sestává z šesti podprogramů, jak je podrobněji popsáno v 25. bodě odůvodnění. Tyto podprogramy se mimo jiné liší v rozsahu způsobilosti. Vyvážející výrobci a vyvážející obchodníci, kteří jsou „vázáni“ k pomocným výrobcům, jsou způsobilí pro režim předběžných povolení na fyzický vývoz a pro režim předběžných povolení na roční potřebu. Pro režim předběžných povolení na dodávky meziproduktů jsou způsobilí vyvážející výrobci poskytující dodávky konečnému vývozci. Hlavní dodavatelé dodávající v rámci kategorií „domnělého vývozu“ uvedených v odstavci 8.2 FTP 04-09 a FTP 09-14, např. dodavatelé jednotky orientované na vývoz, jsou způsobilí pro režim předběžných povolení na domnělý vývoz. Dodavatelé meziproduktů vyvážejícím výrobcům jsou způsobilí pro výhody „domnělého vývozu“ v rámci podprogramů předběžného příkazu k uvolnění (Advance Release Order, „ARO“) a tuzemského back-to-back akreditivu.

c)   Praktické provádění

| (25) | Předběžná povolení mohou být vydávána na:






  i) | fyzický vývoz: jedná se o hlavní podprogram. Umožňuje bezcelní dovoz vstupních materiálů potřebných k výrobě určitého výsledného výrobku určeného na vývoz. „Fyzický“ v tomto kontextu znamená, že výrobek určený na vývoz musí opustit indické území. Bezcelní dovozní množství a vývozní povinnost zahrnující typ výrobku určeného na vývoz jsou uvedeny v předběžném povolení, |
| --- | --- | --- |

(25)

Předběžná povolení mohou být vydávána na:

i)

fyzický vývoz: jedná se o hlavní podprogram. Umožňuje bezcelní dovoz vstupních materiálů potřebných k výrobě určitého výsledného výrobku určeného na vývoz. „Fyzický“ v tomto kontextu znamená, že výrobek určený na vývoz musí opustit indické území. Bezcelní dovozní množství a vývozní povinnost zahrnující typ výrobku určeného na vývoz jsou uvedeny v předběžném povolení,

| ii) | roční potřebu: toto předběžného povolení není spojeno s určitým výrobkem určeným na vývoz, ale se širší skupinou výrobků (např. chemické a příbuzné výrobky). Držitel předběžného povolení může – do určité hodnoty stanovené jeho předchozí vývozní činností – bezcelně dovážet jakýkoli vstup potřebný k výrobě jakéhokoli položky spadající do dané skupiny výrobků. Může vyvážet jakýkoli výsledný výrobek spadající do dané skupiny výrobků, který byl vyroben s použitím takového materiálu osvobozeného od cla, |
| --- | --- |

ii)

roční potřebu: toto předběžného povolení není spojeno s určitým výrobkem určeným na vývoz, ale se širší skupinou výrobků (např. chemické a příbuzné výrobky). Držitel předběžného povolení může – do určité hodnoty stanovené jeho předchozí vývozní činností – bezcelně dovážet jakýkoli vstup potřebný k výrobě jakéhokoli položky spadající do dané skupiny výrobků. Může vyvážet jakýkoli výsledný výrobek spadající do dané skupiny výrobků, který byl vyroben s použitím takového materiálu osvobozeného od cla,

| iii) | dodávky meziproduktů: tento podprogram se vztahuje na případy, kdy dva výrobci chtějí vyrábět jeden výrobek určený na vývoz a rozdělí proces výroby. Vyvážející výrobce, jenž vyrábí meziprodukt, smí bezcelně dovážet vstupní materiál a pro tento účel může získat předběžné povolení na dodávky meziproduktů. Konečný vývozce dokončuje výrobu a je povinen hotový výrobek vyvézt, |
| --- | --- |

iii)

dodávky meziproduktů: tento podprogram se vztahuje na případy, kdy dva výrobci chtějí vyrábět jeden výrobek určený na vývoz a rozdělí proces výroby. Vyvážející výrobce, jenž vyrábí meziprodukt, smí bezcelně dovážet vstupní materiál a pro tento účel může získat předběžné povolení na dodávky meziproduktů. Konečný vývozce dokončuje výrobu a je povinen hotový výrobek vyvézt,

| iv) | domnělý vývoz: tento podprogram umožňuje hlavnímu dodavateli bezcelně dovážet vstupy potřebné k výrobě zboží, které má být prodáno jako „domnělý vývoz“ kategoriím zákazníků uvedeným v odst. 8.2 písm. b) až f), g), i) a j) FTP 04-09 a FTP 09-14. Podle indické vlády odkazuje domnělý vývoz na ty transakce, při nichž dodané zboží neopouští zemi. Za domnělý vývoz je považována celá řada kategorií dodávek za předpokladu, že je zboží vyrobeno v Indii, jako např. dodávky zboží pro jednotku orientovanou na vývoz nebo pro společnost, která se nachází ve zvláštní ekonomické zóně, |
| --- | --- |

iv)

domnělý vývoz: tento podprogram umožňuje hlavnímu dodavateli bezcelně dovážet vstupy potřebné k výrobě zboží, které má být prodáno jako „domnělý vývoz“ kategoriím zákazníků uvedeným v odst. 8.2 písm. b) až f), g), i) a j) FTP 04-09 a FTP 09-14. Podle indické vlády odkazuje domnělý vývoz na ty transakce, při nichž dodané zboží neopouští zemi. Za domnělý vývoz je považována celá řada kategorií dodávek za předpokladu, že je zboží vyrobeno v Indii, jako např. dodávky zboží pro jednotku orientovanou na vývoz nebo pro společnost, která se nachází ve zvláštní ekonomické zóně,

| v) | ARO: držitel předběžného povolení, který si hodlá opatřit vstupy z domácích zdrojů místo přímého dovozu, má možnost opatřit si je oproti ARO. V takových případech jsou předběžná povolení validována jako ARO a převedena na domácího dodavatele při dodávce v nich uvedených položek. Domácí dodavatel má v případě potvrzení ARO nárok na výhody domnělého vývozu, jak je uvedeno v odstavci 8.3 FTP 04-09 a FTP 09-14 (tj. režim předběžných povolení na dodávky meziproduktů/domnělý vývoz, vrácení cla při domnělém vývozu a náhrady konečné spotřební daně). V rámci mechanismu ARO jsou daně a cla vraceny dodavateli místo konečnému vývozci ve formě vrácení/náhrady cla. Vrácení daní/cla je možné v případě domácích vstupů i v případě dovezených vstupů, |
| --- | --- |

v)

ARO: držitel předběžného povolení, který si hodlá opatřit vstupy z domácích zdrojů místo přímého dovozu, má možnost opatřit si je oproti ARO. V takových případech jsou předběžná povolení validována jako ARO a převedena na domácího dodavatele při dodávce v nich uvedených položek. Domácí dodavatel má v případě potvrzení ARO nárok na výhody domnělého vývozu, jak je uvedeno v odstavci 8.3 FTP 04-09 a FTP 09-14 (tj. režim předběžných povolení na dodávky meziproduktů/domnělý vývoz, vrácení cla při domnělém vývozu a náhrady konečné spotřební daně). V rámci mechanismu ARO jsou daně a cla vraceny dodavateli místo konečnému vývozci ve formě vrácení/náhrady cla. Vrácení daní/cla je možné v případě domácích vstupů i v případě dovezených vstupů,

| vi) | tuzemský back-to-back akreditiv: tento podprogram se opět týká domácích dodávek pro držitele předběžného povolení. Držitel předběžného povolení může požádat banku o otevření tuzemského akreditivu ve prospěch domácího dodavatele. Na předběžné povolení pro přímý dovoz banka započítává pouze hodnotu a množství položek opatřených z domácích zdrojů místo z dovozu. Domácí dodavatel má nárok na výhody domnělého vývozu, jak je uvedeno v odstavci 8.3 FTP 04-09 a FTP 09-14 (tj. režim předběžných povolení na dodávky meziproduktů/domnělý vývoz, vrácení cla při domnělém vývozu a náhrady konečné spotřební daně). |
| --- | --- |

vi)

tuzemský back-to-back akreditiv: tento podprogram se opět týká domácích dodávek pro držitele předběžného povolení. Držitel předběžného povolení může požádat banku o otevření tuzemského akreditivu ve prospěch domácího dodavatele. Na předběžné povolení pro přímý dovoz banka započítává pouze hodnotu a množství položek opatřených z domácích zdrojů místo z dovozu. Domácí dodavatel má nárok na výhody domnělého vývozu, jak je uvedeno v odstavci 8.3 FTP 04-09 a FTP 09-14 (tj. režim předběžných povolení na dodávky meziproduktů/domnělý vývoz, vrácení cla při domnělém vývozu a náhrady konečné spotřební daně).

| (26) | Během období přezkumného šetření získal jeden ze dvou spolupracujících vývozců úlevy spadající pod režim předběžných povolení. Podprogram, který tato společnost využila, byl podprogram uvedený v bodě i) fyzický vývoz. Není proto nezbytné zjišťovat napadnutelnost zbývajících nevyužívaných podprogramů. |
| --- | --- |

(26)

Během období přezkumného šetření získal jeden ze dvou spolupracujících vývozců úlevy spadající pod režim předběžných povolení. Podprogram, který tato společnost využila, byl podprogram uvedený v bodě i) fyzický vývoz. Není proto nezbytné zjišťovat napadnutelnost zbývajících nevyužívaných podprogramů.

| (27) | Dovážený vstupní materiál je nepřenosný a musí být použit k výrobě výsledného výrobku určeného na vývoz. Vývozní povinnost musí být splněna v předepsané lhůtě po vydání předběžného povolení. Po kombinovaném přezkumu byla tato lhůta prodloužena na 36 měsíců (24 měsíců s možností dvojího prodloužení, vždy o šest měsíců). |
| --- | --- |

(27)

Dovážený vstupní materiál je nepřenosný a musí být použit k výrobě výsledného výrobku určeného na vývoz. Vývozní povinnost musí být splněna v předepsané lhůtě po vydání předběžného povolení. Po kombinovaném přezkumu byla tato lhůta prodloužena na 36 měsíců (24 měsíců s možností dvojího prodloužení, vždy o šest měsíců).

| (28) | Pro účely ověření indickými orgány je držitel předběžného povolení ze zákona povinen vést registr skutečné spotřeby („pravdivou a řádnou evidenci“) bezcelně dováženého zboží/zboží nakupovaného z domácích zdrojů v případě každého předběžného povolení ve stanoveném formátu (odstavce 4.26 a 4.30 a dodatek 23 HOP I 04-09 a HOP I 09-14). Tento registr musí ověřit externí autorizovaný účetní/kontrolor nákladů a provedené práce, který vydává potvrzení, že stanovené registry a příslušné záznamy byly zkontrolovány a že informace předávané podle dodatku 23 jsou po všech stránkách pravdivé a správné. |
| --- | --- |

(28)

Pro účely ověření indickými orgány je držitel předběžného povolení ze zákona povinen vést registr skutečné spotřeby („pravdivou a řádnou evidenci“) bezcelně dováženého zboží/zboží nakupovaného z domácích zdrojů v případě každého předběžného povolení ve stanoveném formátu (odstavce 4.26 a 4.30 a dodatek 23 HOP I 04-09 a HOP I 09-14). Tento registr musí ověřit externí autorizovaný účetní/kontrolor nákladů a provedené práce, který vydává potvrzení, že stanovené registry a příslušné záznamy byly zkontrolovány a že informace předávané podle dodatku 23 jsou po všech stránkách pravdivé a správné.

| (29) | Pokud jde o režim předběžných povolení využívaný během období šetření pro fyzický vývoz, jsou dovozní množství a vývozní povinnost pevně stanoveny co do množství a hodnoty indickou vládou a jsou zaznamenány v předběžném povolení. Kromě toho musí být v době dovozu a vývozu odpovídající transakce zaznamenány v předběžném povolení vládními úředníky. Objem dovozu povolený v rámci tohoto režimu je určen indickou vládou na základě standardních norem vstupů a výstupů. Standardní normy vstupů a výstupů existují pro většinu výrobků včetně dotčeného výrobku a jsou vydávány indickou vládou. Po kombinovaném přezkumu byly standardní normy vstupů a výstupů sníženy a během období přezkumného šetření byly v případě surovinových vstupů a v závislosti na výrobku a cestě o 2,3 % až 16,1 % nižší než během kombinovaného přezkumu. |
| --- | --- |

(29)

Pokud jde o režim předběžných povolení využívaný během období šetření pro fyzický vývoz, jsou dovozní množství a vývozní povinnost pevně stanoveny co do množství a hodnoty indickou vládou a jsou zaznamenány v předběžném povolení. Kromě toho musí být v době dovozu a vývozu odpovídající transakce zaznamenány v předběžném povolení vládními úředníky. Objem dovozu povolený v rámci tohoto režimu je určen indickou vládou na základě standardních norem vstupů a výstupů. Standardní normy vstupů a výstupů existují pro většinu výrobků včetně dotčeného výrobku a jsou vydávány indickou vládou. Po kombinovaném přezkumu byly standardní normy vstupů a výstupů sníženy a během období přezkumného šetření byly v případě surovinových vstupů a v závislosti na výrobku a cestě o 2,3 % až 16,1 % nižší než během kombinovaného přezkumu.

| (30) | I přes toto snížení standardních norem vstupů a výstupů bylo zjištěno, že u jednoho z dotčených druhů výrobků byla stále skutečná spotřeba nižší než standardní normy vstupů a výstupů. Kromě toho bylo zjištěno, že společnost nevedla povinný registr spotřeby uvedený v 28. bodě odůvodnění („dodatek 23“), což mohl ověřit externí účetní. Přestože tato společnost nedodržela uvedený požadavek, využívala výhod režimu předběžných povolení, které proto vzhledem k zjištěnému nadhodnocení standardních norem vstupů a výstupů přesahovaly právní ustanovení. |
| --- | --- |

(30)

I přes toto snížení standardních norem vstupů a výstupů bylo zjištěno, že u jednoho z dotčených druhů výrobků byla stále skutečná spotřeba nižší než standardní normy vstupů a výstupů. Kromě toho bylo zjištěno, že společnost nevedla povinný registr spotřeby uvedený v 28. bodě odůvodnění („dodatek 23“), což mohl ověřit externí účetní. Přestože tato společnost nedodržela uvedený požadavek, využívala výhod režimu předběžných povolení, které proto vzhledem k zjištěnému nadhodnocení standardních norem vstupů a výstupů přesahovaly právní ustanovení.

d)   Připomínky po poskytnutí informací

| (31) | Indická vláda a jeden vyvážející výrobce předložili připomínky k režimu předběžných povolení. |
| --- | --- |

(31)

Indická vláda a jeden vyvážející výrobce předložili připomínky k režimu předběžných povolení.

| (32) | Indická vláda tvrdila, že režim předběžných povolení funguje jako povolený systém vracení nebo vracení u náhradních vstupů, pro který existuje ověřovací systém v souladu s ustanoveními příloh I, II a III základního nařízení, přičemž účelem tohoto ověřovacího systému je monitorování spojitosti mezi bezcelně dováženými vstupy a výslednými výrobky určenými na vývoz. Indická vláda dále tvrdila, že podle základního nařízení lze napadnout pouze prominutí nebo vrácení dovozních poplatků uložených navíc mimo dovozní poplatky uložené na dovážené vstupy, které jsou spotřebovány při výrobě vyváženého výrobku. Pokud jde o ověřovací systém, indická vláda trvá na tom, že byl zaveden přiměřený ověřovací systém. V této souvislosti odkazuje na řadu ověřovacích prvků, které měla indická vláda pro takové ověřování k dispozici, včetně standardních norem vstupů a výstupů, informací o množství z dovozních a vývozních dokumentů a ověření náhrad po uskutečnění dovozu a vývozu. Indická vláda také upozornila na to, že tento režim v případě existence nevyužitého materiálu předepisuje zaplacení celého cla i s úroky. |
| --- | --- |

(32)

Indická vláda tvrdila, že režim předběžných povolení funguje jako povolený systém vracení nebo vracení u náhradních vstupů, pro který existuje ověřovací systém v souladu s ustanoveními příloh I, II a III základního nařízení, přičemž účelem tohoto ověřovacího systému je monitorování spojitosti mezi bezcelně dováženými vstupy a výslednými výrobky určenými na vývoz. Indická vláda dále tvrdila, že podle základního nařízení lze napadnout pouze prominutí nebo vrácení dovozních poplatků uložených navíc mimo dovozní poplatky uložené na dovážené vstupy, které jsou spotřebovány při výrobě vyváženého výrobku. Pokud jde o ověřovací systém, indická vláda trvá na tom, že byl zaveden přiměřený ověřovací systém. V této souvislosti odkazuje na řadu ověřovacích prvků, které měla indická vláda pro takové ověřování k dispozici, včetně standardních norem vstupů a výstupů, informací o množství z dovozních a vývozních dokumentů a ověření náhrad po uskutečnění dovozu a vývozu. Indická vláda také upozornila na to, že tento režim v případě existence nevyužitého materiálu předepisuje zaplacení celého cla i s úroky.

| (33) | Vyvážející výrobce, který využil režimu předběžných povolení pro své prodeje v Unii, neměl žádné připomínky ke zjištěním týkajícím se popisu a praktického provádění, jak bylo shrnuto v oddílech a) až c), ale napadl řadu údajů uvedených ve výpočtu výše subvence. Výpočet byl tedy zkontrolován, nebylo třeba provést žádné opravy a tato otázka byla dotčené společnosti objasněna. |
| --- | --- |

(33)

Vyvážející výrobce, který využil režimu předběžných povolení pro své prodeje v Unii, neměl žádné připomínky ke zjištěním týkajícím se popisu a praktického provádění, jak bylo shrnuto v oddílech a) až c), ale napadl řadu údajů uvedených ve výpočtu výše subvence. Výpočet byl tedy zkontrolován, nebylo třeba provést žádné opravy a tato otázka byla dotčené společnosti objasněna.

e)   Závěr

| (34) | Osvobození od dovozního cla je subvencí ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení, tj. finanční příspěvek indické vlády, která poskytla zvýhodnění šetřenému vývozci. |
| --- | --- |

(34)

Osvobození od dovozního cla je subvencí ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení, tj. finanční příspěvek indické vlády, která poskytla zvýhodnění šetřenému vývozci.

| (35) | Navíc režim předběžných povolení na fyzický vývoz jasně právně závisí na vývozní výkonnosti, a je proto považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení. Bez vývozního závazku nemůže společnost využívat výhod vyplývajících z tohoto programu. |
| --- | --- |

(35)

Navíc režim předběžných povolení na fyzický vývoz jasně právně závisí na vývozní výkonnosti, a je proto považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení. Bez vývozního závazku nemůže společnost využívat výhod vyplývajících z tohoto programu.

| (36) | Tento přezkum před pozbytím platnosti proto potvrdil, že hlavní podprogram využitý v aktuálním případě nelze považovat za povolený systém vracení cla nebo systém navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Nevyhovuje pravidlům stanoveným v příloze I písm. i), příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III (definice a pravidla pro navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Přestože ověřovací systém nebo postup za účelem potvrzení, zda a v jakém množství byly vstupy spotřebovány při výrobě vyváženého výrobku (příloha II část II odst. 4 základního nařízení a v případě programů navracení u náhradních vstupů příloha III část II odst. 2 základního nařízení) existuje, indická vláda jej neuplatňovala účinně. Standardní normy vstupů a výstupů jako takové nelze považovat za systém ověřování skutečné spotřeby, jelikož bylo zjištěno, že jsou příliš velkorysé a že výhody, které byly získány navíc, nebyly indickou vládou požadovány zpět. Mimoto se neprováděla účinná kontrola ze strany indické vlády na základě náležitě vedeného registru skutečné spotřeby. Indická vláda kromě toho neprovedla další přezkoumání na základě skutečných vstupů, ačkoli za normálních okolností by takové přezkoumání bylo vzhledem k absenci účinně uplatňovaného ověřovacího systému potřebné (příloha II část II odst. 5 a příloha III část II odst. 3 základního nařízení). Kromě toho bylo potvrzeno, že zapojení autorizovaných účetních znalců do ověřovacího procesu, které je ze zákona povinné, není v praxi zaručeno. |
| --- | --- |

(36)

Tento přezkum před pozbytím platnosti proto potvrdil, že hlavní podprogram využitý v aktuálním případě nelze považovat za povolený systém vracení cla nebo systém navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Nevyhovuje pravidlům stanoveným v příloze I písm. i), příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III (definice a pravidla pro navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Přestože ověřovací systém nebo postup za účelem potvrzení, zda a v jakém množství byly vstupy spotřebovány při výrobě vyváženého výrobku (příloha II část II odst. 4 základního nařízení a v případě programů navracení u náhradních vstupů příloha III část II odst. 2 základního nařízení) existuje, indická vláda jej neuplatňovala účinně. Standardní normy vstupů a výstupů jako takové nelze považovat za systém ověřování skutečné spotřeby, jelikož bylo zjištěno, že jsou příliš velkorysé a že výhody, které byly získány navíc, nebyly indickou vládou požadovány zpět. Mimoto se neprováděla účinná kontrola ze strany indické vlády na základě náležitě vedeného registru skutečné spotřeby. Indická vláda kromě toho neprovedla další přezkoumání na základě skutečných vstupů, ačkoli za normálních okolností by takové přezkoumání bylo vzhledem k absenci účinně uplatňovaného ověřovacího systému potřebné (příloha II část II odst. 5 a příloha III část II odst. 3 základního nařízení). Kromě toho bylo potvrzeno, že zapojení autorizovaných účetních znalců do ověřovacího procesu, které je ze zákona povinné, není v praxi zaručeno.

| (37) | Režim předběžných povolení pro fyzický vývoz je proto napadnutelný. |
| --- | --- |

(37)

Režim předběžných povolení pro fyzický vývoz je proto napadnutelný.

f)   Výpočet výše subvence

| (38) | Při neexistenci povoleného systému navracení cla nebo systému navracení u náhradních vstupů má napadnutelná výhoda podobu prominutí celkových dovozních cel obvykle splatných při dovozu vstupů. V této souvislosti a vzhledem k tvrzení indické vlády uvedenému v 32. bodě odůvodnění je třeba poznamenat, že základní nařízení nestanoví pouze napadnutí „nadměrného“ vrácení cla. Podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a přílohy I písm. i) základního nařízení lze napadnout pouze nadměrné vrácení cla za předpokladu, že jsou splněny podmínky obsažené v přílohách II a III základního nařízení. Tyto podmínky však v tomto případě splněny nebyly. Proto v případě, že bude zjištěno, že neproběhl vhodný monitorovací proces, výše uvedenou výjimku pro programy navracení nelze použít a namísto údajného nadměrného vrácení se použije obvyklé pravidlo napadnutí výše nezaplaceného cla (ušlého příjmu). Jak je uvedeno v příloze II části II a příloze III části II základního nařízení, není výpočet takového nadměrného vrácení povinností vyšetřujícího orgánu. Naopak podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení musí tento orgán pouze získat dostatečné důkazy k vyvrácení vhodnosti údajného ověřovacího systému. |
| --- | --- |

(38)

Při neexistenci povoleného systému navracení cla nebo systému navracení u náhradních vstupů má napadnutelná výhoda podobu prominutí celkových dovozních cel obvykle splatných při dovozu vstupů. V této souvislosti a vzhledem k tvrzení indické vlády uvedenému v 32. bodě odůvodnění je třeba poznamenat, že základní nařízení nestanoví pouze napadnutí „nadměrného“ vrácení cla. Podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a přílohy I písm. i) základního nařízení lze napadnout pouze nadměrné vrácení cla za předpokladu, že jsou splněny podmínky obsažené v přílohách II a III základního nařízení. Tyto podmínky však v tomto případě splněny nebyly. Proto v případě, že bude zjištěno, že neproběhl vhodný monitorovací proces, výše uvedenou výjimku pro programy navracení nelze použít a namísto údajného nadměrného vrácení se použije obvyklé pravidlo napadnutí výše nezaplaceného cla (ušlého příjmu). Jak je uvedeno v příloze II části II a příloze III části II základního nařízení, není výpočet takového nadměrného vrácení povinností vyšetřujícího orgánu. Naopak podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení musí tento orgán pouze získat dostatečné důkazy k vyvrácení vhodnosti údajného ověřovacího systému.

| (39) | Výše subvence pro vývozce, který využil režimu předběžných povolení, byla vypočtena na základě ušlého dovozního cla (základní clo a zvláštní dodatečné clo) z materiálu dovezeného v rámci podprogramu pro dotčený výrobek během období přezkumného šetření (čitatel). V souladu s čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení byly poplatky nezbytně vynaložené za účelem získání subvence v případě oprávněné žádosti z výše subvence odečteny. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na vývozní obrat dotčeného výrobku během období přezkumného šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků. |
| --- | --- |

(39)

Výše subvence pro vývozce, který využil režimu předběžných povolení, byla vypočtena na základě ušlého dovozního cla (základní clo a zvláštní dodatečné clo) z materiálu dovezeného v rámci podprogramu pro dotčený výrobek během období přezkumného šetření (čitatel). V souladu s čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení byly poplatky nezbytně vynaložené za účelem získání subvence v případě oprávněné žádosti z výše subvence odečteny. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na vývozní obrat dotčeného výrobku během období přezkumného šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.

| (40) | Sazba subvence zjištěná pro tento režim během období přezkumného šetření pro jediného spolupracujícího výrobce činí 12,3 %. |
| --- | --- |

(40)

Sazba subvence zjištěná pro tento režim během období přezkumného šetření pro jediného spolupracujícího výrobce činí 12,3 %.

3.3   Režim Duty Entitlement Passbook („DEPB“)

a)   Právní základ

| (41) | Podrobný popis režimu DEPB je uveden v odstavci 4.3 FTP 04-09 a FTP 09-14 a v kapitole 4 příruček HOP I 04-09 a HOP I 09-14. |
| --- | --- |

(41)

Podrobný popis režimu DEPB je uveden v odstavci 4.3 FTP 04-09 a FTP 09-14 a v kapitole 4 příruček HOP I 04-09 a HOP I 09-14.

b)   Způsobilost

| (42) | Pro tento program je způsobilý kterýkoli vyvážející výrobce nebo vyvážející obchodník. |
| --- | --- |

(42)

Pro tento program je způsobilý kterýkoli vyvážející výrobce nebo vyvážející obchodník.

c)   Praktické provádění

| (43) | Způsobilý vývozce může zažádat o úvěry v rámci režimu DEPB, které jsou vypočteny jako procento hodnoty výrobků vyvezených v rámci tohoto režimu. Tyto sazby režimu DEPBS byly stanoveny indickými orgány pro většinu výrobků včetně dotčeného výrobku. Jsou stanoveny na základě standardních norem vstupů a výstupů (viz 29. bod odůvodnění) a daňového zatížení předpokládaného dovozního podílu bez ohledu na to, zda bylo dovozní clo skutečně zaplaceno či nikoli. Sazby DEPB pro dotčený výrobek během období přezkumného šetření v rámci tohoto šetření činily 8 % pro trihydrát amoxicilinu a 7 % pro trihydrát ampicilinu a cefalexin, a proto jsou ve všech případech vyšší než během kombinovaného přezkumu. |
| --- | --- |

(43)

Způsobilý vývozce může zažádat o úvěry v rámci režimu DEPB, které jsou vypočteny jako procento hodnoty výrobků vyvezených v rámci tohoto režimu. Tyto sazby režimu DEPBS byly stanoveny indickými orgány pro většinu výrobků včetně dotčeného výrobku. Jsou stanoveny na základě standardních norem vstupů a výstupů (viz 29. bod odůvodnění) a daňového zatížení předpokládaného dovozního podílu bez ohledu na to, zda bylo dovozní clo skutečně zaplaceno či nikoli. Sazby DEPB pro dotčený výrobek během období přezkumného šetření v rámci tohoto šetření činily 8 % pro trihydrát amoxicilinu a 7 % pro trihydrát ampicilinu a cefalexin, a proto jsou ve všech případech vyšší než během kombinovaného přezkumu.

| (44) | Aby mohla společnost využívat výhod tohoto režimu, musí vyvážet. V čase vývozní transakce musí vývozce podat úřadům v Indii prohlášení, že probíhá vývoz v režimu DEPB. Aby mohlo být zboží vyvezeno, vydají indické celní úřady během odeslání vývozní přepravní doklad. Ten obsahuje mimo jiné výši úvěru v rámci režimu DEPB, který má být poskytnut pro danou vývozní transakci. V tomto okamžiku zná vývozce výši výhody, kterou obdrží. Jakmile celní úřady vydají vývozní přepravní doklad, je indická vláda povinna poskytnout úvěr DEPB. Příslušná sazba režimu DEPB pro výpočet výše výhody je sazba, která je použita v okamžiku podání vývozní deklarace. Neexistuje tudíž možnost zpětné úpravy výše výhody. |
| --- | --- |

(44)

Aby mohla společnost využívat výhod tohoto režimu, musí vyvážet. V čase vývozní transakce musí vývozce podat úřadům v Indii prohlášení, že probíhá vývoz v režimu DEPB. Aby mohlo být zboží vyvezeno, vydají indické celní úřady během odeslání vývozní přepravní doklad. Ten obsahuje mimo jiné výši úvěru v rámci režimu DEPB, který má být poskytnut pro danou vývozní transakci. V tomto okamžiku zná vývozce výši výhody, kterou obdrží. Jakmile celní úřady vydají vývozní přepravní doklad, je indická vláda povinna poskytnout úvěr DEPB. Příslušná sazba režimu DEPB pro výpočet výše výhody je sazba, která je použita v okamžiku podání vývozní deklarace. Neexistuje tudíž možnost zpětné úpravy výše výhody.

| (45) | Bylo zjištěno, že v souladu s indickými účetními standardy mohou být úvěry DEPB při splnění vývozní povinnosti zaúčtovány do komerčních účtů na základě časového rozlišení jako příjem. Tyto úvěry mohou být použity k zaplacení cla z následného dovozu jakéhokoliv volně dováženého zboží, s výjimkou investičního majetku. Zboží dovezené na základě takových úvěrů může být prodáno na domácím trhu (přičemž podléhá dani z prodeje), nebo použito jinak. Úvěry v rámci režimu DEPB jsou volně převoditelné a jsou platné po dobu 24 měsíců od data vydání. |
| --- | --- |

(45)

Bylo zjištěno, že v souladu s indickými účetními standardy mohou být úvěry DEPB při splnění vývozní povinnosti zaúčtovány do komerčních účtů na základě časového rozlišení jako příjem. Tyto úvěry mohou být použity k zaplacení cla z následného dovozu jakéhokoliv volně dováženého zboží, s výjimkou investičního majetku. Zboží dovezené na základě takových úvěrů může být prodáno na domácím trhu (přičemž podléhá dani z prodeje), nebo použito jinak. Úvěry v rámci režimu DEPB jsou volně převoditelné a jsou platné po dobu 24 měsíců od data vydání.

| (46) | Žádost o úvěry v rámci režimu DEPB se vyplňují elektronicky a mohou se vztahovat na neomezený počet vývozních transakcí. Pro podávání žádostí o úvěry v rámci režimu DEPB v podstatě neexistují jasně dané lhůty. Elektronický systém používaný ke správě režimu DEPB automaticky nevylučuje vývozní transakce mimo lhůty pro podávání uvedené v odstavci 4.47 příručky HOP I 04-09 a HOP I 09-14. Jak je dále stanoveno v odstavci 9.3 příručky HOP I 04-09 a HOP I 09-14, žádosti obdržené po uplynutí lhůt pro podání lze vždy přijmout a přitom uložit drobnou pokutu (např. 10 % nároku). |
| --- | --- |

(46)

Žádost o úvěry v rámci režimu DEPB se vyplňují elektronicky a mohou se vztahovat na neomezený počet vývozních transakcí. Pro podávání žádostí o úvěry v rámci režimu DEPB v podstatě neexistují jasně dané lhůty. Elektronický systém používaný ke správě režimu DEPB automaticky nevylučuje vývozní transakce mimo lhůty pro podávání uvedené v odstavci 4.47 příručky HOP I 04-09 a HOP I 09-14. Jak je dále stanoveno v odstavci 9.3 příručky HOP I 04-09 a HOP I 09-14, žádosti obdržené po uplynutí lhůt pro podání lze vždy přijmout a přitom uložit drobnou pokutu (např. 10 % nároku).

| (47) | Bylo zjištěno, že jeden spolupracující vyvážející výrobce v Indii tento režim během období přezkumného šetření využíval. |
| --- | --- |

(47)

Bylo zjištěno, že jeden spolupracující vyvážející výrobce v Indii tento režim během období přezkumného šetření využíval.

d)   Připomínky po poskytnutí informací

| (48) | Indická vláda tvrdila, že „výhodu vzniklou příjemci“ lze změřit a napadnutelnost subvence lze určit pouze tehdy, pokud jsou licence DEPB prodávány na trhu, jelikož výhodu poskytují pouze tehdy, když jsou prodávány na trhu. Jinými slovy, úvěry v rámci režimu DEPB nejsou napadnutelné, pokud jsou použity pro platbu cla za dovezené zboží, které se použije jako vstup pro výrobu zboží určeného na vývoz. |
| --- | --- |

(48)

Indická vláda tvrdila, že „výhodu vzniklou příjemci“ lze změřit a napadnutelnost subvence lze určit pouze tehdy, pokud jsou licence DEPB prodávány na trhu, jelikož výhodu poskytují pouze tehdy, když jsou prodávány na trhu. Jinými slovy, úvěry v rámci režimu DEPB nejsou napadnutelné, pokud jsou použity pro platbu cla za dovezené zboží, které se použije jako vstup pro výrobu zboží určeného na vývoz.

e)   Závěry k režimu DEPB

| (49) | Režim DEPB poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Úvěr v rámci režimu DEPB je finančním příspěvkem indické vlády, protože bude nakonec použit ke kompenzaci dovozního cla, a sníží tak příjmy indické vlády z cla, které by bylo jinak splatné. Kromě toho úvěr v rámci režimu DEPB poskytuje vývozci výhodu, protože zlepšuje jeho likviditu nejen tehdy, když se licence prodává na trhu, jak tvrdila indická vláda, ale i tehdy, když je použit jako platba cla z dováženého zboží. |
| --- | --- |

(49)

Režim DEPB poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Úvěr v rámci režimu DEPB je finančním příspěvkem indické vlády, protože bude nakonec použit ke kompenzaci dovozního cla, a sníží tak příjmy indické vlády z cla, které by bylo jinak splatné. Kromě toho úvěr v rámci režimu DEPB poskytuje vývozci výhodu, protože zlepšuje jeho likviditu nejen tehdy, když se licence prodává na trhu, jak tvrdila indická vláda, ale i tehdy, když je použit jako platba cla z dováženého zboží.

| (50) | Režim DEPB je kromě toho právně závislý na vývozní výkonnosti, a proto je považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení. |
| --- | --- |

(50)

Režim DEPB je kromě toho právně závislý na vývozní výkonnosti, a proto je považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení.

| (51) | Tento režim nelze považovat za povolený systém vracení cla nebo systém navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Nevyhovuje přísným pravidlům uvedeným v příloze I písm. i), příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III (definice a pravidla pro navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Vývozce nemá žádnou povinnost skutečně spotřebovat bezcelně dovezené zboží ve výrobním procesu a částka úvěru není vypočtena ve vztahu ke skutečně využitému vstupnímu materiálu. Navíc neexistuje systém nebo postup pro potvrzení, jaké vstupní materiály jsou spotřebovány ve výrobním procesu výrobku určeného na vývoz, nebo zda došlo k nadměrné platbě dovozního cla ve smyslu přílohy I písm. i) a příloh II a III základního nařízení. V neposlední řadě má vývozce nárok na výhody režimu DEPB bez ohledu na to, zda vůbec nějaký vstupní materiál doveze. Pro získání výhody stačí, aby vývozce jednoduše vyvezl zboží, aniž by prokazoval, že byl dovezen nějaký vstupní materiál. Dokonce i vývozci, kteří nakupují veškeré své vstupní materiály v místě a nedovážejí žádné zboží, které lze použít jako vstupní materiál, mají tudíž nárok na výhodu vyplývající z režimu DEPB. |
| --- | --- |

(51)

Tento režim nelze považovat za povolený systém vracení cla nebo systém navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Nevyhovuje přísným pravidlům uvedeným v příloze I písm. i), příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III (definice a pravidla pro navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Vývozce nemá žádnou povinnost skutečně spotřebovat bezcelně dovezené zboží ve výrobním procesu a částka úvěru není vypočtena ve vztahu ke skutečně využitému vstupnímu materiálu. Navíc neexistuje systém nebo postup pro potvrzení, jaké vstupní materiály jsou spotřebovány ve výrobním procesu výrobku určeného na vývoz, nebo zda došlo k nadměrné platbě dovozního cla ve smyslu přílohy I písm. i) a příloh II a III základního nařízení. V neposlední řadě má vývozce nárok na výhody režimu DEPB bez ohledu na to, zda vůbec nějaký vstupní materiál doveze. Pro získání výhody stačí, aby vývozce jednoduše vyvezl zboží, aniž by prokazoval, že byl dovezen nějaký vstupní materiál. Dokonce i vývozci, kteří nakupují veškeré své vstupní materiály v místě a nedovážejí žádné zboží, které lze použít jako vstupní materiál, mají tudíž nárok na výhodu vyplývající z režimu DEPB.

f)   Výpočet výše subvence

| (52) | V souladu s čl. 3 odst. 2 a článkem 5 základního nařízení byla výše napadnutelných subvencí vypočtena na základě výhody u příjemce, která byla zjištěna za období přezkumného šetření. V tomto ohledu se mělo za to, že výhoda je poskytnuta příjemci v okamžiku vývozní transakce podle tohoto programu. V tomto okamžiku se indická vláda musí vzdát cla, což představuje finanční příspěvek ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. |
| --- | --- |

(52)

V souladu s čl. 3 odst. 2 a článkem 5 základního nařízení byla výše napadnutelných subvencí vypočtena na základě výhody u příjemce, která byla zjištěna za období přezkumného šetření. V tomto ohledu se mělo za to, že výhoda je poskytnuta příjemci v okamžiku vývozní transakce podle tohoto programu. V tomto okamžiku se indická vláda musí vzdát cla, což představuje finanční příspěvek ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení.

| (53) | S ohledem na výše uvedené skutečnosti je považováno za vhodné stanovit, že výhoda vyplývající z režimu DEPB odpovídá výši úvěrů získaných ze všech vývozních transakcí provedených podle tohoto režimu v období přezkumného šetření. |
| --- | --- |

(53)

S ohledem na výše uvedené skutečnosti je považováno za vhodné stanovit, že výhoda vyplývající z režimu DEPB odpovídá výši úvěrů získaných ze všech vývozních transakcí provedených podle tohoto režimu v období přezkumného šetření.

| (54) | V případě, že byla podána oprávněná žádost, byly podle čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení poplatky nezbytně vynaložené na získání subvence odečteny z takto zjištěných úvěrů a výsledná částka byla použita jako čitatel pro výpočet výše subvence. |
| --- | --- |

(54)

V případě, že byla podána oprávněná žádost, byly podle čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení poplatky nezbytně vynaložené na získání subvence odečteny z takto zjištěných úvěrů a výsledná částka byla použita jako čitatel pro výpočet výše subvence.

| (55) | V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla výše subvence přepočtena na celkový vývozní obrat v průběhu období přezkumného šetření jako příslušný jmenovatel, neboť subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků. |
| --- | --- |

(55)

V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla výše subvence přepočtena na celkový vývozní obrat v průběhu období přezkumného šetření jako příslušný jmenovatel, neboť subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.

| (56) | Na základě výše uvedených skutečností činí sazba subvence pro spolupracujícího vyvážejícího výrobce zjištěná v souvislosti s tímto režimem během období přezkumného šetření 6,9 %. |
| --- | --- |

(56)

Na základě výše uvedených skutečností činí sazba subvence pro spolupracujícího vyvážejícího výrobce zjištěná v souvislosti s tímto režimem během období přezkumného šetření 6,9 %.

3.4   Režim Export Promotion Capital Goods („EPCG“)

a)   Právní základ

| (57) | Podrobný popis režimu EPCGS je uveden v kapitole 5 FTP 04-09 a FTP 09-14 a v kapitole 5 příruček HOP I 04-09 a HOP I 09-14. |
| --- | --- |

(57)

Podrobný popis režimu EPCGS je uveden v kapitole 5 FTP 04-09 a FTP 09-14 a v kapitole 5 příruček HOP I 04-09 a HOP I 09-14.

b)   Způsobilost

| (58) | Pro tento režim jsou způsobilí vyvážející výrobci a vyvážející obchodníci „vázaní“ na podpůrné výrobce a poskytovatele služeb. |
| --- | --- |

(58)

Pro tento režim jsou způsobilí vyvážející výrobci a vyvážející obchodníci „vázaní“ na podpůrné výrobce a poskytovatele služeb.

c)   Praktické provádění

| (59) | Pod podmínkou vývozní povinnosti je společnosti dovoleno dovážet investiční majetek (nový i použitý investiční majetek až 10 let starý) za sníženou celní sazbu. Za tímto účelem vydává indická vláda po požádání a zaplacení poplatku licenci EPCG. Tento režim zajišťuje sníženou sazbu dovozního cla ve výši 5 % použitelnou na veškerý investiční majetek dovezený v rámci tohoto režimu. Aby byla splněna vývozní povinnost, musí být dovezený investiční majetek využit k výrobě určitého množství zboží na vývoz v průběhu určitého období. Podle FTP 09-14 může být investiční majetek dovážen v rámci EPCG při sazbě v nulové výši, avšak v takovém případě je lhůta pro splnění vývozní povinnosti kratší. |
| --- | --- |

(59)

Pod podmínkou vývozní povinnosti je společnosti dovoleno dovážet investiční majetek (nový i použitý investiční majetek až 10 let starý) za sníženou celní sazbu. Za tímto účelem vydává indická vláda po požádání a zaplacení poplatku licenci EPCG. Tento režim zajišťuje sníženou sazbu dovozního cla ve výši 5 % použitelnou na veškerý investiční majetek dovezený v rámci tohoto režimu. Aby byla splněna vývozní povinnost, musí být dovezený investiční majetek využit k výrobě určitého množství zboží na vývoz v průběhu určitého období. Podle FTP 09-14 může být investiční majetek dovážen v rámci EPCG při sazbě v nulové výši, avšak v takovém případě je lhůta pro splnění vývozní povinnosti kratší.

| (60) | Držitel licence EPCG může také pořídit investiční majetek z domácích zdrojů. V takovém případě může domácí výrobce investičního majetku využít výhody bezcelního dovozu dílů nutných pro výrobu tohoto investičního majetku. Případně může domácí výrobce požadovat výhodu domnělého vývozu pro dodávky investičního majetku držiteli licence EPCG. |
| --- | --- |

(60)

Držitel licence EPCG může také pořídit investiční majetek z domácích zdrojů. V takovém případě může domácí výrobce investičního majetku využít výhody bezcelního dovozu dílů nutných pro výrobu tohoto investičního majetku. Případně může domácí výrobce požadovat výhodu domnělého vývozu pro dodávky investičního majetku držiteli licence EPCG.

| (61) | Bylo zjištěno, že oba spolupracující vyvážející výrobci tento režim během období přezkumného šetření využívali. |
| --- | --- |

(61)

Bylo zjištěno, že oba spolupracující vyvážející výrobci tento režim během období přezkumného šetření využívali.

d)   Připomínky po poskytnutí informací

| (62) | Po poskytnutí informací zpochybnila indická vláda napadnutelnost EPCG. Zejména tvrdila, že subvence v rámci režimu EPCG týkající se nákupu investičního majetku, u nějž byla vývozní povinnost splněna již před začátkem období přezkumného šetření, by již neměla být považována za závislou na vývozní výkonnosti. Jeden vyvážející výrobce, u nějž bylo zjištěno, že využil subvence v rámci režimu EPCG, tvrdil, že k těmto subvencím se nemělo přihlížet, jelikož nebyly použity k nákupu investičního majetku použitého k výrobě dotčeného výrobku. |
| --- | --- |

(62)

Po poskytnutí informací zpochybnila indická vláda napadnutelnost EPCG. Zejména tvrdila, že subvence v rámci režimu EPCG týkající se nákupu investičního majetku, u nějž byla vývozní povinnost splněna již před začátkem období přezkumného šetření, by již neměla být považována za závislou na vývozní výkonnosti. Jeden vyvážející výrobce, u nějž bylo zjištěno, že využil subvence v rámci režimu EPCG, tvrdil, že k těmto subvencím se nemělo přihlížet, jelikož nebyly použity k nákupu investičního majetku použitého k výrobě dotčeného výrobku.

e)   Závěry k režimu EPCG

| (63) | Režim EPCG poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Snížení cla představuje finanční příspěvek indické vlády, neboť tato úleva snižuje příjmy indické vlády z cla, které by bylo jinak splatné. Nadto poskytuje snížení cla vývozci výhodu, protože ušetřením cla při dovozu se zvyšuje likvidita společnosti. |
| --- | --- |

(63)

Režim EPCG poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Snížení cla představuje finanční příspěvek indické vlády, neboť tato úleva snižuje příjmy indické vlády z cla, které by bylo jinak splatné. Nadto poskytuje snížení cla vývozci výhodu, protože ušetřením cla při dovozu se zvyšuje likvidita společnosti.

| (64) | Tvrzení, že subvence v rámci režimu EPCG týkající se nákupu investičního majetku, u nějž byla vývozní povinnost splněna již před začátkem období přezkumného šetření, by již neměla být považována za závislou na vývozní výkonnosti, bylo třeba odmítnout. Nezpochybňuje se, že režim EPCG právně závisí na vývozní výkonnosti, protože takové licence EPCG nelze získat bez závazku vyvážet. Je proto považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení. Doba, kdy byla vývozní povinnost skutečně splněna, je v tomto ohledu irelevantní. Pokud jde o otázku, zda byl investiční majetek použit k výrobě dotčeného výrobku či nikoli, podle kapitoly 5.2 FTP 09-14 je v rámci režimu EPCG povoleno dovážet investiční majetek pro předvýrobní, výrobní a povýrobní činnosti (včetně výrobků ve zcela rozebraném stavu (CKD)/v polosmontované formě (SKD) a počítačového softwaru). Proto je zřejmé, že i na zboží, které nebylo použito k výrobě dotčeného výrobku, se mohou vztahovat výhody z režimu EPCG. Kromě toho bylo zjištěno, že vývozní povinnost v rámci režimu EPCG byla splněna s použitím vývozu dotčeného výrobku. Toto tvrzení se tedy zamítá. |
| --- | --- |

(64)

Tvrzení, že subvence v rámci režimu EPCG týkající se nákupu investičního majetku, u nějž byla vývozní povinnost splněna již před začátkem období přezkumného šetření, by již neměla být považována za závislou na vývozní výkonnosti, bylo třeba odmítnout. Nezpochybňuje se, že režim EPCG právně závisí na vývozní výkonnosti, protože takové licence EPCG nelze získat bez závazku vyvážet. Je proto považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení. Doba, kdy byla vývozní povinnost skutečně splněna, je v tomto ohledu irelevantní. Pokud jde o otázku, zda byl investiční majetek použit k výrobě dotčeného výrobku či nikoli, podle kapitoly 5.2 FTP 09-14 je v rámci režimu EPCG povoleno dovážet investiční majetek pro předvýrobní, výrobní a povýrobní činnosti (včetně výrobků ve zcela rozebraném stavu (CKD)/v polosmontované formě (SKD) a počítačového softwaru). Proto je zřejmé, že i na zboží, které nebylo použito k výrobě dotčeného výrobku, se mohou vztahovat výhody z režimu EPCG. Kromě toho bylo zjištěno, že vývozní povinnost v rámci režimu EPCG byla splněna s použitím vývozu dotčeného výrobku. Toto tvrzení se tedy zamítá.

| (65) | Režim EPCG nelze považovat za povolený režim vracení cla nebo režim vracení cla u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Investiční majetek není zahrnut do působnosti takových povolených systémů, jak je uvedeno v příloze I písm. i) základního nařízení, protože není spotřebován ve výrobě výrobků určených na vývoz. |
| --- | --- |

(65)

Režim EPCG nelze považovat za povolený režim vracení cla nebo režim vracení cla u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Investiční majetek není zahrnut do působnosti takových povolených systémů, jak je uvedeno v příloze I písm. i) základního nařízení, protože není spotřebován ve výrobě výrobků určených na vývoz.

f)   Výpočet výše subvence

| (66) | Výše subvence byla vypočtena v souladu s čl. 7 odst. 3 základního nařízení rozložením nezaplaceného cla z dováženého investičního majetku na dobu odpovídající běžné době amortizace takového investičního majetku v dotčeném výrobním odvětví. K této částce byl připočten úrok, aby byla zohledněna úplná hodnota výhody v čase. Za vhodnou pro tento účel byla považována komerční úroková sazba pro úvěry v místní měně v Indii během období přezkumného šetření. |
| --- | --- |

(66)

Výše subvence byla vypočtena v souladu s čl. 7 odst. 3 základního nařízení rozložením nezaplaceného cla z dováženého investičního majetku na dobu odpovídající běžné době amortizace takového investičního majetku v dotčeném výrobním odvětví. K této částce byl připočten úrok, aby byla zohledněna úplná hodnota výhody v čase. Za vhodnou pro tento účel byla považována komerční úroková sazba pro úvěry v místní měně v Indii během období přezkumného šetření.

| (67) | V souladu s čl. 7 odst. 2 a 3 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na vývozní obrat během období přezkumného šetření jako příslušný jmenovatel, neboť subvence závisí na vývozní výkonnosti. |
| --- | --- |

(67)

V souladu s čl. 7 odst. 2 a 3 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na vývozní obrat během období přezkumného šetření jako příslušný jmenovatel, neboť subvence závisí na vývozní výkonnosti.

| (68) | Sazba subvence pro spolupracující vyvážející výrobce zjištěná v souvislosti s tímto režimem během období přezkumného šetření činí 0,1 %–0,5 %. |
| --- | --- |

(68)

Sazba subvence pro spolupracující vyvážející výrobce zjištěná v souvislosti s tímto režimem během období přezkumného šetření činí 0,1 %–0,5 %.

3.5   Režim Focus Market Scheme („FMS“)

a)   Právní základ

| (69) | Podrobný popis režimu FMS je uveden v odstavcích 3.9.1 až 3.9.2.2 FTP 04-09 a v odstavcích 3.14.1 až 3.14.3 FTP 09-14 a v odstavcích 3.20 až 3.20.3 HOP I 04-09 a v odstavcích 3.8 až 3.8.2 HOP I 09-14. |
| --- | --- |

(69)

Podrobný popis režimu FMS je uveden v odstavcích 3.9.1 až 3.9.2.2 FTP 04-09 a v odstavcích 3.14.1 až 3.14.3 FTP 09-14 a v odstavcích 3.20 až 3.20.3 HOP I 04-09 a v odstavcích 3.8 až 3.8.2 HOP I 09-14.

b)   Způsobilost

| (70) | Pro tento režim je způsobilý kterýkoli vyvážející výrobce nebo vyvážející obchodník. |
| --- | --- |

(70)

Pro tento režim je způsobilý kterýkoli vyvážející výrobce nebo vyvážející obchodník.

c)   Praktické provádění

| (71) | Vývoz všech výrobků v rámci tohoto režimu do zemí uvedených v dodatku 37 C) HOP I 04-09 a HOP I 09-14 má nárok na úvěry na clo rovnající se 2,5 % hodnoty FOB výrobků vyvezených v rámci tohoto programu. Na určitý typ vývozních činností, např. na vývoz dováženého či překládaného zboží, domnělý vývoz, vývoz služeb a vývozní obrat jednotek působících v rámci zvláštních ekonomických zón/jednotek orientovaných na vývoz, se tento program nevztahuje. Nevztahuje se ani na určité typy výrobků, např. na diamanty, vzácné kovy, rudy, obilí, cukr a ropné produkty. |
| --- | --- |

(71)

Vývoz všech výrobků v rámci tohoto režimu do zemí uvedených v dodatku 37 C) HOP I 04-09 a HOP I 09-14 má nárok na úvěry na clo rovnající se 2,5 % hodnoty FOB výrobků vyvezených v rámci tohoto programu. Na určitý typ vývozních činností, např. na vývoz dováženého či překládaného zboží, domnělý vývoz, vývoz služeb a vývozní obrat jednotek působících v rámci zvláštních ekonomických zón/jednotek orientovaných na vývoz, se tento program nevztahuje. Nevztahuje se ani na určité typy výrobků, např. na diamanty, vzácné kovy, rudy, obilí, cukr a ropné produkty.

| (72) | Úvěry na clo v rámci FMS jsou volně převoditelné a platné po dobu 24 měsíců ode dne vydání příslušného osvědčení o nároku na úvěr. Mohou být použity k zaplacení cla u následného dovozu jakéhokoliv vstupního materiálu nebo zboží včetně investičního majetku. |
| --- | --- |

(72)

Úvěry na clo v rámci FMS jsou volně převoditelné a platné po dobu 24 měsíců ode dne vydání příslušného osvědčení o nároku na úvěr. Mohou být použity k zaplacení cla u následného dovozu jakéhokoliv vstupního materiálu nebo zboží včetně investičního majetku.

| (73) | Osvědčení o nároku na úvěr se vydává v přístavu, ze kterého se vývoz realizuje, po uskutečnění vývozu nebo po odeslání zboží. Pokud žadatel předloží orgánům kopie všech příslušných vývozních dokumentů (např. příkazu k vývozu, faktur, přepravních dokladů, potvrzení banky o uskutečnění vývozu), nemůže indická vláda poskytnutí úvěrů na clo nikterak ovlivnit. |
| --- | --- |

(73)

Osvědčení o nároku na úvěr se vydává v přístavu, ze kterého se vývoz realizuje, po uskutečnění vývozu nebo po odeslání zboží. Pokud žadatel předloží orgánům kopie všech příslušných vývozních dokumentů (např. příkazu k vývozu, faktur, přepravních dokladů, potvrzení banky o uskutečnění vývozu), nemůže indická vláda poskytnutí úvěrů na clo nikterak ovlivnit.

d)   Připomínky po poskytnutí informací

| (74) | Po poskytnutí informací indická vláda tvrdila, že dokud osvědčení o nároku na úvěr není prodáno na trhu, nepředstavuje pro příjemce žádný prospěch, a proto není napadnutelné. Tvrdila, že úvěry na clo v rámci FMS nejsou napadnutelné, pokud jsou použity pro platbu cla za dovezené zboží, které se použije jako vstup pro výrobu zboží určeného na vývoz. Spolupracující vyvážející výrobce, který využil výhod v rámci FMS, tvrdil, že tento režim se z geografického hlediska týká pouze jiných zemí, a proto jej Unie nemůže napadnout. |
| --- | --- |

(74)

Po poskytnutí informací indická vláda tvrdila, že dokud osvědčení o nároku na úvěr není prodáno na trhu, nepředstavuje pro příjemce žádný prospěch, a proto není napadnutelné. Tvrdila, že úvěry na clo v rámci FMS nejsou napadnutelné, pokud jsou použity pro platbu cla za dovezené zboží, které se použije jako vstup pro výrobu zboží určeného na vývoz. Spolupracující vyvážející výrobce, který využil výhod v rámci FMS, tvrdil, že tento režim se z geografického hlediska týká pouze jiných zemí, a proto jej Unie nemůže napadnout.

e)   Závěry k režimu FMS

| (75) | FMS poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Úvěr na clo v rámci FMS je finančním příspěvkem indické vlády, protože bude nakonec použit k vyrovnání dovozního cla, a bude tak snižovat výnosy indické vlády z cla, které by bylo jinak splatné. Kromě toho bez ohledu na to, zda se osvědčení o nároku na úvěr použije k vyrovnání dovozního cla, nebo je prodáno na trhu, úvěr na clo v rámci FMS poskytuje vývozci výhodu, protože zlepšuje jeho likviditu. |
| --- | --- |

(75)

FMS poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Úvěr na clo v rámci FMS je finančním příspěvkem indické vlády, protože bude nakonec použit k vyrovnání dovozního cla, a bude tak snižovat výnosy indické vlády z cla, které by bylo jinak splatné. Kromě toho bez ohledu na to, zda se osvědčení o nároku na úvěr použije k vyrovnání dovozního cla, nebo je prodáno na trhu, úvěr na clo v rámci FMS poskytuje vývozci výhodu, protože zlepšuje jeho likviditu.

| (76) | Kromě toho FMS právně závisí na vývozní výkonnosti, a je proto považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení. Skutečnost, že se FMS nevztahuje na země Unie, není v rozporu ani s praktickým prováděním tohoto režimu, ani se způsobem, jakým jsou využívány výhody FMS, jak je uvedeno v 72. až 74. bodě odůvodnění. Toto tvrzení tedy bylo nutné odmítnout. |
| --- | --- |

(76)

Kromě toho FMS právně závisí na vývozní výkonnosti, a je proto považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení. Skutečnost, že se FMS nevztahuje na země Unie, není v rozporu ani s praktickým prováděním tohoto režimu, ani se způsobem, jakým jsou využívány výhody FMS, jak je uvedeno v 72. až 74. bodě odůvodnění. Toto tvrzení tedy bylo nutné odmítnout.

| (77) | Tento režim nelze považovat za povolený systém navracení nebo systém navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Nevyhovuje přísným pravidlům uvedeným v příloze I písm. i), příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III (definice a pravidla navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Vývozce nemá žádnou povinnost skutečně spotřebovat bezcelně dovezené zboží ve výrobním procesu a částka úvěru není vypočtena ve vztahu ke skutečně využitému vstupnímu materiálu. Neexistuje systém nebo zavedený postup pro potvrzení, jaké vstupní materiály jsou spotřebovány ve výrobním procesu výrobku určeného na vývoz, nebo zda došlo k nadměrné platbě dovozního cla ve smyslu přílohy I písm. i) a příloh II a III základního nařízení. Vývozce má nárok na výhody FMS bez ohledu na to, zda vůbec nějaké vstupní materiály doveze. Pro získání výhody stačí, aby vývozce jednoduše vyvezl zboží, aniž by prokazoval, že byl dovezen nějaký vstupní materiál. Dokonce i vývozci, kteří nakupují veškeré své vstupní materiály v místě a nedovážejí žádné zboží, které lze použít jako vstupní materiál, mají nárok na výhodu z FMS. Kromě toho může vývozce využít úvěry na clo v rámci FMS k dovozu investičního majetku, ačkoliv investiční majetek nespadá do působnosti povolených systémů navracení cla, jak je uvedeno v příloze I písm. i) základního nařízení, protože není spotřebováno při výrobě vyvážených výrobků. |
| --- | --- |

(77)

Tento režim nelze považovat za povolený systém navracení nebo systém navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Nevyhovuje přísným pravidlům uvedeným v příloze I písm. i), příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III (definice a pravidla navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Vývozce nemá žádnou povinnost skutečně spotřebovat bezcelně dovezené zboží ve výrobním procesu a částka úvěru není vypočtena ve vztahu ke skutečně využitému vstupnímu materiálu. Neexistuje systém nebo zavedený postup pro potvrzení, jaké vstupní materiály jsou spotřebovány ve výrobním procesu výrobku určeného na vývoz, nebo zda došlo k nadměrné platbě dovozního cla ve smyslu přílohy I písm. i) a příloh II a III základního nařízení. Vývozce má nárok na výhody FMS bez ohledu na to, zda vůbec nějaké vstupní materiály doveze. Pro získání výhody stačí, aby vývozce jednoduše vyvezl zboží, aniž by prokazoval, že byl dovezen nějaký vstupní materiál. Dokonce i vývozci, kteří nakupují veškeré své vstupní materiály v místě a nedovážejí žádné zboží, které lze použít jako vstupní materiál, mají nárok na výhodu z FMS. Kromě toho může vývozce využít úvěry na clo v rámci FMS k dovozu investičního majetku, ačkoliv investiční majetek nespadá do působnosti povolených systémů navracení cla, jak je uvedeno v příloze I písm. i) základního nařízení, protože není spotřebováno při výrobě vyvážených výrobků.

f)   Výpočet výše subvence

| (78) | Výše napadnutelných subvencí byla vypočtena na základě výhody, kterou získal příjemce a u které bylo zjištěno, že během období přezkumného šetření byla zaúčtována spolupracujícím vyvážejícím výrobcem, který tento program využívá, na základě časového rozlišení jako příjem ve stadiu vývozní transakce. V souladu s čl. 7 odst. 2 a 3 základního nařízení byla tato výše subvence (čitatel) přepočtena na vývozní obrat během období přezkumného šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků. |
| --- | --- |

(78)

Výše napadnutelných subvencí byla vypočtena na základě výhody, kterou získal příjemce a u které bylo zjištěno, že během období přezkumného šetření byla zaúčtována spolupracujícím vyvážejícím výrobcem, který tento program využívá, na základě časového rozlišení jako příjem ve stadiu vývozní transakce. V souladu s čl. 7 odst. 2 a 3 základního nařízení byla tato výše subvence (čitatel) přepočtena na vývozní obrat během období přezkumného šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.

| (79) | Míra subvence zjištěná s ohledem na tento režim během období přezkumného šetření u spolupracujícího vyvážejícího výrobce, který tento program využívá, činí < 0,1 %. |
| --- | --- |

(79)

Míra subvence zjištěná s ohledem na tento režim během období přezkumného šetření u spolupracujícího vyvážejícího výrobce, který tento program využívá, činí < 0,1 %.

3.6   Povolení bezcelního dovozu

| (80) | V průběhu šetření bylo zjištěno, že spolupracující indičtí výrobci v průběhu období přezkumného šetření režim povolení bezcelního dovozu nevyužívali. Proto nebylo nutné tento režim v rámci tohoto šetření dále analyzovat. |
| --- | --- |

(80)

V průběhu šetření bylo zjištěno, že spolupracující indičtí výrobci v průběhu období přezkumného šetření režim povolení bezcelního dovozu nevyužívali. Proto nebylo nutné tento režim v rámci tohoto šetření dále analyzovat.

3.7   Program jednotek orientovaných na vývoz/program vývozních zpracovatelských zón/program zvláštních ekonomických zón

| (81) | V průběhu šetření bylo zjištěno, že spolupracující indičtí výrobci v průběhu období přezkumného šetření tyto programy nevyužívali. Proto nebylo nutné tyto programy v rámci tohoto šetření dále analyzovat. |
| --- | --- |

(81)

V průběhu šetření bylo zjištěno, že spolupracující indičtí výrobci v průběhu období přezkumného šetření tyto programy nevyužívali. Proto nebylo nutné tyto programy v rámci tohoto šetření dále analyzovat.

3.8   Program vývozních úvěrů („PVÚ“)

a)   Právní základ

| (82) | Podrobnosti tohoto programu jsou uvedeny v rámcovém oběžníku DBOD č. DIR.(Exp). BC 07/04.02.02/2009-10 (vývozní úvěr v cizí měně a rupiích a služby pro vývozce) ICB, který je určen všem komerčním bankám v Indii. |
| --- | --- |

(82)

Podrobnosti tohoto programu jsou uvedeny v rámcovém oběžníku DBOD č. DIR.(Exp). BC 07/04.02.02/2009-10 (vývozní úvěr v cizí měně a rupiích a služby pro vývozce) ICB, který je určen všem komerčním bankám v Indii.

b)   Způsobilost

| (83) | Pro tento program jsou způsobilí vyrábějící vývozci a obchodující vývozci. |
| --- | --- |

(83)

Pro tento program jsou způsobilí vyrábějící vývozci a obchodující vývozci.

c)   Praktické provádění

| (84) | Podle tohoto programu nastavuje ICB povinně maximální úrokové sazby použitelné pro vývozní úvěry, jak v indických rupiích, tak v cizí měně, které mohou komerční banky účtovat vývozci. PVÚ se skládá ze dvou podprogramů, programu vývozních úvěrů před odesláním („balicí úvěr“), který pokrývá úvěry poskytované vývozci na financování nákupu, zpracování, výroby, balení a/nebo odeslání zboží před vývozem, a program vývozních úvěrů po odeslání, který zajišťuje provozní úvěry za účelem financování vývozních pohledávek. ICB také vydává bankám pokyny, aby poskytly určitou částku svého čistého bankovního úvěru ve prospěch financování vývozu. |
| --- | --- |

(84)

Podle tohoto programu nastavuje ICB povinně maximální úrokové sazby použitelné pro vývozní úvěry, jak v indických rupiích, tak v cizí měně, které mohou komerční banky účtovat vývozci. PVÚ se skládá ze dvou podprogramů, programu vývozních úvěrů před odesláním („balicí úvěr“), který pokrývá úvěry poskytované vývozci na financování nákupu, zpracování, výroby, balení a/nebo odeslání zboží před vývozem, a program vývozních úvěrů po odeslání, který zajišťuje provozní úvěry za účelem financování vývozních pohledávek. ICB také vydává bankám pokyny, aby poskytly určitou částku svého čistého bankovního úvěru ve prospěch financování vývozu.

| (85) | Na základě rámcového oběžníku ICB mohou vývozci obdržet vývozní úvěry za preferenční úrokové sazby ve srovnání s úrokovými sazbami běžných komerčních úvěrů (hotovostní úvěry), které jsou stanoveny čistě za tržních podmínek. Rozdíl v sazbách se může pro společnosti s dobrým úvěrovým hodnocením snížit. Společnosti s vysokým hodnocením mohou ve skutečnosti získat vývozní úvěry a hotovostní úvěry za stejných podmínek. |
| --- | --- |

(85)

Na základě rámcového oběžníku ICB mohou vývozci obdržet vývozní úvěry za preferenční úrokové sazby ve srovnání s úrokovými sazbami běžných komerčních úvěrů (hotovostní úvěry), které jsou stanoveny čistě za tržních podmínek. Rozdíl v sazbách se může pro společnosti s dobrým úvěrovým hodnocením snížit. Společnosti s vysokým hodnocením mohou ve skutečnosti získat vývozní úvěry a hotovostní úvěry za stejných podmínek.

d)   Závěry k programu PVÚ

| (86) | Preferenční úrokové sazby úvěru PVÚ stanovené rámcovým oběžníkem ICB uvedeným v 85. bodě odůvodnění mohou snížit úrokové náklady vývozce ve srovnání s úrokovými náklady stanovenými čistě tržními podmínkami a poskytují v tomto případě takovému vývozci výhodu ve smyslu čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Financování vývozu není samo o sobě bezpečnější než tuzemské financování. Obvykle je ve skutečnosti vnímáno jako rizikovější a rozsah požadovaných záruk pro určitý úvěr bez ohledu na předmět financování je čistě komerčním rozhodnutím dané komerční banky. Rozdíly v sazbách s ohledem na různé banky jsou výsledkem metodiky ICB spočívající ve stanovení maximální úvěrové sazby pro každou komerční banku individuálně. Kromě toho by komerční banky nemusely poskytovat půjčovatelům vývozního financování výhodnější úrokové sazby pro vývozní úvěry v cizí měně. |
| --- | --- |

(86)

Preferenční úrokové sazby úvěru PVÚ stanovené rámcovým oběžníkem ICB uvedeným v 85. bodě odůvodnění mohou snížit úrokové náklady vývozce ve srovnání s úrokovými náklady stanovenými čistě tržními podmínkami a poskytují v tomto případě takovému vývozci výhodu ve smyslu čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Financování vývozu není samo o sobě bezpečnější než tuzemské financování. Obvykle je ve skutečnosti vnímáno jako rizikovější a rozsah požadovaných záruk pro určitý úvěr bez ohledu na předmět financování je čistě komerčním rozhodnutím dané komerční banky. Rozdíly v sazbách s ohledem na různé banky jsou výsledkem metodiky ICB spočívající ve stanovení maximální úvěrové sazby pro každou komerční banku individuálně. Kromě toho by komerční banky nemusely poskytovat půjčovatelům vývozního financování výhodnější úrokové sazby pro vývozní úvěry v cizí měně.

| (87) | Bez ohledu na skutečnost, že jsou preferenční úvěry v rámci programu vývozních úvěrů poskytovány komerčními bankami, je tato výhoda finančním příspěvkem vlády ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iv) základního nařízení. V této souvislosti je třeba poznamenat, že ani čl. 3 odst. 1 písm. a) bod iv) základního nařízení, ani DSVO nevyžaduje pro zjištění subvence výdej veřejných finančních prostředků, např. odškodnění komerčních bank ze strany indické vlády, ale pouze pokyn vlády vykonávat funkce uvedené v čl. 3 odst. 1 písm. a) bodech i), ii) nebo iii) základního nařízení. ICB je veřejnoprávním subjektem, a spadá tedy pod definici „vláda“, jak je uvedeno v čl. 2 písm. b) základního nařízení. Je to subjekt ve 100 % vlastnictví státu, realizuje cíle veřejné politiky, např. měnovou politiku, a její vedení je jmenováno indickou vládou. ICB dává pokyny soukromým subjektům ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu vi) druhé odrážky základního nařízení, protože komerční banky jsou vázány uvedenými podmínkami, mimo jiné maximálními stropy úrokových sazeb pro úroky z vývozních úvěrů stanovenými v rámcovém oběžníku ICB a ustanoveními ICB, že komerční banky musí poskytnout určitou částku svých čistých bankovních úvěrů ve prospěch financování vývozu. Tato povinnost zavazuje komerční banky k tomu, aby vykonávaly funkce zmíněné v čl. 3 odst. 1 písm. a) bodě i) základního nařízení, v tomto případě poskytovaly půjčky ve formě preferenčního financování vývozu. Takový přímý převod peněžních prostředků ve formě půjček za určitých podmínek by jinak byl svěřen vládě a výkon této funkce se v žádném smyslu neliší od jednání obvykle prováděného vládou v souladu s čl. 3 odst. 1 písm. a) bodem iv) základního nařízení. Tato subvence je považována za specifickou a napadnutelnou, protože preferenční úrokové sazby jsou k dispozici pouze ve vztahu k financování vývozních transakcí, a proto jsou závislé na vývozní výkonnosti podle čl. 4 odst. 4 písm. a) základního nařízení. |
| --- | --- |

(87)

Bez ohledu na skutečnost, že jsou preferenční úvěry v rámci programu vývozních úvěrů poskytovány komerčními bankami, je tato výhoda finančním příspěvkem vlády ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iv) základního nařízení. V této souvislosti je třeba poznamenat, že ani čl. 3 odst. 1 písm. a) bod iv) základního nařízení, ani DSVO nevyžaduje pro zjištění subvence výdej veřejných finančních prostředků, např. odškodnění komerčních bank ze strany indické vlády, ale pouze pokyn vlády vykonávat funkce uvedené v čl. 3 odst. 1 písm. a) bodech i), ii) nebo iii) základního nařízení. ICB je veřejnoprávním subjektem, a spadá tedy pod definici „vláda“, jak je uvedeno v čl. 2 písm. b) základního nařízení. Je to subjekt ve 100 % vlastnictví státu, realizuje cíle veřejné politiky, např. měnovou politiku, a její vedení je jmenováno indickou vládou. ICB dává pokyny soukromým subjektům ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu vi) druhé odrážky základního nařízení, protože komerční banky jsou vázány uvedenými podmínkami, mimo jiné maximálními stropy úrokových sazeb pro úroky z vývozních úvěrů stanovenými v rámcovém oběžníku ICB a ustanoveními ICB, že komerční banky musí poskytnout určitou částku svých čistých bankovních úvěrů ve prospěch financování vývozu. Tato povinnost zavazuje komerční banky k tomu, aby vykonávaly funkce zmíněné v čl. 3 odst. 1 písm. a) bodě i) základního nařízení, v tomto případě poskytovaly půjčky ve formě preferenčního financování vývozu. Takový přímý převod peněžních prostředků ve formě půjček za určitých podmínek by jinak byl svěřen vládě a výkon této funkce se v žádném smyslu neliší od jednání obvykle prováděného vládou v souladu s čl. 3 odst. 1 písm. a) bodem iv) základního nařízení. Tato subvence je považována za specifickou a napadnutelnou, protože preferenční úrokové sazby jsou k dispozici pouze ve vztahu k financování vývozních transakcí, a proto jsou závislé na vývozní výkonnosti podle čl. 4 odst. 4 písm. a) základního nařízení.

e)   Výpočet výše subvence

| (88) | Výše subvence byla vypočtena na základě rozdílu mezi úrokem placeným za vývozní úvěry využité během období přezkumného šetření a úrokovou sazbou, která by byla splatná za běžné komerční úvěry využité jediným spolupracujícím vyvážejícím výrobcem, který tento program využívá. Tato výše subvence (čitatel) byla přepočtena na celkový vývozní obrat během období přezkumného šetření (jmenovatel) v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení, neboť subvence je závislá na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků. |
| --- | --- |

(88)

Výše subvence byla vypočtena na základě rozdílu mezi úrokem placeným za vývozní úvěry využité během období přezkumného šetření a úrokovou sazbou, která by byla splatná za běžné komerční úvěry využité jediným spolupracujícím vyvážejícím výrobcem, který tento program využívá. Tato výše subvence (čitatel) byla přepočtena na celkový vývozní obrat během období přezkumného šetření (jmenovatel) v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení, neboť subvence je závislá na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.

| (89) | Míra subvence zjištěná s ohledem na tento program během období přezkumného šetření u spolupracujícího vyvážejícího výrobce, který tento program využívá, byla zanedbatelná. |
| --- | --- |

(89)

Míra subvence zjištěná s ohledem na tento program během období přezkumného šetření u spolupracujícího vyvážejícího výrobce, který tento program využívá, byla zanedbatelná.

3.9   Režim osvobození od daně z příjmu

| (90) | V průběhu šetření bylo zjištěno, že spolupracující indičtí výrobci během období přezkumného šetření režim osvobození od daně z příjmu nevyužívali. Proto nebylo nutné tento režim v rámci tohoto šetření dále analyzovat. |
| --- | --- |

(90)

V průběhu šetření bylo zjištěno, že spolupracující indičtí výrobci během období přezkumného šetření režim osvobození od daně z příjmu nevyužívali. Proto nebylo nutné tento režim v rámci tohoto šetření dále analyzovat.

3.10   Program státu Paňdžáb týkající se průmyslových pobídek

| (91) | V průběhu šetření bylo zjištěno, že spolupracující indičtí výrobci v průběhu období přezkumného šetření program státu Paňdžáb týkající se průmyslových pobídek nevyužívali. Proto nebylo nutné tento program v rámci tohoto šetření dále analyzovat. |
| --- | --- |

(91)

V průběhu šetření bylo zjištěno, že spolupracující indičtí výrobci v průběhu období přezkumného šetření program státu Paňdžáb týkající se průmyslových pobídek nevyužívali. Proto nebylo nutné tento program v rámci tohoto šetření dále analyzovat.

3.11   Program státu Gudžarát týkající se průmyslových pobídek

| (92) | V průběhu šetření bylo zjištěno, že spolupracující indičtí výrobci v průběhu období přezkumného šetření program státu Gudžarát týkající se průmyslových pobídek nevyužívali. Proto nebylo nutné tento program v rámci tohoto šetření dále analyzovat. |
| --- | --- |

(92)

V průběhu šetření bylo zjištěno, že spolupracující indičtí výrobci v průběhu období přezkumného šetření program státu Gudžarát týkající se průmyslových pobídek nevyužívali. Proto nebylo nutné tento program v rámci tohoto šetření dále analyzovat.

3.12   Výše napadnutelných subvencí

| (93) | Výše napadnutelných subvencí určená v souladu s ustanoveními základního nařízení vyjádřená valoricky se u šetřených vyvážejících výrobců pohybovala v rozmezí 7,5 % až 12,4 %. Tato výše subvencí je vyšší než nepatrná podle čl. 14 odst. 5 základního nařízení. |
| --- | --- |

(93)

Výše napadnutelných subvencí určená v souladu s ustanoveními základního nařízení vyjádřená valoricky se u šetřených vyvážejících výrobců pohybovala v rozmezí 7,5 % až 12,4 %. Tato výše subvencí je vyšší než nepatrná podle čl. 14 odst. 5 základního nařízení.

| (94) | Má se tudíž za to, že podle článku 18 základního nařízení byly v období přezkumného šetření nadále poskytovány subvence. |
| --- | --- |

(94)

Má se tudíž za to, že podle článku 18 základního nařízení byly v období přezkumného šetření nadále poskytovány subvence.

3.13   Závěry ohledně pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení subvencování

| (95) | V souladu s čl. 18 odst. 2 základního nařízení bylo zkoumáno, zda je pravděpodobné, že subvence přetrvají nebo se obnoví, pokud stávající opatření pozbudou platnosti. |
| --- | --- |

(95)

V souladu s čl. 18 odst. 2 základního nařízení bylo zkoumáno, zda je pravděpodobné, že subvence přetrvají nebo se obnoví, pokud stávající opatření pozbudou platnosti.

| (96) | V této souvislosti je třeba připomenout, že spolupracovali pouze dva známí vyvážející výrobci dotčeného výrobku. Na základě dostupných statistických informací Indie a Unie nelze stanovit podíl těchto vývozců na celkovém prodeji indických vyvážejících výrobců dotčeného výrobku v Unii. Uvedené statistické údaje však naznačují, že existují další výrobci, kteří možná prodávají dotčený výrobek do Unie. |
| --- | --- |

(96)

V této souvislosti je třeba připomenout, že spolupracovali pouze dva známí vyvážející výrobci dotčeného výrobku. Na základě dostupných statistických informací Indie a Unie nelze stanovit podíl těchto vývozců na celkovém prodeji indických vyvážejících výrobců dotčeného výrobku v Unii. Uvedené statistické údaje však naznačují, že existují další výrobci, kteří možná prodávají dotčený výrobek do Unie.

| (97) | Bylo zjištěno, že během období přezkumného šetření spolupracující vyvážející výrobci nadále získávali výhody z napadnutelného subvencování ze strany indické vlády. Výše analyzované subvenční režimy poskytují opakované výhody a nic nenasvědčuje tomu, že by tyto režimy měly být v dohledné budoucnosti ukončeny nebo upraveny nebo že by spolupracující vyvážející výrobci přestali čerpat výhody v rámci těchto režimů. |
| --- | --- |

(97)

Bylo zjištěno, že během období přezkumného šetření spolupracující vyvážející výrobci nadále získávali výhody z napadnutelného subvencování ze strany indické vlády. Výše analyzované subvenční režimy poskytují opakované výhody a nic nenasvědčuje tomu, že by tyto režimy měly být v dohledné budoucnosti ukončeny nebo upraveny nebo že by spolupracující vyvážející výrobci přestali čerpat výhody v rámci těchto režimů.

| (98) | Nejsou k dispozici žádné informace, které by naznačovaly, že ostatní vyvážející výrobci dále nevyužívají výše analyzované subvenční režimy. Byl proto učiněn závěr, že subvencování na úrovni celé země pokračuje. |
| --- | --- |

(98)

Nejsou k dispozici žádné informace, které by naznačovaly, že ostatní vyvážející výrobci dále nevyužívají výše analyzované subvenční režimy. Byl proto učiněn závěr, že subvencování na úrovni celé země pokračuje.

| (99) | Vzhledem k výše uvedeným zjištěním byl učiněn závěr, že subvencování pokračovalo i v období přezkumného šetření a že je pravděpodobné, že bude pokračovat i v budoucnu. |
| --- | --- |

(99)

Vzhledem k výše uvedeným zjištěním byl učiněn závěr, že subvencování pokračovalo i v období přezkumného šetření a že je pravděpodobné, že bude pokračovat i v budoucnu.

4.   VÝROBA V UNII

| (100) | Během období přezkumného šetření vyráběli obdobný výrobek v Unii tito výrobci v Unii: Sandoz, DSM, Deretil, ACS Dobfar SpA a Antibioticos S.A. Žadatelé požadovali přezkum platných antisubvenčních opatření před pozbytím platnosti. K zjištění celkové výroby v Unii byly použity veškeré dostupné informace týkající se výrobců v Unii, včetně informací uvedených v žádosti a údajů shromážděných od výrobců v Unii před zahájením šetření a poté. Na tomto základě činila odhadovaná celková výroba v Unii během období přezkumného šetření 7 093 tun. |
| --- | --- |

(100)

Během období přezkumného šetření vyráběli obdobný výrobek v Unii tito výrobci v Unii: Sandoz, DSM, Deretil, ACS Dobfar SpA a Antibioticos S.A. Žadatelé požadovali přezkum platných antisubvenčních opatření před pozbytím platnosti. K zjištění celkové výroby v Unii byly použity veškeré dostupné informace týkající se výrobců v Unii, včetně informací uvedených v žádosti a údajů shromážděných od výrobců v Unii před zahájením šetření a poté. Na tomto základě činila odhadovaná celková výroba v Unii během období přezkumného šetření 7 093 tun.

| (101) | Výrobci v Unii představující celkovou výrobu v Unii proto představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 9 odst. 1 základního nařízení, a jsou proto dále označováni jako „výrobní odvětví Unie“. Jelikož obdobný výrobek vyráběný třemi výrobci v Unii, kteří poskytli odpovědi na dotazník během období přezkumného šetření, představuje až 95 % celkové výroby obdobného výrobku v Unii, považují se údaje o těchto výrobcích za reprezentativní pro celé výrobní odvětví Unie. |
| --- | --- |

(101)

Výrobci v Unii představující celkovou výrobu v Unii proto představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 9 odst. 1 základního nařízení, a jsou proto dále označováni jako „výrobní odvětví Unie“. Jelikož obdobný výrobek vyráběný třemi výrobci v Unii, kteří poskytli odpovědi na dotazník během období přezkumného šetření, představuje až 95 % celkové výroby obdobného výrobku v Unii, považují se údaje o těchto výrobcích za reprezentativní pro celé výrobní odvětví Unie.

5.   SITUACE NA TRHU UNIE

5.1   Předběžná poznámka

| (102) | Za účelem analýzy objemu dovozu a cenových trendů byly použity statistiky Eurostatu pro kódy TARIC 2941101010, 2941102010 a 2941900030 za rok 2007 a 2008 a kódy TARIC 2941100010 a 2941900030 za rok 2009 a dále, platné během posuzovaného období. |
| --- | --- |

(102)

Za účelem analýzy objemu dovozu a cenových trendů byly použity statistiky Eurostatu pro kódy TARIC 2941101010, 2941102010 a 2941900030 za rok 2007 a 2008 a kódy TARIC 2941100010 a 2941900030 za rok 2009 a dále, platné během posuzovaného období.

| (103) | S přihlédnutím k počtu výrobců v Unii a ke skutečnosti, že jeden výrobce v Unii vyráběl obdobný výrobek na základě dohody o poplatcích s jiným výrobcem, jsou informace o výrobním odvětví Unie v případě nutnosti uvedeny pouze ve formě indexů nebo rozpětí, aby byla chráněna důvěrnost údajů. |
| --- | --- |

(103)

S přihlédnutím k počtu výrobců v Unii a ke skutečnosti, že jeden výrobce v Unii vyráběl obdobný výrobek na základě dohody o poplatcích s jiným výrobcem, jsou informace o výrobním odvětví Unie v případě nutnosti uvedeny pouze ve formě indexů nebo rozpětí, aby byla chráněna důvěrnost údajů.

5.2   Spotřeba na trhu Unie

| (104) | Výrobní odvětví Unie prodává obdobný výrobek odběratelům, kteří nejsou ve spojení, a ten je dále prodáván/převáděn společnostem ve spojení pro další následné zpracování. |
| --- | --- |

(104)

Výrobní odvětví Unie prodává obdobný výrobek odběratelům, kteří nejsou ve spojení, a ten je dále prodáván/převáděn společnostem ve spojení pro další následné zpracování.

| (105) | Prodeje nezávislým subjektům byly považovány za „volný trh“. Prodeje/převody subjektům ve spojení byly považovány za „vlastní spotřebu“. |
| --- | --- |

(105)

Prodeje nezávislým subjektům byly považovány za „volný trh“. Prodeje/převody subjektům ve spojení byly považovány za „vlastní spotřebu“.

| (106) | Při výpočtu zřejmé spotřeby dotčeného výrobku a obdobného výrobku v Unii Komise sečetla:






  — | objem celkového dovozu šetřeného výrobku do Unie podle údajů Eurostatu, |
| --- | --- | --- |

(106)

Při výpočtu zřejmé spotřeby dotčeného výrobku a obdobného výrobku v Unii Komise sečetla:

—

objem celkového dovozu šetřeného výrobku do Unie podle údajů Eurostatu,

| — | objem prodeje obdobného výrobku v Unii vyráběného výrobním odvětvím Unie, |
| --- | --- |

—

objem prodeje obdobného výrobku v Unii vyráběného výrobním odvětvím Unie,

| — | objem vlastní spotřeby obdobného výrobku ve výrobním odvětví Unie a |
| --- | --- |

—

objem vlastní spotřeby obdobného výrobku ve výrobním odvětví Unie a

| — | odhadovaný objem prodeje obdobného výrobku v Unii jinými známými výrobci v Unii. |
| --- | --- |

—

odhadovaný objem prodeje obdobného výrobku v Unii jinými známými výrobci v Unii.

| (107) | Je třeba uvést, že aby se zabránilo dvojímu započtení objemů prodeje, byly z tohoto výpočtu vyloučeny prodeje, ke kterým došlo na základě dohody o poplatcích mezi dvěma výrobci v Unii. |
| --- | --- |

(107)

Je třeba uvést, že aby se zabránilo dvojímu započtení objemů prodeje, byly z tohoto výpočtu vyloučeny prodeje, ke kterým došlo na základě dohody o poplatcích mezi dvěma výrobci v Unii.

| (108) | Na základě výše uvedených skutečností se spotřeba dotčeného výrobku a obdobného výrobku v Unii během posuzovaného období postupně zvýšila o 28 %.









  Spotřeba (v tunách) | 2007 | 2008 | 2009 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dotčený výrobek a obdobný výrobek | 6 601 | 7 021 | 7 783 | 8 423 |
| Index | 100 | 106 | 118 | 128 |

(108)

Na základě výše uvedených skutečností se spotřeba dotčeného výrobku a obdobného výrobku v Unii během posuzovaného období postupně zvýšila o 28 %.

Spotřeba (v tunách)

2007

2008

2009

OPŠ

Dotčený výrobek a obdobný výrobek

6 601

7 021

7 783

8 423

Index

100

106

118

128

5.3   Dovoz z Indie

5.3.1   Objem, podíl na trhu a ceny dovozu z Indie

| Dovoz (v tunách) | 2007 | 2008 | 2009 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Dovoz dotčeného výrobku pro volný oběh | 32,6 | 16,1 | 1,9 | 1,4 |
| Index | 100 | 49 | 6 | 4 |
| Dovoz dotčeného výrobku v rámci režimu aktivního zušlechťovacího styku | 45,5 | 3,7 | 15,5 | 14,5 |
| Index | 100 | 8 | 34 | 32 |

Dovoz (v tunách)

2007

2008

2009

OPŠ

Dovoz dotčeného výrobku pro volný oběh

32,6

16,1

1,9

1,4

Index

100

49

6

4

Dovoz dotčeného výrobku v rámci režimu aktivního zušlechťovacího styku

45,5

3,7

15,5

14,5

Index

100

8

34

32

| (109) | Podle údajů Eurostatu se objem dovozu dotčeného výrobku z Indie pro volný oběh v posuzovaném období snížil o 96 %. K významnému snížení o 51 procentních bodů došlo v roce 2008 a následovalo další snížení o 43 procentních bodů v roce 2009 a o dva procentní body v období přezkumného šetření. |
| --- | --- |

(109)

Podle údajů Eurostatu se objem dovozu dotčeného výrobku z Indie pro volný oběh v posuzovaném období snížil o 96 %. K významnému snížení o 51 procentních bodů došlo v roce 2008 a následovalo další snížení o 43 procentních bodů v roce 2009 a o dva procentní body v období přezkumného šetření.

| (110) | Mírně odlišný trend bylo možné pozorovat u dovozu v rámci režimu aktivního zušlechťovacího styku, který je osvobozen od vyrovnávacího cla a základního cla. Po počátečním poklesu v letech 2007 až 2008 o 92 % vzrostl objem dovozu v roce 2009 a v období přezkumného šetření zůstal relativně stabilní.









  Průměrná dovozní cena (EUR/t) | 2007 | 2008 | 2009 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dovoz dotčeného výrobku pro volný oběh | 25 863 | 28 934 | 34 758 | 19 200 |
| Index | 100 | 112 | 134 | 74 |
| Dovoz dotčeného výrobku v rámci režimu aktivního zušlechťovacího styku | 35 616 | 37 443 | 30 894 | 30 044 |
| Index | 100 | 105 | 87 | 84 |

(110)

Mírně odlišný trend bylo možné pozorovat u dovozu v rámci režimu aktivního zušlechťovacího styku, který je osvobozen od vyrovnávacího cla a základního cla. Po počátečním poklesu v letech 2007 až 2008 o 92 % vzrostl objem dovozu v roce 2009 a v období přezkumného šetření zůstal relativně stabilní.

Průměrná dovozní cena (EUR/t)

2007

2008

2009

OPŠ

Dovoz dotčeného výrobku pro volný oběh

25 863

28 934

34 758

19 200

Index

100

112

134

74

Dovoz dotčeného výrobku v rámci režimu aktivního zušlechťovacího styku

35 616

37 443

30 894

30 044

Index

100

105

87

84

| (111) | Průměrná dovozní cena dotčeného výrobku z Indie pro volný oběh vzrostla v letech 2007 až 2009 o 34 %, poté v období přezkumného šetření prudce poklesla a dosáhla úrovně o 26 % nižší než v roce 2007. Rovněž ceny dovozu v rámci režimu aktivního zušlechťovacího styku měly sestupný trend a poklesly v posuzovaném období o 16 %. Rozdílné cenové trendy mezi těmito dvěma režimy lze vysvětlit odlišným typem dotčeného výrobku, který byl hlavně dovážen, tj. cefalexin, který je ve srovnání s ostatními typy dražší.









  Podíl dovozu z Indie na trhu | 2007 | 2008 | 2009 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dovoz dotčeného výrobku pro volný oběh | 0,5 % | 0,2 % | 0,0 % | 0,0 % |
| Index | 100 | 46 | 5 | 3 |
| Dovoz dotčeného výrobku v rámci režimu aktivního zušlechťovacího styku | 0,7 % | 0,1 % | 0,2 % | 0,2 % |
| Index | 100 | 8 | 29 | 25 |

(111)

Průměrná dovozní cena dotčeného výrobku z Indie pro volný oběh vzrostla v letech 2007 až 2009 o 34 %, poté v období přezkumného šetření prudce poklesla a dosáhla úrovně o 26 % nižší než v roce 2007. Rovněž ceny dovozu v rámci režimu aktivního zušlechťovacího styku měly sestupný trend a poklesly v posuzovaném období o 16 %. Rozdílné cenové trendy mezi těmito dvěma režimy lze vysvětlit odlišným typem dotčeného výrobku, který byl hlavně dovážen, tj. cefalexin, který je ve srovnání s ostatními typy dražší.

Podíl dovozu z Indie na trhu

2007

2008

2009

OPŠ

Dovoz dotčeného výrobku pro volný oběh

0,5 %

0,2 %

0,0 %

0,0 %

Index

100

46

5

3

Dovoz dotčeného výrobku v rámci režimu aktivního zušlechťovacího styku

0,7 %

0,1 %

0,2 %

0,2 %

Index

100

8

29

25

| (112) | Podíl dovozu z Indie pro volný oběh na trhu nebo dovozu v rámci režimu aktivního zušlechťovacího styku byl v posuzovaném období velmi malý a v obou případech se ještě snížil. |
| --- | --- |

(112)

Podíl dovozu z Indie pro volný oběh na trhu nebo dovozu v rámci režimu aktivního zušlechťovacího styku byl v posuzovaném období velmi malý a v obou případech se ještě snížil.

| (113) | Jeden výrobce v Unii uvedl, že odhad indického dovozu na základě údajů z Eurostatu byl proveden chybně, jelikož indické vývozní statistiky vykazují větší objem vývozu, než je objem uváděný Eurostatem. V této souvislosti je třeba poznamenat, že běžnou praxí Komise je používat Eurostat jako základ pro statistiky dovozu. Dále je nutné uvést, že indické vývozní statistiky neudávají konečné místo určení vývozu ani skutečnost, zda se vývoz skutečně dostal do Unie. Toto tvrzení tedy bylo nutné odmítnout. |
| --- | --- |

(113)

Jeden výrobce v Unii uvedl, že odhad indického dovozu na základě údajů z Eurostatu byl proveden chybně, jelikož indické vývozní statistiky vykazují větší objem vývozu, než je objem uváděný Eurostatem. V této souvislosti je třeba poznamenat, že běžnou praxí Komise je používat Eurostat jako základ pro statistiky dovozu. Dále je nutné uvést, že indické vývozní statistiky neudávají konečné místo určení vývozu ani skutečnost, zda se vývoz skutečně dostal do Unie. Toto tvrzení tedy bylo nutné odmítnout.

5.3.2   Cenové podbízení

| (114) | Vzhledem k extrémně malému objemu dovozu z Indie, který byl uváděn do volného oběhu na trh Unie, nelze vyvodit žádný smysluplný závěr ohledně cenového podbízení. Pokud jde o dovoz v rámci režimu aktivního zušlechťovacího styku, zjištěné rozpětí cenového podbízení bylo negativní. Objem tohoto dovozu však činil méně než deset tun a týkal se pouze jednoho typu výrobku (cefalexin), který je zároveň nejdražším a nejméně zastoupeným typem výrobku na trhu. Proto byl vyvozen závěr, že transakční údaje týkající se dovozu v rámci režimu aktivního zušlechťovacího styku nejsou reprezentativní pro účely rozumného výpočtu cenového podbízení a nejsou vhodné pro další analýzu. |
| --- | --- |

(114)

Vzhledem k extrémně malému objemu dovozu z Indie, který byl uváděn do volného oběhu na trh Unie, nelze vyvodit žádný smysluplný závěr ohledně cenového podbízení. Pokud jde o dovoz v rámci režimu aktivního zušlechťovacího styku, zjištěné rozpětí cenového podbízení bylo negativní. Objem tohoto dovozu však činil méně než deset tun a týkal se pouze jednoho typu výrobku (cefalexin), který je zároveň nejdražším a nejméně zastoupeným typem výrobku na trhu. Proto byl vyvozen závěr, že transakční údaje týkající se dovozu v rámci režimu aktivního zušlechťovacího styku nejsou reprezentativní pro účely rozumného výpočtu cenového podbízení a nejsou vhodné pro další analýzu.

| (115) | Jeden výrobce v Unii uvedl, že oddělená analýza těchto dvou kategorií dovozu, tj. dovozu pro volný oběh a dovozu v rámci režimu aktivního zušlechťovacího styku, nebyla v souladu s přístupem použitým během předchozího přezkumného šetření, a proto byla v rozporu s běžnou praxí Komise. |
| --- | --- |

(115)

Jeden výrobce v Unii uvedl, že oddělená analýza těchto dvou kategorií dovozu, tj. dovozu pro volný oběh a dovozu v rámci režimu aktivního zušlechťovacího styku, nebyla v souladu s přístupem použitým během předchozího přezkumného šetření, a proto byla v rozporu s běžnou praxí Komise.

| (116) | K tomu je třeba poznamenat, že podle závěru ve 115. bodě odůvodnění nebyla množství dovezená jak v rámci režimu aktivního zušlechťovacího styku, tak pro volný oběh dostatečná k tomu, aby bylo možné vyvodit smysluplný závěr. Vzhledem k malému množství celkového objemu se tento závěr použije obdobně i na uvedený objem. |
| --- | --- |

(116)

K tomu je třeba poznamenat, že podle závěru ve 115. bodě odůvodnění nebyla množství dovezená jak v rámci režimu aktivního zušlechťovacího styku, tak pro volný oběh dostatečná k tomu, aby bylo možné vyvodit smysluplný závěr. Vzhledem k malému množství celkového objemu se tento závěr použije obdobně i na uvedený objem.

5.4   Dovoz z jiných třetích zemí

| Dovoz z třetích zemí | 2007 | 2008 | 2009 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem (v tunách) | | | | |
| Singapur | 1 557,7 | 1 448,2 | 2 030,5 | 2 425,3 |
| Index | 100 | 93 | 130 | 156 |
| Čína | 487,6 | 622,5 | 1 176,9 | 1 234,7 |
| Index | 100 | 128 | 241 | 253 |
| Omán | 373,4 | 438,5 | 301,7 | 287,9 |
| Index | 100 | 117 | 81 | 77 |
| Ostatní třetí země | 67,8 | 327,5 | 74,2 | 73,2 |
| Index | 100 | 483 | 109 | 108 |
| Celkem | 2 486,5 | 2 836,7 | 3 583,3 | 4 021,1 |
| Index | 100 | 114 | 144 | 162 |

Dovoz z třetích zemí

2007

2008

2009

OPŠ

Objem (v tunách)

Singapur

1 557,7

1 448,2

2 030,5

2 425,3

Index

100

93

130

156

Čína

487,6

622,5

1 176,9

1 234,7

Index

100

128

241

253

Omán

373,4

438,5

301,7

287,9

Index

100

117

81

77

Ostatní třetí země

67,8

327,5

74,2

73,2

Index

100

483

109

108

Celkem

2 486,5

2 836,7

3 583,3

4 021,1

Index

100

114

144

162

| (117) | Dovoz přezkoumávaného výrobku z jiných zemí než z Indie vzrostl během posuzovaného období o 62 % a jeho podíl na trhu se zvýšil o více než 10 procentních bodů z 37,6 % na 47,7 %, což se shodovalo se zvýšenou spotřebou na trhu Unie. Mezi dovážejícími zeměmi jsou největšími dodavateli na trhu Unie Singapur, Čína a Omán.









  Průměrná dovozní cena za tunu (v EUR) | 2007 | 2008 | 2009 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Singapur | 44 218 | 36 590 | 27 007 | 22 485 |
| Index | 100 | 83 | 61 | 51 |
| Čína | 29 515 | 26 622 | 21 224 | 20 683 |
| Index | 100 | 90 | 72 | 70 |
| Omán | 29 875 | 27 665 | 23 440 | 22 597 |
| Index | 100 | 93 | 78 | 76 |
| Ostatní třetí země | 38 324 | 35 987 | 45 628 | 46 938 |
| Index | 100 | 94 | 119 | 122 |
| Celkem | 39 020 | 32 953 | 25 193 | 22 385 |
| Index | 100 | 84 | 65 | 57 |

(117)

Dovoz přezkoumávaného výrobku z jiných zemí než z Indie vzrostl během posuzovaného období o 62 % a jeho podíl na trhu se zvýšil o více než 10 procentních bodů z 37,6 % na 47,7 %, což se shodovalo se zvýšenou spotřebou na trhu Unie. Mezi dovážejícími zeměmi jsou největšími dodavateli na trhu Unie Singapur, Čína a Omán.

Průměrná dovozní cena za tunu (v EUR)

2007

2008

2009

OPŠ

Singapur

44 218

36 590

27 007

22 485

Index

100

83

61

51

Čína

29 515

26 622

21 224

20 683

Index

100

90

72

70

Omán

29 875

27 665

23 440

22 597

Index

100

93

78

76

Ostatní třetí země

38 324

35 987

45 628

46 938

Index

100

94

119

122

Celkem

39 020

32 953

25 193

22 385

Index

100

84

65

57

| (118) | Průměrné dovozní ceny ze třetích zemí se v posuzovaném období výrazně snížily, a sice o 43 %. Přestože ceny hlavních vyvážejících zemí (Singapur, Čína a Omán) představovaly v období přezkumného šetření cenové podbízení vůči cenám Unie asi o 20 % pro každý výrobek a objem dovozu lze považovat za významný, tento dovoz za nízké ceny zjevně neměl vliv na ziskovost výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(118)

Průměrné dovozní ceny ze třetích zemí se v posuzovaném období výrazně snížily, a sice o 43 %. Přestože ceny hlavních vyvážejících zemí (Singapur, Čína a Omán) představovaly v období přezkumného šetření cenové podbízení vůči cenám Unie asi o 20 % pro každý výrobek a objem dovozu lze považovat za významný, tento dovoz za nízké ceny zjevně neměl vliv na ziskovost výrobního odvětví Unie.

| (119) | Jeden výrobce v Unii tvrdil, že při analýze trendu průměrné dovozní ceny mělo být přihlédnuto k různým druhům výrobků. V této souvislosti je třeba poznamenat, že podle standardní praxe je nutné provádět analýzu mimo jiné cenových trendů na základě dotčeného výrobku bez ohledu na podíl každého druhu výrobku. Dále je třeba uvést, že v tomto případě nebyl vyvozen žádný závěr z trendu dovozních cen ze třetích zemí v posuzovaném období. Výše uvedené tvrzení bylo proto nutné odmítnout. |
| --- | --- |

(119)

Jeden výrobce v Unii tvrdil, že při analýze trendu průměrné dovozní ceny mělo být přihlédnuto k různým druhům výrobků. V této souvislosti je třeba poznamenat, že podle standardní praxe je nutné provádět analýzu mimo jiné cenových trendů na základě dotčeného výrobku bez ohledu na podíl každého druhu výrobku. Dále je třeba uvést, že v tomto případě nebyl vyvozen žádný závěr z trendu dovozních cen ze třetích zemí v posuzovaném období. Výše uvedené tvrzení bylo proto nutné odmítnout.

| (120) | Všichni výrobci v Unii tvrdili, že mimo jiné u dovozu z Číny a Ománu se jedná o trihydrát amoxicilinu pro veterinární použití a že k tomu mělo být přihlédnuto při analýze výše uvedených cen. V této souvislosti je třeba poznamenat, že pod výrobek, který je předmětem přezkumu, spadají antibiotika pro lidskou i veterinární spotřebu. Kromě toho informace poskytnuté na podporu tohoto tvrzení nebyly podložené. Výše uvedené tvrzení bylo proto nutné odmítnout. |
| --- | --- |

(120)

Všichni výrobci v Unii tvrdili, že mimo jiné u dovozu z Číny a Ománu se jedná o trihydrát amoxicilinu pro veterinární použití a že k tomu mělo být přihlédnuto při analýze výše uvedených cen. V této souvislosti je třeba poznamenat, že pod výrobek, který je předmětem přezkumu, spadají antibiotika pro lidskou i veterinární spotřebu. Kromě toho informace poskytnuté na podporu tohoto tvrzení nebyly podložené. Výše uvedené tvrzení bylo proto nutné odmítnout.

| (121) | Jeden výrobce v Unii zpochybnil základ použitý pro srovnání cen trihydrátu amoxicilinu a trihydrátu ampicilinu v období přezkumného šetření vzhledem k tomu, že údaje z Eurostatu nerozlišují mezi těmito dvěma druhy. Jelikož bylo v této souvislosti zjištěno, že ceny výrobního odvětví Unie u těchto dvou druhů výrobků jsou podobné, bylo přiměřené provést souhrnné srovnání cen. |
| --- | --- |

(121)

Jeden výrobce v Unii zpochybnil základ použitý pro srovnání cen trihydrátu amoxicilinu a trihydrátu ampicilinu v období přezkumného šetření vzhledem k tomu, že údaje z Eurostatu nerozlišují mezi těmito dvěma druhy. Jelikož bylo v této souvislosti zjištěno, že ceny výrobního odvětví Unie u těchto dvou druhů výrobků jsou podobné, bylo přiměřené provést souhrnné srovnání cen.

| (122) | Pokud jde o dovoz ze Singapuru, všichni výrobci v Unii tvrdili, že k němu docházelo za transferové ceny mezi stranami ve spojení. Za těchto okolností by zahrnutí tohoto dovozu narušilo průměrné ceny dovozu z jiných třetích zemí. Je třeba poznamenat, že kdyby byl tento dovoz vyňat ze srovnání cen, výše uvedené zjištění ohledně rozpětí cenového podbízení by se nijak významně nezměnilo a závěr v tom smyslu, že tento dovoz za nízké ceny neměl vliv na ziskovost výrobního odvětví Unie, by zůstal platný. |
| --- | --- |

(122)

Pokud jde o dovoz ze Singapuru, všichni výrobci v Unii tvrdili, že k němu docházelo za transferové ceny mezi stranami ve spojení. Za těchto okolností by zahrnutí tohoto dovozu narušilo průměrné ceny dovozu z jiných třetích zemí. Je třeba poznamenat, že kdyby byl tento dovoz vyňat ze srovnání cen, výše uvedené zjištění ohledně rozpětí cenového podbízení by se nijak významně nezměnilo a závěr v tom smyslu, že tento dovoz za nízké ceny neměl vliv na ziskovost výrobního odvětví Unie, by zůstal platný.

5.5   Hospodářská situace výrobního odvětví Unie

| (123) | U následujících ekonomických ukazatelů vztahujících se k výrobnímu odvětví Unie bylo zjištěno, že smysluplná analýza a hodnocení se musí zaměřit na situaci na volném trhu: objem prodeje a prodejní ceny na trhu Unie, podíl na trhu a ziskovost. Pokud to bylo možné a odůvodněné, byly tyto zjištěné údaje následně porovnány s údaji pro závislý trh, aby se získal celý obrázek situace ve výrobním odvětví Unie. |
| --- | --- |

(123)

U následujících ekonomických ukazatelů vztahujících se k výrobnímu odvětví Unie bylo zjištěno, že smysluplná analýza a hodnocení se musí zaměřit na situaci na volném trhu: objem prodeje a prodejní ceny na trhu Unie, podíl na trhu a ziskovost. Pokud to bylo možné a odůvodněné, byly tyto zjištěné údaje následně porovnány s údaji pro závislý trh, aby se získal celý obrázek situace ve výrobním odvětví Unie.

| (124) | U ostatních ekonomických ukazatelů bylo však na základě šetření zjištěno, že mohly být smysluplně zkoumány jedině vztažením k celé činnosti. Ve skutečnosti výroba (jak u závislého, tak u volného trhu), kapacita, využití kapacity, zásoby, investice, zaměstnanost, produktivita, mzdy a schopnost opatřit si kapitál závisejí na celé činnosti, ať už je výroba závislá nebo prodávaná na volném trhu. |
| --- | --- |

(124)

U ostatních ekonomických ukazatelů bylo však na základě šetření zjištěno, že mohly být smysluplně zkoumány jedině vztažením k celé činnosti. Ve skutečnosti výroba (jak u závislého, tak u volného trhu), kapacita, využití kapacity, zásoby, investice, zaměstnanost, produktivita, mzdy a schopnost opatřit si kapitál závisejí na celé činnosti, ať už je výroba závislá nebo prodávaná na volném trhu.

| (125) | Po obdržení připomínek od jednoho výrobce v Unii po poskytnutí konečných skutečností a úvah, na jejichž základě bylo navrženo zastavit šetření, byly některé ekonomické ukazatele v následujících bodech odůvodnění opraveny. Tyto změny nebyly takové povahy, aby se změnil závěr ohledně situace výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(125)

Po obdržení připomínek od jednoho výrobce v Unii po poskytnutí konečných skutečností a úvah, na jejichž základě bylo navrženo zastavit šetření, byly některé ekonomické ukazatele v následujících bodech odůvodnění opraveny. Tyto změny nebyly takové povahy, aby se změnil závěr ohledně situace výrobního odvětví Unie.

5.5.1   Výroba, kapacita a využití kapacity

| | 2007 | 2008 | 2009 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Index kapacity | 100 | 100 | 104 | 107 |
| Index výroby | 100 | 95 | 96 | 98 |
| Index využití kapacity | 100 | 95 | 92 | 91 |

2007

2008

2009

OPŠ

Index kapacity

100

100

104

107

Index výroby

100

95

96

98

Index využití kapacity

100

95

92

91

| (126) | Výrobní kapacita výrobního odvětví Unie byla v letech 2007 až 2008 stabilní a poté se zvýšila o 4 % v letech 2008 až 2009 a o další tři procentní body v období přezkumného šetření. |
| --- | --- |

(126)

Výrobní kapacita výrobního odvětví Unie byla v letech 2007 až 2008 stabilní a poté se zvýšila o 4 % v letech 2008 až 2009 a o další tři procentní body v období přezkumného šetření.

| (127) | Objem produkce však nesledoval tento nárůst, protože jeden výrobce v Unii měl nepředvídatelné technické problémy v roce 2008, kdy objem výroby poklesl o 5 % a do začátku období přezkumného šetření se postupně vyrovnal. |
| --- | --- |

(127)

Objem produkce však nesledoval tento nárůst, protože jeden výrobce v Unii měl nepředvídatelné technické problémy v roce 2008, kdy objem výroby poklesl o 5 % a do začátku období přezkumného šetření se postupně vyrovnal.

| (128) | V důsledku tohoto nárůstu výrobní kapacity v kombinaci s lehkým poklesem výroby klesalo vytížení kapacity postupně během posuzovaného období a v období přezkumného šetření dosáhlo úrovně, která byla o 9 % nižší než v roce 2007. |
| --- | --- |

(128)

V důsledku tohoto nárůstu výrobní kapacity v kombinaci s lehkým poklesem výroby klesalo vytížení kapacity postupně během posuzovaného období a v období přezkumného šetření dosáhlo úrovně, která byla o 9 % nižší než v roce 2007.

5.5.2   Objem prodeje, prodejní cena, podíl na trhu

5.5.2.1   Prodej na volném trhu

| Prodej stranám v Unii, které nejsou ve spojení | 2007 | 2008 | 2009 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Index objemu | 100 | 97 | 93 | 99 |
| Index průměrné prodejní ceny | 100 | 121 | 104 | 104 |
| Index podílu na trhu | 100 | 90 | 79 | 78 |

Prodej stranám v Unii, které nejsou ve spojení

2007

2008

2009

OPŠ

Index objemu

100

97

93

99

Index průměrné prodejní ceny

100

121

104

104

Index podílu na trhu

100

90

79

78

| (129) | Objem prodeje výrobního odvětví Unie stranám, které nejsou ve spojení, byl v období přezkumného šetření o něco nižší než v roce 2007, v roce 2009 poklesl o 7 % a během období přezkumného šetření vzrostl o šest procentních bodů. |
| --- | --- |

(129)

Objem prodeje výrobního odvětví Unie stranám, které nejsou ve spojení, byl v období přezkumného šetření o něco nižší než v roce 2007, v roce 2009 poklesl o 7 % a během období přezkumného šetření vzrostl o šest procentních bodů.

| (130) | Průměrná prodejní cena výrobního odvětví Unie na trhu Unie v posuzovaném období vzrostla o 4 %. Ceny se nejprve prudce zvýšily o 21 % v roce 2008, poté v roce 2009 o 17 procentních bodů poklesly a během období přezkumného šetření zůstaly stabilní. |
| --- | --- |

(130)

Průměrná prodejní cena výrobního odvětví Unie na trhu Unie v posuzovaném období vzrostla o 4 %. Ceny se nejprve prudce zvýšily o 21 % v roce 2008, poté v roce 2009 o 17 procentních bodů poklesly a během období přezkumného šetření zůstaly stabilní.

| (131) | Jeden výrobce v Unii tvrdil, že dopad cen dovozu z Indie na výrobní odvětví Unie nebyl posouzen správně. V této souvislosti je nejprve třeba poznamenat, že nebylo zjištěno žádné cenové podbízení, jak je uvedeno ve 115. bodě odůvodnění. Kromě toho, jak je uvedeno v předcházejícím bodě odůvodnění, ceny výrobního odvětví Unie v posuzovaném období vzrostly o 4 %. Za těchto okolností se má za to, že dovoz z Indie neměl žádný nepříznivý dopad na situaci výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(131)

Jeden výrobce v Unii tvrdil, že dopad cen dovozu z Indie na výrobní odvětví Unie nebyl posouzen správně. V této souvislosti je nejprve třeba poznamenat, že nebylo zjištěno žádné cenové podbízení, jak je uvedeno ve 115. bodě odůvodnění. Kromě toho, jak je uvedeno v předcházejícím bodě odůvodnění, ceny výrobního odvětví Unie v posuzovaném období vzrostly o 4 %. Za těchto okolností se má za to, že dovoz z Indie neměl žádný nepříznivý dopad na situaci výrobního odvětví Unie.

| (132) | Snížení objemu prodeje na trhu Unie stranám, které nejsou ve spojení, se odrazilo na podílu na trhu, který se ve srovnání s rokem 2007 během období přezkumného šetření o 22 procentních bodů snížil. |
| --- | --- |

(132)

Snížení objemu prodeje na trhu Unie stranám, které nejsou ve spojení, se odrazilo na podílu na trhu, který se ve srovnání s rokem 2007 během období přezkumného šetření o 22 procentních bodů snížil.

5.5.2.2   Závislý trh

| Závislý trh v Unii | 2007 | 2008 | 2009 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Index objemu | 100 | 115 | 122 | 128 |
| Index průměrných prodejních cen závislého prodeje | 100 | 100 | 111 | 110 |
| Index podílu na trhu | 100 | 109 | 104 | 100 |

Závislý trh v Unii

2007

2008

2009

OPŠ

Index objemu

100

115

122

128

Index průměrných prodejních cen závislého prodeje

100

100

111

110

Index podílu na trhu

100

109

104

100

| (133) | Objem prodeje výrobního odvětví Unie stranám, které nejsou ve spojení, se během posuzovaného období i přes vzrůstající poptávku snižoval, ale objem závislého prodeje vzrostl o 28 %. |
| --- | --- |

(133)

Objem prodeje výrobního odvětví Unie stranám, které nejsou ve spojení, se během posuzovaného období i přes vzrůstající poptávku snižoval, ale objem závislého prodeje vzrostl o 28 %.

| (134) | Podíl závislého prodeje výrobního odvětví Unie na trhu se v roce 2008 zvýšil o 9 procentních bodů a poté se postupně snižoval až na úroveň z roku 2007. |
| --- | --- |

(134)

Podíl závislého prodeje výrobního odvětví Unie na trhu se v roce 2008 zvýšil o 9 procentních bodů a poté se postupně snižoval až na úroveň z roku 2007.

5.5.2.3   Podíl výrobního odvětví Unie na trhu/růst

| Prodej stranám, které nejsou ve spojení, závislý prodej, vlastní spotřeba | 2007 | 2008 | 2009 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Index objemu | 100 | 107 | 108 | 114 |
| Index podílu na trhu | 100 | 100 | 92 | 90 |

Prodej stranám, které nejsou ve spojení, závislý prodej, vlastní spotřeba

2007

2008

2009

OPŠ

Index objemu

100

107

108

114

Index podílu na trhu

100

100

92

90

| (135) | Podíl výrobního odvětví Unie jako celku na trhu byl vypočítán součtem objemu volného a závislého trhu v Unii. Přestože se tento objem během posuzovaného období zvýšil o 14 %, podíl výrobního odvětví Unie na trhu se snížil o 10 procentních bodů, jelikož spotřeba na trhu během téhož období vzrostla o 28 %. To znamená, že výrobní odvětví Unie nemělo z nárůstu spotřeby žádný prospěch. |
| --- | --- |

(135)

Podíl výrobního odvětví Unie jako celku na trhu byl vypočítán součtem objemu volného a závislého trhu v Unii. Přestože se tento objem během posuzovaného období zvýšil o 14 %, podíl výrobního odvětví Unie na trhu se snížil o 10 procentních bodů, jelikož spotřeba na trhu během téhož období vzrostla o 28 %. To znamená, že výrobní odvětví Unie nemělo z nárůstu spotřeby žádný prospěch.

5.5.3   Zásoby

| Stav zásob | 2007 | 2008 | 2009 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Index objemu | 100 | 74 | 63 | 46 |

Stav zásob

2007

2008

2009

OPŠ

Index objemu

100

74

63

46

| (136) | Stav zásob se v době od roku 2007 do konce období přezkumného šetření snížil o 54 %, což lze vysvětlit zejména nárůstem závislé poptávky. |
| --- | --- |

(136)

Stav zásob se v době od roku 2007 do konce období přezkumného šetření snížil o 54 %, což lze vysvětlit zejména nárůstem závislé poptávky.

5.5.4   Ziskovost

5.5.4.1   Ziskovost na volném trhu

| Ziskovost na volném trhu | 2007 | 2008 | 2009 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Index | 100 | 447 | 218 | 253 |

Ziskovost na volném trhu

2007

2008

2009

OPŠ

Index

100

447

218

253

| (137) | Ziskovost prodeje výrobního odvětví Unie stranám, které nejsou ve spojení, na trhu Unie se během období přezkumného šetření výrazně zvýšila, a sice o 153 procentních bodů. Tento vývoj lze vysvětlit průměrným nárůstem cen o 2 % a snížením výrobních nákladů. Ve srovnání se ziskovým rozpětím, jehož bylo dosaženo během období přezkumného šetření v souvislosti s posledním šetřením před pozbytím platnosti, vzrostl zisk o více než 400 procentních bodů. |
| --- | --- |

(137)

Ziskovost prodeje výrobního odvětví Unie stranám, které nejsou ve spojení, na trhu Unie se během období přezkumného šetření výrazně zvýšila, a sice o 153 procentních bodů. Tento vývoj lze vysvětlit průměrným nárůstem cen o 2 % a snížením výrobních nákladů. Ve srovnání se ziskovým rozpětím, jehož bylo dosaženo během období přezkumného šetření v souvislosti s posledním šetřením před pozbytím platnosti, vzrostl zisk o více než 400 procentních bodů.

| (138) | Je třeba uvést, že s výjimkou roku 2007 se úroveň ziskovosti výrobního odvětví Unie pohybovala v posuzovaném období nad cílovým ziskovým rozpětím stanoveným v předchozím přezkumném šetření před pozbytím platnosti, tj. 10 % (dále jen „cílový zisk“). |
| --- | --- |

(138)

Je třeba uvést, že s výjimkou roku 2007 se úroveň ziskovosti výrobního odvětví Unie pohybovala v posuzovaném období nad cílovým ziskovým rozpětím stanoveným v předchozím přezkumném šetření před pozbytím platnosti, tj. 10 % (dále jen „cílový zisk“).

| (139) | Dva výrobci v Unii tvrdili, že ziskovost nebyla posouzena správně, jelikož zisk, kterého dosáhli subdodavatelé, byl odečten od jejich nákladů. V této souvislosti je běžnou praxí odečítat zisk dosažený stranami ve spojení, které se podílejí na produkci surovin. Proto bylo nutné tento argument odmítnout. |
| --- | --- |

(139)

Dva výrobci v Unii tvrdili, že ziskovost nebyla posouzena správně, jelikož zisk, kterého dosáhli subdodavatelé, byl odečten od jejich nákladů. V této souvislosti je běžnou praxí odečítat zisk dosažený stranami ve spojení, které se podílejí na produkci surovin. Proto bylo nutné tento argument odmítnout.

5.5.4.2   Ziskovost závislého prodeje

| Ziskovost závislého prodeje | 2007 | 2008 | 2009 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Index | 100 | 55 | 153 | 151 |

Ziskovost závislého prodeje

2007

2008

2009

OPŠ

Index

100

55

153

151

| (140) | Ziskovost závislého prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie se během období přezkumného šetření zvýšila, a sice o 51 %. Tento vývoj lze vysvětlit zejména průměrným nárůstem cen o 10 %. Jelikož je však tento trend založen na transferových cenách, nelze z výše uvedených skutečností vyvodit žádný smysluplný závěr. |
| --- | --- |

(140)

Ziskovost závislého prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie se během období přezkumného šetření zvýšila, a sice o 51 %. Tento vývoj lze vysvětlit zejména průměrným nárůstem cen o 10 %. Jelikož je však tento trend založen na transferových cenách, nelze z výše uvedených skutečností vyvodit žádný smysluplný závěr.

5.5.5   Investice, návratnost investic, peněžní tok a schopnost získat kapitál

| | 2007 | 2008 | 2009 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Index investic | 100 | 246 | 342 | 129 |
| Index návratnosti investic | 100 | 233 | 52 | 62 |
| Index peněžního toku | 100 | 236 | 83 | 107 |

2007

2008

2009

OPŠ

Index investic

100

246

342

129

Index návratnosti investic

100

233

52

62

Index peněžního toku

100

236

83

107

| (141) | Investice se během posuzovaného období zvýšily. Tyto investice souvisely s nárůstem výrobní kapacity s cílem pomoci závislému i volnému trhu. |
| --- | --- |

(141)

Investice se během posuzovaného období zvýšily. Tyto investice souvisely s nárůstem výrobní kapacity s cílem pomoci závislému i volnému trhu.

| (142) | Z šetření rovněž vyplynulo, že návratnost investic, tj. čistý zisk před zdaněním z prodeje výrobku vyjádřený jako procentní podíl čisté účetní hodnoty stálých aktiv přiřazených k tomuto výrobku, se v průběhu posuzovaného období snížila. |
| --- | --- |

(142)

Z šetření rovněž vyplynulo, že návratnost investic, tj. čistý zisk před zdaněním z prodeje výrobku vyjádřený jako procentní podíl čisté účetní hodnoty stálých aktiv přiřazených k tomuto výrobku, se v průběhu posuzovaného období snížila.

| (143) | Peněžní tok se v posuzovaném období zvýšil o 7 %, jelikož pokles ziskovosti mohl být vyrovnán poklesem stavu zásob v druhé polovině posuzovaného období. |
| --- | --- |

(143)

Peněžní tok se v posuzovaném období zvýšil o 7 %, jelikož pokles ziskovosti mohl být vyrovnán poklesem stavu zásob v druhé polovině posuzovaného období.

5.5.6   Zaměstnanost, produktivita a mzdy

| | 2007 | 2008 | 2009 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Index zaměstnanosti | 100 | 106 | 111 | 109 |
| Index produktivity | 100 | 89 | 87 | 89 |
| Index mezd | 100 | 104 | 106 | 106 |

2007

2008

2009

OPŠ

Index zaměstnanosti

100

106

111

109

Index produktivity

100

89

87

89

Index mezd

100

104

106

106

| (144) | Zaměstnanost se během posuzovaného období zvýšila o 9 % v souladu s investicemi do výrobní kapacity, ale průměrné mzdy vzrostly pouze o 6 %. Produktivita se snížila celkem o 11 % v důsledku neočekávaných technických problémů, se kterými se potýkal jeden výrobce v Unii. |
| --- | --- |

(144)

Zaměstnanost se během posuzovaného období zvýšila o 9 % v souladu s investicemi do výrobní kapacity, ale průměrné mzdy vzrostly pouze o 6 %. Produktivita se snížila celkem o 11 % v důsledku neočekávaných technických problémů, se kterými se potýkal jeden výrobce v Unii.

5.5.7   Výše napadnutelných subvencí a překonání účinků dřívějšího subvencování

| (145) | Vzhledem k objemu subvencovaných dovozů z Indie nelze dopad stávající výše subvencí považovat za významný. |
| --- | --- |

(145)

Vzhledem k objemu subvencovaných dovozů z Indie nelze dopad stávající výše subvencí považovat za významný.

| (146) | Situace výrobního odvětví Unie se od posledního přezkumného šetření a v posuzovaném období značně zlepšila. Proto lze učinit závěr, že výrobnímu odvětví Unie se podařilo plně překonat účinky dřívějšího subvencování. |
| --- | --- |

(146)

Situace výrobního odvětví Unie se od posledního přezkumného šetření a v posuzovaném období značně zlepšila. Proto lze učinit závěr, že výrobnímu odvětví Unie se podařilo plně překonat účinky dřívějšího subvencování.

5.6   Závěr o hospodářské situaci výrobního odvětví Unie

| (147) | V době mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření byl objem subvencovaného dovozu dotčeného výrobku zanedbatelný. S výjimkou určitých ukazatelů újmy, jako je podíl na trhu, objem produkce a návratnost investic, se většina ukazatelů újmy, včetně ziskovosti (+ 153 %), prodejní ceny (+ 4 %), objemu prodeje (+ 14 %), zaměstnanosti (+ 10 %) a investic (+ 29 %), během posuzovaného období vyvíjela pozitivně. Úroveň ziskovosti dosažená na trhu Unie se s výjimkou roku 2007 pohybovala nad cílovým ziskovým rozpětím stanoveným v předchozím přezkumném šetření před pozbytím platnosti, tj. 10 %. Pozitivní trend, který vykazovala velká většina ukazatelů, je zejména důsledkem spolehlivosti výrobního odvětví Unie a dlouhodobých vztahů se zákazníky, které si v minulých letech vybudovalo, ale také úrovně cen, které dokázalo dosáhnout na trhu. |
| --- | --- |

(147)

V době mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření byl objem subvencovaného dovozu dotčeného výrobku zanedbatelný. S výjimkou určitých ukazatelů újmy, jako je podíl na trhu, objem produkce a návratnost investic, se většina ukazatelů újmy, včetně ziskovosti (+ 153 %), prodejní ceny (+ 4 %), objemu prodeje (+ 14 %), zaměstnanosti (+ 10 %) a investic (+ 29 %), během posuzovaného období vyvíjela pozitivně. Úroveň ziskovosti dosažená na trhu Unie se s výjimkou roku 2007 pohybovala nad cílovým ziskovým rozpětím stanoveným v předchozím přezkumném šetření před pozbytím platnosti, tj. 10 %. Pozitivní trend, který vykazovala velká většina ukazatelů, je zejména důsledkem spolehlivosti výrobního odvětví Unie a dlouhodobých vztahů se zákazníky, které si v minulých letech vybudovalo, ale také úrovně cen, které dokázalo dosáhnout na trhu.

| (148) | Jeden výrobce v Unii tvrdil, že při analýze cenových trendů a trendů v oblasti zisku by se mělo přihlížet k nedostatku surovin v letech 2007 a 2008. Tento nedostatek prý vedl k výjimečnému nárůstu cen a zisku v roce 2008 a do určité míry i v roce 2009. V této souvislosti je třeba uvést, že (jak je vidět v tabulkách 5.5.2.1 a 5.5.4.1) tato výjimečná úroveň cen a ziskovosti se týká pouze roku 2008. Úrovně ziskovosti, jichž bylo dosaženo v roce 2009 a v období přezkumného šetření, zjevně již nebyly ovlivněny nedostatkem surovin. Závěr uvedený ve 139. bodě odůvodnění v tom smyslu, že zisky během celého posuzovaného období se pohybovaly nad cílovým ziskem, tedy zůstává platný. |
| --- | --- |

(148)

Jeden výrobce v Unii tvrdil, že při analýze cenových trendů a trendů v oblasti zisku by se mělo přihlížet k nedostatku surovin v letech 2007 a 2008. Tento nedostatek prý vedl k výjimečnému nárůstu cen a zisku v roce 2008 a do určité míry i v roce 2009. V této souvislosti je třeba uvést, že (jak je vidět v tabulkách 5.5.2.1 a 5.5.4.1) tato výjimečná úroveň cen a ziskovosti se týká pouze roku 2008. Úrovně ziskovosti, jichž bylo dosaženo v roce 2009 a v období přezkumného šetření, zjevně již nebyly ovlivněny nedostatkem surovin. Závěr uvedený ve 139. bodě odůvodnění v tom smyslu, že zisky během celého posuzovaného období se pohybovaly nad cílovým ziskem, tedy zůstává platný.

| (149) | Pokud jde o závislé prodeje, možnost výrobního odvětví Unie prodávat část své výroby na závislé trhy zjistila vysokou míru využití kapacity a umožnila výrobnímu odvětví Unie rozmělnit fixní náklady a z hlediska nákladů tak zůstat konkurenceschopným. |
| --- | --- |

(149)

Pokud jde o závislé prodeje, možnost výrobního odvětví Unie prodávat část své výroby na závislé trhy zjistila vysokou míru využití kapacity a umožnila výrobnímu odvětví Unie rozmělnit fixní náklady a z hlediska nákladů tak zůstat konkurenceschopným.

| (150) | Závěrem se vzhledem k příznivému vývoji ukazatelů týkajících se výrobního odvětví Unie usuzuje, že výrobnímu odvětví Unie během období přezkumného šetření nevznikla podstatná újma. |
| --- | --- |

(150)

Závěrem se vzhledem k příznivému vývoji ukazatelů týkajících se výrobního odvětví Unie usuzuje, že výrobnímu odvětví Unie během období přezkumného šetření nevznikla podstatná újma.

5.7   Účinek subvencovaného dovozu

| (151) | Vzhledem k malému objemu dotčeného výrobku, který byl v posuzovaném období dovezen do Unie, neměl subvencovaný dovoz negativní vliv na výkonnost výrobního odvětví Unie. Jak již bylo uvedeno výše, byl učiněn závěr, že výrobnímu odvětví nebyla v období přezkumného šetření způsobena podstatná újma. |
| --- | --- |

(151)

Vzhledem k malému objemu dotčeného výrobku, který byl v posuzovaném období dovezen do Unie, neměl subvencovaný dovoz negativní vliv na výkonnost výrobního odvětví Unie. Jak již bylo uvedeno výše, byl učiněn závěr, že výrobnímu odvětví nebyla v období přezkumného šetření způsobena podstatná újma.

6.   PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY

| (152) | Je třeba připomenout, že výrobnímu odvětví Unie nebyla v posuzovaném období způsobena podstatná újma, jelikož většina ukazatelů újmy v této době vykazovala pozitivní trend. V souladu s čl. 18 odst. 2 základního nařízení bylo proto zkoumáno, zda existuje pravděpodobnost obnovení újmy, pokud stávající opatření pozbudou platnosti. |
| --- | --- |

(152)

Je třeba připomenout, že výrobnímu odvětví Unie nebyla v posuzovaném období způsobena podstatná újma, jelikož většina ukazatelů újmy v této době vykazovala pozitivní trend. V souladu s čl. 18 odst. 2 základního nařízení bylo proto zkoumáno, zda existuje pravděpodobnost obnovení újmy, pokud stávající opatření pozbudou platnosti.

6.1   Volná kapacita v dotčené zemi

| (153) | Šetření ukázalo, že využití kapacity u tří spolupracujících indických vyvážejících výrobců dosáhlo v období přezkumného šetření velmi vysoké míry. Proto se zdá, že volná kapacita, která by mohla být při neexistenci opatření směrována na trh Unie, je omezená. |
| --- | --- |

(153)

Šetření ukázalo, že využití kapacity u tří spolupracujících indických vyvážejících výrobců dosáhlo v období přezkumného šetření velmi vysoké míry. Proto se zdá, že volná kapacita, která by mohla být při neexistenci opatření směrována na trh Unie, je omezená.

| (154) | Po poskytnutí informací tvrdili někteří výrobci v Unii, že volná kapacita v Indii je velká a že vytížení kapacity spolupracujících indických vyvážejících výrobců nebylo reprezentativní pro indické výrobní odvětví jako celek. Jeden výrobce v Unii dokonce tvrdil, že volná kapacita sedmi předních indických vývozců představuje objem vysoce převyšující spotřebu na volném trhu Unie. |
| --- | --- |

(154)

Po poskytnutí informací tvrdili někteří výrobci v Unii, že volná kapacita v Indii je velká a že vytížení kapacity spolupracujících indických vyvážejících výrobců nebylo reprezentativní pro indické výrobní odvětví jako celek. Jeden výrobce v Unii dokonce tvrdil, že volná kapacita sedmi předních indických vývozců představuje objem vysoce převyšující spotřebu na volném trhu Unie.

| (155) | V této souvislosti je nejprve třeba zdůraznit, že vytížení kapacity tří spolupracujících vyvážejících výrobců byl výpočet váženého průměru, který byl založený na ověřených údajích a týkal se konkrétně dotčeného výrobku. Kromě toho se u dotčených tří spolupracujících vyvážejících výrobců jedná o velké výrobce, kteří patří mezi sedm indických vývozců, které uvedený výrobce v Unii označuje za „přední“. Naopak údaje předložené výrobci v Unii týkající se volné kapacity těchto sedmi indických výrobců byly založeny zejména na „znalosti trhu“ a nemohly být podloženy žádnými spolehlivými konkrétními důkazy, přestože to bylo výslovně požadováno. K těmto informacím tedy nemohlo být přihlédnuto a bylo potvrzeno, že na základě ověřených údajů v dokumentaci je volná kapacita indických výrobců zjevně omezená. |
| --- | --- |

(155)

V této souvislosti je nejprve třeba zdůraznit, že vytížení kapacity tří spolupracujících vyvážejících výrobců byl výpočet váženého průměru, který byl založený na ověřených údajích a týkal se konkrétně dotčeného výrobku. Kromě toho se u dotčených tří spolupracujících vyvážejících výrobců jedná o velké výrobce, kteří patří mezi sedm indických vývozců, které uvedený výrobce v Unii označuje za „přední“. Naopak údaje předložené výrobci v Unii týkající se volné kapacity těchto sedmi indických výrobců byly založeny zejména na „znalosti trhu“ a nemohly být podloženy žádnými spolehlivými konkrétními důkazy, přestože to bylo výslovně požadováno. K těmto informacím tedy nemohlo být přihlédnuto a bylo potvrzeno, že na základě ověřených údajů v dokumentaci je volná kapacita indických výrobců zjevně omezená.

6.2   Vývozní praktiky indických vyvážejících výrobců

| (156) | Na základě údajů z indických oficiálních statistik bylo zjištěno, že ceny prodeje na vývoz na deset hlavních indických vývozních trhů byly v průměru asi o 20 % nižší než ceny prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie během období přezkumného šetření. Tyto indické vývozní ceny byly v souladu s cenami ostatních hlavních aktérů na trhu Unie, jak bylo uvedeno ve 119. bodě odůvodnění. Bylo zjištěno, že uvedený dovoz za nízké ceny z těchto jiných zemí během posuzovaného období neměl negativní účinky na výkonnost výrobního odvětví Unie. Za těchto okolností se dospělo k závěru, že pokud opatření pozbudou platnosti, indické vývozní ceny pravděpodobně nebudou mít nepříznivý vliv na výrobní odvětví Unie, jelikož mu již konkurují jiné vyvážející země, které mají tutéž cenovou politiku, aniž by utrpělo jakoukoli podstatnou újmu. |
| --- | --- |

(156)

Na základě údajů z indických oficiálních statistik bylo zjištěno, že ceny prodeje na vývoz na deset hlavních indických vývozních trhů byly v průměru asi o 20 % nižší než ceny prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie během období přezkumného šetření. Tyto indické vývozní ceny byly v souladu s cenami ostatních hlavních aktérů na trhu Unie, jak bylo uvedeno ve 119. bodě odůvodnění. Bylo zjištěno, že uvedený dovoz za nízké ceny z těchto jiných zemí během posuzovaného období neměl negativní účinky na výkonnost výrobního odvětví Unie. Za těchto okolností se dospělo k závěru, že pokud opatření pozbudou platnosti, indické vývozní ceny pravděpodobně nebudou mít nepříznivý vliv na výrobní odvětví Unie, jelikož mu již konkurují jiné vyvážející země, které mají tutéž cenovou politiku, aniž by utrpělo jakoukoli podstatnou újmu.

| (157) | Dva výrobci v Unii také namítli, že pokud opatření pozbudou platnosti, indičtí výrobci přesměrují svůj vývoz, který v současnosti prodávají na jiných trzích, do Unie, jelikož trh Unie je atraktivní z hlediska cen. Nejprve je třeba poznamenat, že kdyby indičtí výrobci chtěli přesměrovat svůj vývoz do Unie, čelili by konkurenci ze strany jiných třetích zemí, které již do Unie vyvážejí významná množství. Kromě toho, jak je uvedeno ve 119. bodě odůvodnění, byl učiněn závěr, že dovoz ze třetích zemí za ceny podobné indickým vývozním cenám na jiných trzích neměl vliv na výkonnost výrobního odvětví Unie. Proto se má za to, že pokud vzroste objem indického vývozu do Unie za ceny podobné cenám na jiných vývozních trzích, neutrpí výrobní odvětví Unie žádnou podstatnou újmu. |
| --- | --- |

(157)

Dva výrobci v Unii také namítli, že pokud opatření pozbudou platnosti, indičtí výrobci přesměrují svůj vývoz, který v současnosti prodávají na jiných trzích, do Unie, jelikož trh Unie je atraktivní z hlediska cen. Nejprve je třeba poznamenat, že kdyby indičtí výrobci chtěli přesměrovat svůj vývoz do Unie, čelili by konkurenci ze strany jiných třetích zemí, které již do Unie vyvážejí významná množství. Kromě toho, jak je uvedeno ve 119. bodě odůvodnění, byl učiněn závěr, že dovoz ze třetích zemí za ceny podobné indickým vývozním cenám na jiných trzích neměl vliv na výkonnost výrobního odvětví Unie. Proto se má za to, že pokud vzroste objem indického vývozu do Unie za ceny podobné cenám na jiných vývozních trzích, neutrpí výrobní odvětví Unie žádnou podstatnou újmu.

| (158) | Dva výrobci v Unii rovněž tvrdili, že skutečnost, že v USA platí zákaz dovozu pro některé indické výrobní závody produkující antibiotika, povede k přesměrování dalšího množství na trh Unie. V této souvislosti však nadále platí závěry uvedené v předešlém bodě odůvodnění týkající se možného přesměrování vývozu. |
| --- | --- |

(158)

Dva výrobci v Unii rovněž tvrdili, že skutečnost, že v USA platí zákaz dovozu pro některé indické výrobní závody produkující antibiotika, povede k přesměrování dalšího množství na trh Unie. V této souvislosti však nadále platí závěry uvedené v předešlém bodě odůvodnění týkající se možného přesměrování vývozu.

6.3   Závislý trh

| (159) | Zatímco závislý trh tvořil v posuzovaném období 50–60 % volných a závislých trhů výrobního odvětví Unie, spotřeba na závislém trhu výrobního odvětví Unie v tomtéž období vzrostla o více než 20 %. S ohledem na charakter a velikost tohoto trhu se předpokládá, že pokud opatření pozbudou platnosti, nebude mít pravděpodobný nárůst indického vývozu vliv na závislý trh, a proto bude pro výrobní odvětví Unie nadále zajišťovat vysokou míru využití kapacity a úspor z rozsahu. |
| --- | --- |

(159)

Zatímco závislý trh tvořil v posuzovaném období 50–60 % volných a závislých trhů výrobního odvětví Unie, spotřeba na závislém trhu výrobního odvětví Unie v tomtéž období vzrostla o více než 20 %. S ohledem na charakter a velikost tohoto trhu se předpokládá, že pokud opatření pozbudou platnosti, nebude mít pravděpodobný nárůst indického vývozu vliv na závislý trh, a proto bude pro výrobní odvětví Unie nadále zajišťovat vysokou míru využití kapacity a úspor z rozsahu.

6.4   Závěr o pravděpodobnosti obnovení újmy

| (160) | Na základě výše uvedených skutečností byl učiněn závěr, že pokud opatření pozbudou platnosti, subvencovaný dovoz z Indie pravděpodobně nezpůsobí výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu, jelikož většina ukazatelů újmy vykazovala v posuzovaném období pozitivní vývoj, a to i přes narůstající a nezanedbatelný dovoz z jiných zemí, jehož ceny byly podobné jako u indického vývozu do jiných zemí. Proto byl učiněn závěr, že pokud opatření pozbudou platnosti, obnovení podstatné újmy je nepravděpodobné. |
| --- | --- |

(160)

Na základě výše uvedených skutečností byl učiněn závěr, že pokud opatření pozbudou platnosti, subvencovaný dovoz z Indie pravděpodobně nezpůsobí výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu, jelikož většina ukazatelů újmy vykazovala v posuzovaném období pozitivní vývoj, a to i přes narůstající a nezanedbatelný dovoz z jiných zemí, jehož ceny byly podobné jako u indického vývozu do jiných zemí. Proto byl učiněn závěr, že pokud opatření pozbudou platnosti, obnovení podstatné újmy je nepravděpodobné.

7.   ZÁJEM UNIE

| (161) | Jeden výrobce v Unii tvrdil, že měla být provedena zkušební analýza zájmu Unie. Jelikož se však dospělo k závěru, že obnovení újmy není pravděpodobné, analýza zájmu Unie nemá žádný smysl. Proto bylo toto tvrzení odmítnuto. |
| --- | --- |

(161)

Jeden výrobce v Unii tvrdil, že měla být provedena zkušební analýza zájmu Unie. Jelikož se však dospělo k závěru, že obnovení újmy není pravděpodobné, analýza zájmu Unie nemá žádný smysl. Proto bylo toto tvrzení odmítnuto.

8.   ZVLÁŠTNÍ MONITOROVÁNÍ

| (162) | Vzhledem k závěrům ohledně pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení subvencování uvedeným ve 100. bodě odůvodnění a vzhledem k dopadu, který by mohlo mít na budoucí obchodní toky, bude Komise monitorovat objem dovozu dotčeného výrobku. Kdyby došlo k nějaké významné změně v tomto objemu, Komise zváží, zda je třeba přijmout opatření a případně jaké. |
| --- | --- |

(162)

Vzhledem k závěrům ohledně pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení subvencování uvedeným ve 100. bodě odůvodnění a vzhledem k dopadu, který by mohlo mít na budoucí obchodní toky, bude Komise monitorovat objem dovozu dotčeného výrobku. Kdyby došlo k nějaké významné změně v tomto objemu, Komise zváží, zda je třeba přijmout opatření a případně jaké.

| (163) | Monitorování se omezí na dobu dvou let po vyhlášení tohoto nařízení. |
| --- | --- |

(163)

Monitorování se omezí na dobu dvou let po vyhlášení tohoto nařízení.

9.   UKONČENÍ PLATNOSTI

| (164) | Vzhledem k výsledkům tohoto přezkumného šetření se považuje za vhodné zrušit vyrovnávací clo na dovoz určitých širokospektrých antibiotik pocházejících z Indie. |
| --- | --- |

(164)

Vzhledem k výsledkům tohoto přezkumného šetření se považuje za vhodné zrušit vyrovnávací clo na dovoz určitých širokospektrých antibiotik pocházejících z Indie.

| (165) | Zúčastněné strany byly informovány o základních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě Komise zamýšlí zastavit šetření, a bylo jim umožněno vyjádřit své připomínky. Předložené připomínky byly projednány v příslušných oddílech výše a nebyly takové povahy, aby změnily výše uvedené závěry, |
| --- | --- |

(165)

Zúčastněné strany byly informovány o základních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě Komise zamýšlí zastavit šetření, a bylo jim umožněno vyjádřit své připomínky. Předložené připomínky byly projednány v příslušných oddílech výše a nebyly takové povahy, aby změnily výše uvedené závěry,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Přezkum před pozbytím platnosti vyrovnávacích opatření použitelných na dovoz určitých širokospektrých antibiotik, v současnosti kódů KN ex 2941 10 00 a ex 2941 90 00, pocházejících z Indie, který byl zahájen podle čl. 18 odst. 2 nařízení (ES) č. 597/2009, se ukončuje a platná opatření uložená na dovoz pocházející z Indie se zrušují.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 4. srpna 2011.

Za Radu

předseda

M. DOWGIELEWICZ

---

(1)  Úř. věst. L 188, 18.7.2009, s. 93.

1

(2)  Úř. věst. L 121, 13.5.2005, s. 1.

2

(3)  Úř. věst. L 273, 9.10.1998, s. 1.

3

(4)  Úř. věst. L 319, 29.11.2008, s. 1.

4

(5)  Úř. věst. C 21, 28.1.2010, s. 40.

5

(6)  Úř. věst. C 123, 12.5.2010, s. 11.

6

---

| 11.8.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 206/19 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 206/19

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 804/2011

ze dne 10. srpna 2011,

kterým se provádí nařízení (EU) č. 204/2011 o omezujících opatřeních s ohledem na situaci v Libyi

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (EU) č. 204/2011 ze dne 2. března 2011 o omezujících opatřeních s ohledem na situaci v Libyi (1), a zejména na čl. 16 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 2. března 2011 přijala Rada nařízení (EU) č. 204/2011 o omezujících opatřeních s ohledem na situaci v Libyi. |
| --- | --- |

(1)

Dne 2. března 2011 přijala Rada nařízení (EU) č. 204/2011 o omezujících opatřeních s ohledem na situaci v Libyi.

| (2) | Vzhledem k závažnosti situace v Libyi a v souladu s prováděcím rozhodnutím Rady 2011/500/SZBP ze dne 10. srpna 2011, kterým se provádí rozhodnutí Rady 2011/137/SZBP o omezujících opatřeních s ohledem na situaci v Libyi (2), by měly být na seznam fyzických a právnických osob, subjektů a orgánů, na něž se vztahují omezující opatření, obsažený v příloze III nařízení (EU) č. 204/2011 zařazeny dva další subjekty, |
| --- | --- |

(2)

Vzhledem k závažnosti situace v Libyi a v souladu s prováděcím rozhodnutím Rady 2011/500/SZBP ze dne 10. srpna 2011, kterým se provádí rozhodnutí Rady 2011/137/SZBP o omezujících opatřeních s ohledem na situaci v Libyi (2), by měly být na seznam fyzických a právnických osob, subjektů a orgánů, na něž se vztahují omezující opatření, obsažený v příloze III nařízení (EU) č. 204/2011 zařazeny dva další subjekty,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Na seznam obsažený v příloze III nařízení (EU) č. 204/20011 se zařazují subjekty uvedené v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 10. srpna 2011.

Za Radu

předseda

M. DOWGIELEWICZ

---

(1)  Úř. věst. L 58, 3.3.2011, s. 1.

1

(2)  Viz strana 53 v tomto čísle Úředního věstníku.

2

---

PŘÍLOHA

Subjekty podle článku 1

| | Název | Identifikační údaje | Odůvodnění | Datum zařazení na seznam |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Al-Sharara Oil Services Company
  (také pod názvem: Al Sharara, Al-shahara oil service company, Sharara Oil Service Company, Sharara, Al-Sharara al-Dhahabiya Oil Service Company) | Al-Saqa District, Beside al-Saqa Mosque, Tripoli, Libya |
| Tel: +218 21362 2163 |
| Fax: +218 21362 2161 |

Název

Identifikační údaje

Odůvodnění

Datum zařazení na seznam

1.

Al-Sharara Oil Services Company

(také pod názvem: Al Sharara, Al-shahara oil service company, Sharara Oil Service Company, Sharara, Al-Sharara al-Dhahabiya Oil Service Company)

Al-Saqa District, Beside al-Saqa Mosque, Tripoli, Libya

Tel: +218 21362 2163

Fax: +218 21362 2161

Subjekt jednající jménem nebo na příkaz Kaddáfího režimu.

10.8.2011

2.

Organisation for Development of Administrative Centres (ODAC)

www.odac-libya.com

Subjekt jednající jménem nebo na příkaz Kaddáfího režimu a potenciální zdroj financování tohoto režimu. Společnost ODAC byla zapojena do tisíců vládou financovaných projektů v oblasti infrastruktury.

10.8.2011

---

| 11.8.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 206/21 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 206/21

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 805/2011

ze dne 10. srpna 2011,

kterým se stanoví prováděcí pravidla k udělování průkazů způsobilosti a některých osvědčení řídících letového provozu podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 216/2008

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 216/2008 ze dne 20. února 2008 o společných pravidlech v oblasti civilního letectví a o zřízení Evropské agentury pro bezpečnost letectví, kterým se ruší směrnice Rady 91/670 EHS, nařízení (ES) č. 1592/2002 a směrnice 2004/36/ES (1), a zejména na čl. 8c odst. 10 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Cílem nařízení (ES) č. 216/2008 je stanovit a udržovat vysokou a jednotnou úroveň bezpečnosti civilního letectví v Evropě. Uvedené nařízení stanoví způsoby dosažení tohoto cíle a jiné cíle v oblasti bezpečnosti civilního letectví. |
| --- | --- |

(1)

Cílem nařízení (ES) č. 216/2008 je stanovit a udržovat vysokou a jednotnou úroveň bezpečnosti civilního letectví v Evropě. Uvedené nařízení stanoví způsoby dosažení tohoto cíle a jiné cíle v oblasti bezpečnosti civilního letectví.

| (2) | Provádění nařízení (ES) č. 216/2008, jakož i nového balíčku právních předpisů jednotného evropského nebe II (2) vyžaduje stanovení podrobnějších prováděcích pravidel týkajících se zejména udělování průkazů způsobilosti řídícím letového provozu za účelem zachování vysoké a jednotné úrovně bezpečnosti civilního letectví v Evropě, zajištění nejvyšší úrovně norem odpovědnosti a odborné způsobilosti, zlepšení dostupnosti řídících letového provozu a podpory vzájemného uznávání průkazů způsobilosti, a to při splnění cíle celkového zlepšení bezpečnosti letového provozu a odborné způsobilosti zaměstnanců. |
| --- | --- |

(2)

Provádění nařízení (ES) č. 216/2008, jakož i nového balíčku právních předpisů jednotného evropského nebe II (2) vyžaduje stanovení podrobnějších prováděcích pravidel týkajících se zejména udělování průkazů způsobilosti řídícím letového provozu za účelem zachování vysoké a jednotné úrovně bezpečnosti civilního letectví v Evropě, zajištění nejvyšší úrovně norem odpovědnosti a odborné způsobilosti, zlepšení dostupnosti řídících letového provozu a podpory vzájemného uznávání průkazů způsobilosti, a to při splnění cíle celkového zlepšení bezpečnosti letového provozu a odborné způsobilosti zaměstnanců.

| (3) | Řídící letového provozu, jakož i osoby a organizace podílející se na jejich výcviku, zkouškách, přezkušování nebo lékařských prohlídkách musí splňovat příslušné hlavní požadavky stanovené v příloze Vb nařízení (ES) č. 216/2008. Podle uvedeného nařízení by řídící letového provozu, jakož i osoby a organizace podílející se na jejich výcviku měli osvědčení nebo průkazy způsobilosti získat až poté, co se prokáže, že tyto hlavní požadavky splnili. |
| --- | --- |

(3)

Řídící letového provozu, jakož i osoby a organizace podílející se na jejich výcviku, zkouškách, přezkušování nebo lékařských prohlídkách musí splňovat příslušné hlavní požadavky stanovené v příloze Vb nařízení (ES) č. 216/2008. Podle uvedeného nařízení by řídící letového provozu, jakož i osoby a organizace podílející se na jejich výcviku měli osvědčení nebo průkazy způsobilosti získat až poté, co se prokáže, že tyto hlavní požadavky splnili.

| (4) | Ukázalo se, že průkaz způsobilosti zavedený směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2006/23/ES ze dne 5. dubna 2006 o licenci řídícího letového provozu Společenství (3) je účinným nástrojem pro uznání zvláštní úlohy, kterou řídící letového provozu sehrávají při zajišťování bezpečnosti řízení letového provozu. Zavedení norem odborné způsobilosti v Unii snížilo nejednotnost v této oblasti a zvýšilo účinnost organizace práce při stále vyšší míře regionální spolupráce mezi poskytovateli letových navigačních služeb. Zachování a prohloubení společného systému udělování průkazů způsobilosti pro řídící letového provozu v Unii proto představuje nezbytnou součást evropského systému řízení letového provozu. |
| --- | --- |

(4)

Ukázalo se, že průkaz způsobilosti zavedený směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2006/23/ES ze dne 5. dubna 2006 o licenci řídícího letového provozu Společenství (3) je účinným nástrojem pro uznání zvláštní úlohy, kterou řídící letového provozu sehrávají při zajišťování bezpečnosti řízení letového provozu. Zavedení norem odborné způsobilosti v Unii snížilo nejednotnost v této oblasti a zvýšilo účinnost organizace práce při stále vyšší míře regionální spolupráce mezi poskytovateli letových navigačních služeb. Zachování a prohloubení společného systému udělování průkazů způsobilosti pro řídící letového provozu v Unii proto představuje nezbytnou součást evropského systému řízení letového provozu.

| (5) | Směrnice 2006/23/ES byla zrušena nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1108/2009 (4). Ustanovení směrnice 2006/23/ES se však nadále uplatňují až do data použití opatření uvedených v čl. 8c odst. 10 nařízení (ES) č. 216/2008. Toto nařízení uvedená opatření stanoví. |
| --- | --- |

(5)

Směrnice 2006/23/ES byla zrušena nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1108/2009 (4). Ustanovení směrnice 2006/23/ES se však nadále uplatňují až do data použití opatření uvedených v čl. 8c odst. 10 nařízení (ES) č. 216/2008. Toto nařízení uvedená opatření stanoví.

| (6) | Ustanovení tohoto nařízení odrážejí současný vývoj včetně osvědčených postupů a vědeckého a technického pokroku v oblasti výcviku řídících letového provozu. Byla vytvořena na základě směrnice 2006/23/ES a členským státům ukládají společné provedení norem a doporučených postupů stanovených Úmluvou o mezinárodním civilním letectví, podepsanou dne 7. prosince 1944 v Chicagu, a bezpečnostními předpisy přijatými Evropskou organizací pro bezpečnost letového provozu (Eurocontrol), zřízenou mezinárodní úmluvou ze dne 13. prosince 1960. |
| --- | --- |

(6)

Ustanovení tohoto nařízení odrážejí současný vývoj včetně osvědčených postupů a vědeckého a technického pokroku v oblasti výcviku řídících letového provozu. Byla vytvořena na základě směrnice 2006/23/ES a členským státům ukládají společné provedení norem a doporučených postupů stanovených Úmluvou o mezinárodním civilním letectví, podepsanou dne 7. prosince 1944 v Chicagu, a bezpečnostními předpisy přijatými Evropskou organizací pro bezpečnost letového provozu (Eurocontrol), zřízenou mezinárodní úmluvou ze dne 13. prosince 1960.

| (7) | S cílem zajistit jednotné uplatňování společných požadavků pro udělování průkazů způsobilosti a osvědčení zdravotní způsobilosti řídících letového provozu by se příslušné úřady členských států měly řídit společnými postupy a Evropská agentura pro bezpečnost letectví (dále jen „agentura“) by případně měla posuzovat soulad s těmito požadavky. Agentura by měla vypracovat specifikace pro vydávání osvědčení, přijatelné prostředky prokazování souladu a pokyny umožňující zajistit potřebnou jednotu předpisů. |
| --- | --- |

(7)

S cílem zajistit jednotné uplatňování společných požadavků pro udělování průkazů způsobilosti a osvědčení zdravotní způsobilosti řídících letového provozu by se příslušné úřady členských států měly řídit společnými postupy a Evropská agentura pro bezpečnost letectví (dále jen „agentura“) by případně měla posuzovat soulad s těmito požadavky. Agentura by měla vypracovat specifikace pro vydávání osvědčení, přijatelné prostředky prokazování souladu a pokyny umožňující zajistit potřebnou jednotu předpisů.

| (8) | Zvláštní povaha letového provozu v Unii vyžaduje zavedení a účinné uplatňování společných norem odborné způsobilosti řídících letového provozu zaměstnaných poskytovateli letových navigačních služeb, kteří poskytují služby v oblasti uspořádání letového provozu a letových navigačních služeb (ATM/ANS) veřejnosti. |
| --- | --- |

(8)

Zvláštní povaha letového provozu v Unii vyžaduje zavedení a účinné uplatňování společných norem odborné způsobilosti řídících letového provozu zaměstnaných poskytovateli letových navigačních služeb, kteří poskytují služby v oblasti uspořádání letového provozu a letových navigačních služeb (ATM/ANS) veřejnosti.

| (9) | Členské státy by však měly v rámci možností zajistit, aby služby poskytované nebo zpřístupňované veřejnosti vojenským personálem zaručovaly úroveň bezpečnosti odpovídající přinejmenším úrovni požadované hlavními požadavky stanovenými v příloze Vb základního nařízení. Členské státy se proto mohou rovněž rozhodnout uplatňovat toto nařízení na svůj vojenský personál poskytující služby veřejnosti podle čl. 1 odst. 2 písm. c) uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(9)

Členské státy by však měly v rámci možností zajistit, aby služby poskytované nebo zpřístupňované veřejnosti vojenským personálem zaručovaly úroveň bezpečnosti odpovídající přinejmenším úrovni požadované hlavními požadavky stanovenými v příloze Vb základního nařízení. Členské státy se proto mohou rovněž rozhodnout uplatňovat toto nařízení na svůj vojenský personál poskytující služby veřejnosti podle čl. 1 odst. 2 písm. c) uvedeného nařízení.

| (10) | Úřady, které vykonávají dohled a ověřování souladu, by měly být dostatečně nezávislé na poskytovatelích letových navigačních služeb a na organizacích zajišťujících výcvik. Tyto úřady si musí zachovat schopnost účinně plnit své úkoly. Příslušným úřadem určeným pro účely tohoto nařízení může být stejný orgán nebo orgány, které jsou jmenovány nebo zřízeny v souladu s článkem 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 549/2004 ze dne 10. března 2004, kterým se stanoví rámec pro vytvoření jednotného evropského nebe (5), ve znění nařízení (ES) č. 1070/2009. Agentura by měla pro účely tohoto nařízení působit jako příslušný úřad, který vydává a obnovuje osvědčení organizacím zajišťujícím výcvik řídících letového provozu se sídlem mimo území členských států, případně jejich personálu. |
| --- | --- |

(10)

Úřady, které vykonávají dohled a ověřování souladu, by měly být dostatečně nezávislé na poskytovatelích letových navigačních služeb a na organizacích zajišťujících výcvik. Tyto úřady si musí zachovat schopnost účinně plnit své úkoly. Příslušným úřadem určeným pro účely tohoto nařízení může být stejný orgán nebo orgány, které jsou jmenovány nebo zřízeny v souladu s článkem 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 549/2004 ze dne 10. března 2004, kterým se stanoví rámec pro vytvoření jednotného evropského nebe (5), ve znění nařízení (ES) č. 1070/2009. Agentura by měla pro účely tohoto nařízení působit jako příslušný úřad, který vydává a obnovuje osvědčení organizacím zajišťujícím výcvik řídících letového provozu se sídlem mimo území členských států, případně jejich personálu.

| (11) | Poskytování letových navigačních služeb vyžaduje vysoce odborný personál, jehož odbornou způsobilost lze prokázat několika způsoby. V případě řízení letového provozu je vhodným prostředkem zachování společného systému udělování průkazů způsobilosti pro řídící letového provozu v Unii, které je třeba považovat za druh diplomu pro každého jednotlivého řídícího letového provozu. Kvalifikace uvedená na průkazu způsobilosti by měla udávat typ letové provozní služby, k jejímuž poskytování je řídící letového provozu způsobilý. Doložky připojené k průkazu způsobilosti zároveň uvádějí jak zvláštní dovednosti řídícího letového provozu, tak oprávnění příslušných úřadů poskytovat služby v konkrétním sektoru či skupině sektorů. Proto musí být úřady schopny hodnotit při vydávání průkazů způsobilosti nebo při prodlužování platnosti doložek odbornou způsobilost řídících letového provozu. V případě pochybností o odborné způsobilosti by příslušné úřady rovněž měly mít pravomoc pozastavit platnost průkazů způsobilosti, kvalifikací nebo doložek. |
| --- | --- |

(11)

Poskytování letových navigačních služeb vyžaduje vysoce odborný personál, jehož odbornou způsobilost lze prokázat několika způsoby. V případě řízení letového provozu je vhodným prostředkem zachování společného systému udělování průkazů způsobilosti pro řídící letového provozu v Unii, které je třeba považovat za druh diplomu pro každého jednotlivého řídícího letového provozu. Kvalifikace uvedená na průkazu způsobilosti by měla udávat typ letové provozní služby, k jejímuž poskytování je řídící letového provozu způsobilý. Doložky připojené k průkazu způsobilosti zároveň uvádějí jak zvláštní dovednosti řídícího letového provozu, tak oprávnění příslušných úřadů poskytovat služby v konkrétním sektoru či skupině sektorů. Proto musí být úřady schopny hodnotit při vydávání průkazů způsobilosti nebo při prodlužování platnosti doložek odbornou způsobilost řídících letového provozu. V případě pochybností o odborné způsobilosti by příslušné úřady rovněž měly mít pravomoc pozastavit platnost průkazů způsobilosti, kvalifikací nebo doložek.

| (12) | Jelikož toto nařízení uznává potřebu výrazněji posílit kulturu bezpečnosti zejména prostřednictvím spolehlivého hlášení incidentů a „spravedlivého posouzení“, které umožní se z těchto incidentů poučit, nemělo by činit automatickou spojitost mezi incidentem a pozastavením platnosti průkazu způsobilosti, kvalifikace nebo doložky. Odebrání průkazu způsobilosti by mělo být považováno za poslední možnost v krajních případech. |
| --- | --- |

(12)

Jelikož toto nařízení uznává potřebu výrazněji posílit kulturu bezpečnosti zejména prostřednictvím spolehlivého hlášení incidentů a „spravedlivého posouzení“, které umožní se z těchto incidentů poučit, nemělo by činit automatickou spojitost mezi incidentem a pozastavením platnosti průkazu způsobilosti, kvalifikace nebo doložky. Odebrání průkazu způsobilosti by mělo být považováno za poslední možnost v krajních případech.

| (13) | Pro posílení důvěry členských států v systémy vydávání průkazů způsobilosti řídících letového provozu ostatních států jsou nezbytná společná pravidla pro získání a zachování průkazů způsobilosti. S cílem zajistit nejvyšší úroveň bezpečnosti je proto důležité zavést jednotné požadavky na výcvik, kvalifikaci, odbornou způsobilost a přístup k povolání řídícího letového provozu. To by mělo vést k zajištění bezpečných a vysoce kvalitních služeb řízení letového provozu a přispět k uznávání průkazů způsobilosti v celé Unii, a tím ke zvýšení volného pohybu a k lepší dostupnosti řídících letového provozu. |
| --- | --- |

(13)

Pro posílení důvěry členských států v systémy vydávání průkazů způsobilosti řídících letového provozu ostatních států jsou nezbytná společná pravidla pro získání a zachování průkazů způsobilosti. S cílem zajistit nejvyšší úroveň bezpečnosti je proto důležité zavést jednotné požadavky na výcvik, kvalifikaci, odbornou způsobilost a přístup k povolání řídícího letového provozu. To by mělo vést k zajištění bezpečných a vysoce kvalitních služeb řízení letového provozu a přispět k uznávání průkazů způsobilosti v celé Unii, a tím ke zvýšení volného pohybu a k lepší dostupnosti řídících letového provozu.

| (14) | Toto nařízení by nemělo vést k obcházení stávajících vnitrostátních předpisů, jimiž se řídí práva a povinnosti vztahující se na pracovní poměr mezi zaměstnavatelem a uchazečem o místo řídícího letového provozu. |
| --- | --- |

(14)

Toto nařízení by nemělo vést k obcházení stávajících vnitrostátních předpisů, jimiž se řídí práva a povinnosti vztahující se na pracovní poměr mezi zaměstnavatelem a uchazečem o místo řídícího letového provozu.

| (15) | Aby bylo možné porovnávat v rámci celé Unie odborné dovednosti, je třeba je jasným a obecně přijatelným způsobem definovat. To napomůže zajištění bezpečnosti nejen ve vzdušném prostoru řízeném jedním poskytovatelem letových navigačních služeb, ale především na pomezí mezi různými poskytovateli služeb. |
| --- | --- |

(15)

Aby bylo možné porovnávat v rámci celé Unie odborné dovednosti, je třeba je jasným a obecně přijatelným způsobem definovat. To napomůže zajištění bezpečnosti nejen ve vzdušném prostoru řízeném jedním poskytovatelem letových navigačních služeb, ale především na pomezí mezi různými poskytovateli služeb.

| (16) | Při mnoha incidentech a nehodách sehrává významnou roli komunikace. Toto nařízení proto stanoví podrobné požadavky na jazykové znalosti řídících letového provozu. Tyto požadavky vycházejí z požadavků přijatých Mezinárodní organizací pro civilní letectví (ICAO) a poskytují prostředky k prosazování těchto mezinárodně přijatých norem. V oblasti jazykových požadavků je třeba dodržovat zásady nediskriminace, transparentnosti a proporcionality, aby se podpořil volný pohyb a současně zajistila bezpečnost. |
| --- | --- |

(16)

Při mnoha incidentech a nehodách sehrává významnou roli komunikace. Toto nařízení proto stanoví podrobné požadavky na jazykové znalosti řídících letového provozu. Tyto požadavky vycházejí z požadavků přijatých Mezinárodní organizací pro civilní letectví (ICAO) a poskytují prostředky k prosazování těchto mezinárodně přijatých norem. V oblasti jazykových požadavků je třeba dodržovat zásady nediskriminace, transparentnosti a proporcionality, aby se podpořil volný pohyb a současně zajistila bezpečnost.

| (17) | Cíle vstupního výcviku jsou popsány ve specifikaci organizace Eurocontrol pro společnou hlavní náplň vstupního výcviku řídících letového provozu („Specification for the ATCO Common Core Content Initial Training“) vypracované na žádost členů této organizace a jsou považovány za vhodné normy. V případě místního výcviku je třeba nahradit nedostatek obecně přijatelných norem souborem opatření, včetně schvalování zkoušejících a hodnotitelů odborné způsobilosti, která by měla zajistit vysokou úroveň odborné způsobilosti. Tato opatření nabývají na důležitosti, neboť místní výcvik je velmi nákladný a rozhodující z hlediska bezpečnosti. ICAO vypracovala normy i v oblastech, pro které neexistují společné evropské požadavky na výcvik. V případě, že nejsou evropské požadavky na výcvik stanoveny, mohou členské státy využít norem ICAO. |
| --- | --- |

(17)

Cíle vstupního výcviku jsou popsány ve specifikaci organizace Eurocontrol pro společnou hlavní náplň vstupního výcviku řídících letového provozu („Specification for the ATCO Common Core Content Initial Training“) vypracované na žádost členů této organizace a jsou považovány za vhodné normy. V případě místního výcviku je třeba nahradit nedostatek obecně přijatelných norem souborem opatření, včetně schvalování zkoušejících a hodnotitelů odborné způsobilosti, která by měla zajistit vysokou úroveň odborné způsobilosti. Tato opatření nabývají na důležitosti, neboť místní výcvik je velmi nákladný a rozhodující z hlediska bezpečnosti. ICAO vypracovala normy i v oblastech, pro které neexistují společné evropské požadavky na výcvik. V případě, že nejsou evropské požadavky na výcvik stanoveny, mohou členské státy využít norem ICAO.

| (18) | Na žádost členských států organizace Eurocontrol byly vypracovány požadavky na zdravotní způsobilost, které se považují za vhodné normy pro účely zajištění souladu s tímto nařízením. Zejména vydávání osvědčení zdravotní způsobilosti by mělo být v souladu s požadavky na osvědčení zdravotní způsobilosti řídících letového provozu pro evropskou třídu 3 („Requirements for European Class 3 Medical Certification of Air Traffic Controllers“), stanovenými organizací Eurocontrol. |
| --- | --- |

(18)

Na žádost členských států organizace Eurocontrol byly vypracovány požadavky na zdravotní způsobilost, které se považují za vhodné normy pro účely zajištění souladu s tímto nařízením. Zejména vydávání osvědčení zdravotní způsobilosti by mělo být v souladu s požadavky na osvědčení zdravotní způsobilosti řídících letového provozu pro evropskou třídu 3 („Requirements for European Class 3 Medical Certification of Air Traffic Controllers“), stanovenými organizací Eurocontrol.

| (19) | Udělování osvědčení organizacím zajišťujícím výcvik by se mělo z bezpečnostního hlediska považovat za jeden z rozhodujících činitelů přispívajících ke kvalitě výcviku řídících letového provozu. Je proto nezbytné stanovit požadavky na organizace zajišťující výcvik. Výcvik je třeba považovat za službu podobnou letovým navigačním službám, na něž se rovněž vztahuje postup udělování průkazu způsobilosti. Toto nařízení by mělo umožnit udělovat osvědčení výcviku podle typu výcviku, podle skupiny výcvikových služeb nebo podle skupiny výcvikových a letových navigačních služeb, a to s plným ohledem na zvláštní povahu výcviku. |
| --- | --- |

(19)

Udělování osvědčení organizacím zajišťujícím výcvik by se mělo z bezpečnostního hlediska považovat za jeden z rozhodujících činitelů přispívajících ke kvalitě výcviku řídících letového provozu. Je proto nezbytné stanovit požadavky na organizace zajišťující výcvik. Výcvik je třeba považovat za službu podobnou letovým navigačním službám, na něž se rovněž vztahuje postup udělování průkazu způsobilosti. Toto nařízení by mělo umožnit udělovat osvědčení výcviku podle typu výcviku, podle skupiny výcvikových služeb nebo podle skupiny výcvikových a letových navigačních služeb, a to s plným ohledem na zvláštní povahu výcviku.

| (20) | Tato směrnice potvrzuje ustálenou judikaturu Soudního dvora Evropské unie v oblasti vzájemného uznávání diplomů a volného pohybu pracovníků. Zásada proporcionality, rozumného odůvodnění pro uložení kompenzačních opatření a zajištění vhodných odvolacích postupů tvoří hlavní zásady, které se musí v oblasti uspořádání letového provozu začít uplatňovat viditelnějším způsobem. Členské státy by měly být oprávněny odmítnout uznat průkazy způsobilosti, jež nebyly vydány v souladu s tímto nařízením. Vzhledem k tomu, že cílem tohoto nařízení je zajistit vzájemné uznávání průkazů způsobilosti, neupravuje podmínky týkající se přístupu k zaměstnání. |
| --- | --- |

(20)

Tato směrnice potvrzuje ustálenou judikaturu Soudního dvora Evropské unie v oblasti vzájemného uznávání diplomů a volného pohybu pracovníků. Zásada proporcionality, rozumného odůvodnění pro uložení kompenzačních opatření a zajištění vhodných odvolacích postupů tvoří hlavní zásady, které se musí v oblasti uspořádání letového provozu začít uplatňovat viditelnějším způsobem. Členské státy by měly být oprávněny odmítnout uznat průkazy způsobilosti, jež nebyly vydány v souladu s tímto nařízením. Vzhledem k tomu, že cílem tohoto nařízení je zajistit vzájemné uznávání průkazů způsobilosti, neupravuje podmínky týkající se přístupu k zaměstnání.

| (21) | V povolání řídícího letového provozu dochází k technickým inovacím, které vyžadují, aby si řídící letového provozu pravidelně prohlubovali své dovednosti. Potřebné úpravy tohoto nařízení na základě technického vývoje a vědeckého pokroku by měly být prováděny v souladu s příslušným postupem s kontrolou stanoveným v článku 5a rozhodnutí Rady 1999/468/ES (6). |
| --- | --- |

(21)

V povolání řídícího letového provozu dochází k technickým inovacím, které vyžadují, aby si řídící letového provozu pravidelně prohlubovali své dovednosti. Potřebné úpravy tohoto nařízení na základě technického vývoje a vědeckého pokroku by měly být prováděny v souladu s příslušným postupem s kontrolou stanoveným v článku 5a rozhodnutí Rady 1999/468/ES (6).

| (22) | Toto nařízení může mít vliv na každodenní pracovní postupy řídících letového provozu. O všech opatřeních se závažnými sociálními důsledky by měli být vhodným způsobem informováni sociální partneři a tato opatření by s nimi měla být konzultována. Sociální partneři byli proto konzultováni v rámci zrychleného postupu agentury. Ohledně dalších prováděcích opatření přijatých Komisí by měl být vhodným způsobem konzultován výbor pro kolektivní vyjednávání, zřízený rozhodnutím Komise 98/500/ES ze dne 20. května 1998 o zřízení výborů pro kolektivní vyjednávání k podpoře dialogu mezi sociálními partnery na evropské úrovni (7). |
| --- | --- |

(22)

Toto nařízení může mít vliv na každodenní pracovní postupy řídících letového provozu. O všech opatřeních se závažnými sociálními důsledky by měli být vhodným způsobem informováni sociální partneři a tato opatření by s nimi měla být konzultována. Sociální partneři byli proto konzultováni v rámci zrychleného postupu agentury. Ohledně dalších prováděcích opatření přijatých Komisí by měl být vhodným způsobem konzultován výbor pro kolektivní vyjednávání, zřízený rozhodnutím Komise 98/500/ES ze dne 20. května 1998 o zřízení výborů pro kolektivní vyjednávání k podpoře dialogu mezi sociálními partnery na evropské úrovni (7).

| (23) | Obecné podmínky pro získání průkazu způsobilosti týkající se věku, požadavků na zdravotní způsobilost a požadavků na vzdělání a vstupní výcvik by neměly mít dopad na držitele stávajících průkazů způsobilosti. Na průkazy způsobilosti a osvědčení zdravotní způsobilosti vydané členskými státy v souladu se směrnicí 2006/23/ES by se mělo nahlížet tak, že byly vydány v souladu s tímto nařízením, aby bylo zaručeno nepřerušené trvání stávajících práv vyplývajících z průkazů způsobilosti a hladký přechod pro všechny držitele průkazů způsobilosti a pro příslušné úřady. |
| --- | --- |

(23)

Obecné podmínky pro získání průkazu způsobilosti týkající se věku, požadavků na zdravotní způsobilost a požadavků na vzdělání a vstupní výcvik by neměly mít dopad na držitele stávajících průkazů způsobilosti. Na průkazy způsobilosti a osvědčení zdravotní způsobilosti vydané členskými státy v souladu se směrnicí 2006/23/ES by se mělo nahlížet tak, že byly vydány v souladu s tímto nařízením, aby bylo zaručeno nepřerušené trvání stávajících práv vyplývajících z průkazů způsobilosti a hladký přechod pro všechny držitele průkazů způsobilosti a pro příslušné úřady.

| (24) | Měly by být stanoveny odchylky s cílem umožnit nepřerušené uplatňování rozdílných vnitrostátních postupů v oblastech, ve kterých během zrychleného postupu uplatňovaného na prováděcí opatření první fáze dosud nebyla vytvořena společná pravidla. |
| --- | --- |

(24)

Měly by být stanoveny odchylky s cílem umožnit nepřerušené uplatňování rozdílných vnitrostátních postupů v oblastech, ve kterých během zrychleného postupu uplatňovaného na prováděcí opatření první fáze dosud nebyla vytvořena společná pravidla.

| (25) | Agentura by měla vyhodnotit evropský systém udělování průkazů způsobilosti řídících letového provozu a další zlepšení potřebná pro postupné dosažení „přístupu celistvého leteckého systému“ a zajištění plného souladu s hlavními požadavky uvedenými v příloze Vb nařízení (ES) č. 216/2008 s cílem předložit stanovisko Komisi, včetně případných změn tohoto nařízení. |
| --- | --- |

(25)

Agentura by měla vyhodnotit evropský systém udělování průkazů způsobilosti řídících letového provozu a další zlepšení potřebná pro postupné dosažení „přístupu celistvého leteckého systému“ a zajištění plného souladu s hlavními požadavky uvedenými v příloze Vb nařízení (ES) č. 216/2008 s cílem předložit stanovisko Komisi, včetně případných změn tohoto nařízení.

| (26) | Toto stanovisko by se rovněž mělo zabývat těmi oblastmi, ve kterých nebylo v první fázi v rámci zrychleného postupu možné stanovit společná pravidla namísto rozdílných pravidel vnitrostátních a ve kterých proto bylo navrženo případně zachovat přechodnou použitelnost vnitrostátních právních předpisů členských států. |
| --- | --- |

(26)

Toto stanovisko by se rovněž mělo zabývat těmi oblastmi, ve kterých nebylo v první fázi v rámci zrychleného postupu možné stanovit společná pravidla namísto rozdílných pravidel vnitrostátních a ve kterých proto bylo navrženo případně zachovat přechodnou použitelnost vnitrostátních právních předpisů členských států.

| (27) | Opatření stanovená tímto nařízením se zakládají na stanovisku agentury v souladu s čl. 17 odst. 2 písm. b) a čl. 19 odst. 1 nařízení (ES) č. 216/2008. |
| --- | --- |

(27)

Opatření stanovená tímto nařízením se zakládají na stanovisku agentury v souladu s čl. 17 odst. 2 písm. b) a čl. 19 odst. 1 nařízení (ES) č. 216/2008.

| (28) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného článkem 65 nařízení (ES) č. 216/2008, |
| --- | --- |

(28)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného článkem 65 nařízení (ES) č. 216/2008,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

KAPITOLA I

OBECNÁ USTANOVENÍ

Článek 1

Cíl

Cílem tohoto nařízení je prostřednictvím vydávání průkazů způsobilosti řídících letového provozu založeného na společných požadavcích na vydávání průkazů způsobilosti zpřísnit bezpečnostní normy a zlepšit fungování systému řízení letového provozu Unie.

Článek 2

Předmět a oblast působnosti

1.   Toto nařízení stanoví prováděcí pravidla k vydávání, pozastavování a odebírání průkazů způsobilosti řídících letového provozu a řídících letového provozu-žáků, s nimi souvisejících kvalifikací, doložek, osvědčení zdravotní způsobilosti a osvědčení organizací zajišťujících výcvik a podmínky jejich platnosti, obnovení, prodloužení platnosti a používání.

2.   Toto nařízení se vztahuje na:

| a) | řídící letového provozu-žáky, |
| --- | --- |

a)

řídící letového provozu-žáky,

| b) | řídící letového provozu vykonávající své úkoly v rámci oblasti působnosti nařízení (ES) č. 216/2008 a |
| --- | --- |

b)

řídící letového provozu vykonávající své úkoly v rámci oblasti působnosti nařízení (ES) č. 216/2008 a

| c) | osoby a organizace podílející se na udělování průkazů způsobilosti, výcviku, zkouškách, přezkušování nebo lékařských prohlídkách uchazečů v souladu s tímto nařízením. |
| --- | --- |

c)

osoby a organizace podílející se na udělování průkazů způsobilosti, výcviku, zkouškách, přezkušování nebo lékařských prohlídkách uchazečů v souladu s tímto nařízením.

3.   S výhradou čl. 1 odst. 3 nařízení (ES) č. 216/2008 členské státy v rámci možností zajistí, aby služby poskytované nebo zpřístupňované veřejnosti vojenským personálem podle čl. 1 odst. 2 písm. c) uvedeného nařízení zaručovaly úroveň bezpečnosti odpovídající přinejmenším úrovni požadované hlavními požadavky stanovenými v příloze Vb uvedeného nařízení.

4.   S cílem dosáhnout harmonizované úrovně bezpečnosti v rámci evropského vzdušného prostoru se členské státy mohou rozhodnout uplatňovat toto nařízení na svůj vojenský personál poskytující služby veřejnosti podle čl. 1 odst. 2 písm. c) uvedeného nařízení.

5.   Služby řízení letového provozu v rámci oblasti působnosti nařízení (ES) č. 216/2008 poskytují pouze řídící letového provozu, kteří získali průkaz způsobilosti v souladu s tímto nařízením.

Článek 3

Definice

Pro účely tohoto nařízení se rozumí:

| 1. | „službou řízení letového provozu“ služba poskytovaná za účelem zabránění střetu mezi letadly a na provozní ploše mezi letadlem a překážkami a za účelem urychlení a zachování řádného toku letového provozu; |
| --- | --- |

1.

„službou řízení letového provozu“ služba poskytovaná za účelem zabránění střetu mezi letadly a na provozní ploše mezi letadlem a překážkami a za účelem urychlení a zachování řádného toku letového provozu;

| 2. | „poskytovatelem letových navigačních služeb“ veřejný nebo soukromý subjekt poskytující letové navigační služby pro všeobecný letový provoz; |
| --- | --- |

2.

„poskytovatelem letových navigačních služeb“ veřejný nebo soukromý subjekt poskytující letové navigační služby pro všeobecný letový provoz;

| 3. | „všeobecným letovým provozem“ všechny pohyby civilních letadel a všechny pohyby státních letadel (včetně vojenských, celních a policejních letadel), pokud jsou tyto postupy prováděny v souladu s postupy ICAO; |
| --- | --- |

3.

„všeobecným letovým provozem“ všechny pohyby civilních letadel a všechny pohyby státních letadel (včetně vojenských, celních a policejních letadel), pokud jsou tyto postupy prováděny v souladu s postupy ICAO;

| 4. | „průkazem způsobilosti“ osvědčení, bez ohledu na jeho název, vydané a schválené v souladu s tímto nařízením, které dává svému oprávněnému držiteli právo poskytovat služby řízení letového provozu v souladu s kvalifikacemi a doložkami v něm uvedenými; |
| --- | --- |

4.

„průkazem způsobilosti“ osvědčení, bez ohledu na jeho název, vydané a schválené v souladu s tímto nařízením, které dává svému oprávněnému držiteli právo poskytovat služby řízení letového provozu v souladu s kvalifikacemi a doložkami v něm uvedenými;

| 5. | „kvalifikací“ oprávnění zapsané v průkazu způsobilosti nebo připojené k průkazu způsobilosti, jehož je součástí, ve kterém jsou uvedeny zvláštní podmínky, práva nebo omezení, jež jsou s tímto průkazem způsobilosti spojeny; |
| --- | --- |

5.

„kvalifikací“ oprávnění zapsané v průkazu způsobilosti nebo připojené k průkazu způsobilosti, jehož je součástí, ve kterém jsou uvedeny zvláštní podmínky, práva nebo omezení, jež jsou s tímto průkazem způsobilosti spojeny;

| 6. | „doložkou ke kvalifikaci“ oprávnění zapsané v průkazu způsobilosti, jehož je součástí, ve kterém jsou uvedeny zvláštní podmínky, práva nebo omezení, jež jsou s příslušnou kvalifikací spojeny; |
| --- | --- |

6.

„doložkou ke kvalifikaci“ oprávnění zapsané v průkazu způsobilosti, jehož je součástí, ve kterém jsou uvedeny zvláštní podmínky, práva nebo omezení, jež jsou s příslušnou kvalifikací spojeny;

| 7. | „místní doložkou“ oprávnění zapsané v průkazu způsobilosti, jehož je součástí, ve kterém je uveden letištní kód ICAO a sektory a/nebo pracoviště, kde je držitel průkazu způsobilosti způsobilý pracovat; |
| --- | --- |

7.

„místní doložkou“ oprávnění zapsané v průkazu způsobilosti, jehož je součástí, ve kterém je uveden letištní kód ICAO a sektory a/nebo pracoviště, kde je držitel průkazu způsobilosti způsobilý pracovat;

| 8. | „jazykovou doložkou“ oprávnění zapsané v průkazu způsobilosti, jehož je součástí, ve kterém jsou uvedeny jazykové znalosti držitele; |
| --- | --- |

8.

„jazykovou doložkou“ oprávnění zapsané v průkazu způsobilosti, jehož je součástí, ve kterém jsou uvedeny jazykové znalosti držitele;

| 9. | „doložkou instruktora“ oprávnění zapsané v průkazu způsobilosti, jehož je součástí, ve kterém je uvedena odborná způsobilost držitele udělovat pokyny při provozním výcviku; |
| --- | --- |

9.

„doložkou instruktora“ oprávnění zapsané v průkazu způsobilosti, jehož je součástí, ve kterém je uvedena odborná způsobilost držitele udělovat pokyny při provozním výcviku;

| 10. | „letištním kódem ICAO“ kód složený ze skupiny čtyř písmen sestavený podle pravidel předepsaných ICAO v její příručce DOC 7910 a přiřazený místu s leteckou pevnou stanicí; |
| --- | --- |

10.

„letištním kódem ICAO“ kód složený ze skupiny čtyř písmen sestavený podle pravidel předepsaných ICAO v její příručce DOC 7910 a přiřazený místu s leteckou pevnou stanicí;

| 11. | „sektorem“ část řízené oblasti a/nebo část letové informační oblasti/horního vzdušného prostoru; |
| --- | --- |

11.

„sektorem“ část řízené oblasti a/nebo část letové informační oblasti/horního vzdušného prostoru;

| 12. | „výcvikem“ souhrn teoretických kurzů, praktických cvičení včetně simulace a provozního výcviku, potřebný k získání a zachování dovednosti poskytovat bezpečné a vysoce kvalitní služby řízení letového provozu; výcvik zahrnuje:






  a) | vstupní výcvik, poskytující základní výcvik a výcvik pro udělení kvalifikace, po jehož absolvování je udělen průkaz způsobilosti žáka, |
| --- | --- | --- |

12.

„výcvikem“ souhrn teoretických kurzů, praktických cvičení včetně simulace a provozního výcviku, potřebný k získání a zachování dovednosti poskytovat bezpečné a vysoce kvalitní služby řízení letového provozu; výcvik zahrnuje:

a)

vstupní výcvik, poskytující základní výcvik a výcvik pro udělení kvalifikace, po jehož absolvování je udělen průkaz způsobilosti žáka,

| b) | místní výcvik, zahrnující přechodovou přípravu na předprovozní a provozní výcvik, po jehož absolvování je udělen průkaz způsobilosti řídícího letového provozu; |
| --- | --- |

b)

místní výcvik, zahrnující přechodovou přípravu na předprovozní a provozní výcvik, po jehož absolvování je udělen průkaz způsobilosti řídícího letového provozu;

| c) | průběžný výcvik, kterým se zachovává platnost doložek průkazu způsobilosti, |
| --- | --- |

c)

průběžný výcvik, kterým se zachovává platnost doložek průkazu způsobilosti,

| d) | výcvik instruktorů pro provozní výcvik, po jehož absolvování je udělena doložka instruktora; |
| --- | --- |

d)

výcvik instruktorů pro provozní výcvik, po jehož absolvování je udělena doložka instruktora;

| e) | výcvik držitelů průkazů způsobilosti, kteří jsou oprávnění působit jako zkoušející odborné způsobilosti a/nebo hodnotitelé odborné způsobilosti v souladu s článkem 24; |
| --- | --- |

e)

výcvik držitelů průkazů způsobilosti, kteří jsou oprávnění působit jako zkoušející odborné způsobilosti a/nebo hodnotitelé odborné způsobilosti v souladu s článkem 24;

| 13. | „organizací zajišťující výcvik“ organizace, jež získala osvědčení příslušného úřadu k poskytování jednoho nebo několika druhů výcviku; |
| --- | --- |

13.

„organizací zajišťující výcvik“ organizace, jež získala osvědčení příslušného úřadu k poskytování jednoho nebo několika druhů výcviku;

| 14. | „místním systémem odborné způsobilosti“ schválený systém stanovující způsob, jakým stanoviště udržuje odbornou způsobilost svých držitelů průkazů způsobilosti; |
| --- | --- |

14.

„místním systémem odborné způsobilosti“ schválený systém stanovující způsob, jakým stanoviště udržuje odbornou způsobilost svých držitelů průkazů způsobilosti;

| 15. | „místním plánem výcviku“ schválený plán s podrobným uvedením postupů a harmonogramu, které umožňují uplatňování postupů stanoviště na místní oblast pod dohledem instruktora pro provozní výcvik. |
| --- | --- |

15.

„místním plánem výcviku“ schválený plán s podrobným uvedením postupů a harmonogramu, které umožňují uplatňování postupů stanoviště na místní oblast pod dohledem instruktora pro provozní výcvik.

Článek 4

Příslušný úřad

Pro účely tohoto nařízení je příslušným úřadem úřad, který každý členský stát určí nebo zřídí jako vnitrostátní úřad dohledu proto, aby převzal úkoly, jež jsou tomuto úřadu přiděleny podle tohoto nařízení, s výjimkou udělování osvědčení organizacím zajišťujícím výcvik podle článku 27, kdy se příslušným úřadem rozumí:

| a) | úřad jmenovaný nebo zřízený členským státem, v němž má žadatel hlavní místo své činnosti či případně své sídlo, není-li ve dvoustranných nebo vícestranných dohodách mezi členskými státy nebo příslušnými úřady stanoveno jinak; |
| --- | --- |

a)

úřad jmenovaný nebo zřízený členským státem, v němž má žadatel hlavní místo své činnosti či případně své sídlo, není-li ve dvoustranných nebo vícestranných dohodách mezi členskými státy nebo příslušnými úřady stanoveno jinak;

| b) | agentura v případě, že má žadatel hlavní místo své činnosti či případně své sídlo mimo území členských států. |
| --- | --- |

b)

agentura v případě, že má žadatel hlavní místo své činnosti či případně své sídlo mimo území členských států.

KAPITOLA II

PRŮKAZY ZPŮSOBILOSTI, KVALIFIKACE A DOLOŽKY

Článek 5

Žádost o průkazy způsobilosti, kvalifikace a doložky a jejich vydávání

1.   Žádost o vydání, prodloužení platnosti nebo obnovení průkazů způsobilosti a s nimi spojených kvalifikací a/nebo doložek se podává příslušnému úřadu v souladu s postupem, který tento úřad stanoví.

2.   Žádost musí doprovázet doklad, že žadatel je způsobilý pracovat jako řídící letového provozu či jako řídící letového provozu-žák v souladu s požadavky stanovenými tímto nařízením. Doklad prokazující odbornou způsobilost žadatele se týká znalostí, zkušenosti, dovedností a jazykových znalostí.

3.   Průkaz způsobilosti musí obsahovat všechny příslušné informace související s právy, jež tento dokument uděluje, a musí být v souladu se specifikacemi stanovenými v příloze I.

4.   Průkaz způsobilosti zůstává ve vlastnictví osoby, jíž je průkaz způsobilosti udělen a která tento průkaz podepíše.

Článek 6

Pozastavení a odebrání průkazů způsobilosti, kvalifikací a doložek

V souladu s čl. 22 odst. 2:

| a) | průkaz způsobilosti, kvalifikaci nebo doložku lze pozastavit v případě pochybností o odborné způsobilosti řídícího letového provozu nebo při jeho pochybení; |
| --- | --- |

a)

průkaz způsobilosti, kvalifikaci nebo doložku lze pozastavit v případě pochybností o odborné způsobilosti řídícího letového provozu nebo při jeho pochybení;

| b) | průkaz způsobilosti lze odebrat v případě hrubé nedbalosti nebo zneužití. |
| --- | --- |

b)

průkaz způsobilosti lze odebrat v případě hrubé nedbalosti nebo zneužití.

Článek 7

Výkon práv vyplývajících z průkazů způsobilosti

Výkon práv udělených průkazy způsobilosti závisí na platnosti kvalifikací, doložek a osvědčení zdravotní způsobilosti.

Článek 8

Průkaz způsobilosti řídícího letového provozu-žáka

1.   Držitelé průkazu způsobilosti řídícího letového provozu-žáka jsou oprávněni poskytovat služby řízení letového provozu pod dohledem instruktora pro provozní výcvik v souladu s kvalifikací (kvalifikacemi) a doložkou ke kvalifikaci (doložkami ke kvalifikaci), jež jsou v jejich průkazu způsobilosti uvedeny.

2.   Žadatelé o vydání průkazu způsobilosti řídícího letového provozu-žáka musí:

| a) | dosáhnout věku alespoň 18 let; |
| --- | --- |

a)

dosáhnout věku alespoň 18 let;

| b) | být přinejmenším držiteli diplomu umožňujícího vstup na vysokou školu nebo rovnocenného diplomu, nebo mít jakékoli jiné středoškolské vzdělání, které jim umožní dokončit výcvik řídícího letového provozu; |
| --- | --- |

b)

být přinejmenším držiteli diplomu umožňujícího vstup na vysokou školu nebo rovnocenného diplomu, nebo mít jakékoli jiné středoškolské vzdělání, které jim umožní dokončit výcvik řídícího letového provozu;

| c) | mít úspěšně dokončený schválený vstupní výcvik odpovídající kvalifikaci či případně doložce ke kvalifikaci, jak je stanoveno v části A přílohy II; |
| --- | --- |

c)

mít úspěšně dokončený schválený vstupní výcvik odpovídající kvalifikaci či případně doložce ke kvalifikaci, jak je stanoveno v části A přílohy II;

| d) | být držiteli osvědčení zdravotní způsobilosti; |
| --- | --- |

d)

být držiteli osvědčení zdravotní způsobilosti;

| e) | prokázat přiměřenou úroveň jazykových znalostí v souladu s požadavky uvedenými v článku 13. |
| --- | --- |

e)

prokázat přiměřenou úroveň jazykových znalostí v souladu s požadavky uvedenými v článku 13.

3.   Průkaz způsobilosti řídícího letového provozu-žáka obsahuje jazykovou doložku (jazykové doložky) a alespoň jednu kvalifikaci či případně jednu doložku ke kvalifikaci.

Článek 9

Průkaz způsobilosti řídícího letového provozu

1.   Držitelé průkazu způsobilosti řídícího letového provozu jsou oprávněni poskytovat služby řízení letového provozu v souladu s kvalifikacemi a doložkami, jež jsou v jejich průkazu způsobilosti uvedeny.

2.   Práva držitele průkazu řídícího letového provozu musí obsahovat práva držitele průkazu způsobilosti řídícího letového provozu-žáka stanovená v čl. 8 odst. 1.

3.   Žadatelé o vydání průkazu způsobilosti řídícího letového provozu musí:

| a) | dosáhnout věku alespoň 21 let. Členské státy však mohou v řádně odůvodněných případech stanovit nižší věkovou hranici; |
| --- | --- |

a)

dosáhnout věku alespoň 21 let. Členské státy však mohou v řádně odůvodněných případech stanovit nižší věkovou hranici;

| b) | být držiteli průkazu způsobilosti řídícího letového provozu-žáka; |
| --- | --- |

b)

být držiteli průkazu způsobilosti řídícího letového provozu-žáka;

| c) | mít dokončený schválený místní plán výcviku a úspěšně absolvovat příslušné zkoušky nebo posouzení v souladu s požadavky stanovenými v části B přílohy II; |
| --- | --- |

c)

mít dokončený schválený místní plán výcviku a úspěšně absolvovat příslušné zkoušky nebo posouzení v souladu s požadavky stanovenými v části B přílohy II;

| d) | být držiteli platného osvědčení zdravotní způsobilosti; |
| --- | --- |

d)

být držiteli platného osvědčení zdravotní způsobilosti;

| e) | prokázat přiměřenou úroveň jazykových znalostí v souladu s požadavky uvedenými v článku 13. |
| --- | --- |

e)

prokázat přiměřenou úroveň jazykových znalostí v souladu s požadavky uvedenými v článku 13.

4.   Průkaz způsobilosti řídícího letového provozu nabývá platnosti uvedením jedné nebo více kvalifikací a příslušných doložek ke kvalifikaci a místních a jazykových doložek, pro něž byl úspěšně dokončen výcvik.

Článek 10

Kvalifikace řídícího letového provozu

1.   Pro označení druhu služby, k jejímuž poskytování je držitel průkazu způsobilosti oprávněn, je na průkazu způsobilosti uvedena jedna nebo více z těchto kvalifikací:

| a) | kvalifikace letištního řízení vizuálního (ADV), která označuje, že držitel průkazu způsobilosti je oprávněn poskytovat službu řízení letového provozu pro letištní provoz na letišti, které nemá vydané postupy pro přiblížení či odlety za použití navigačních přístrojů; |
| --- | --- |

a)

kvalifikace letištního řízení vizuálního (ADV), která označuje, že držitel průkazu způsobilosti je oprávněn poskytovat službu řízení letového provozu pro letištní provoz na letišti, které nemá vydané postupy pro přiblížení či odlety za použití navigačních přístrojů;

| b) | kvalifikace letištního řízení přístrojového (ADI), která označuje, že držitel průkazu způsobilosti je oprávněn poskytovat službu řízení letového provozu pro letištní provoz na letišti, které má vydané postupy pro přiblížení či odlety za použití navigačních přístrojů, a která je doplněna alespoň o jednu z doložek ke kvalifikaci uvedených v čl. 11 odst. 1; |
| --- | --- |

b)

kvalifikace letištního řízení přístrojového (ADI), která označuje, že držitel průkazu způsobilosti je oprávněn poskytovat službu řízení letového provozu pro letištní provoz na letišti, které má vydané postupy pro přiblížení či odlety za použití navigačních přístrojů, a která je doplněna alespoň o jednu z doložek ke kvalifikaci uvedených v čl. 11 odst. 1;

| c) | kvalifikace přibližovacího řízení procedurálního (APP), která označuje, že držitel průkazu způsobilosti je oprávněn poskytovat službu řízení letového provozu pro přistávající, odlétající či přelétající letadlo bez použití přehledového zařízení; |
| --- | --- |

c)

kvalifikace přibližovacího řízení procedurálního (APP), která označuje, že držitel průkazu způsobilosti je oprávněn poskytovat službu řízení letového provozu pro přistávající, odlétající či přelétající letadlo bez použití přehledového zařízení;

| d) | kvalifikace přibližovacího řízení přehledového (APS), která označuje, že držitel průkazu způsobilosti je oprávněn poskytovat službu řízení letového provozu pro přistávající, odlétající či přelétající letadlo za pomoci přehledového zařízení, a která je doplněna alespoň o jednu z doložek ke kvalifikaci uvedených v čl. 11 odst. 2; |
| --- | --- |

d)

kvalifikace přibližovacího řízení přehledového (APS), která označuje, že držitel průkazu způsobilosti je oprávněn poskytovat službu řízení letového provozu pro přistávající, odlétající či přelétající letadlo za pomoci přehledového zařízení, a která je doplněna alespoň o jednu z doložek ke kvalifikaci uvedených v čl. 11 odst. 2;

| e) | kvalifikace oblastního řízení procedurálního (ACP), která označuje, že držitel průkazu způsobilosti je oprávněn poskytovat službu řízení letového provozu pro letadlo bez použití přehledového zařízení; |
| --- | --- |

e)

kvalifikace oblastního řízení procedurálního (ACP), která označuje, že držitel průkazu způsobilosti je oprávněn poskytovat službu řízení letového provozu pro letadlo bez použití přehledového zařízení;

| f) | kvalifikace oblastního řízení přehledového (ACS), která označuje, že držitel průkazu způsobilosti je oprávněn poskytovat službu řízení letového provozu pro letadlo za pomoci přehledového zařízení, a která je doplněna alespoň o jednu z doložek ke kvalifikaci uvedených v čl. 11 odst. 3. |
| --- | --- |

f)

kvalifikace oblastního řízení přehledového (ACS), která označuje, že držitel průkazu způsobilosti je oprávněn poskytovat službu řízení letového provozu pro letadlo za pomoci přehledového zařízení, a která je doplněna alespoň o jednu z doložek ke kvalifikaci uvedených v čl. 11 odst. 3.

2.   Držitel kvalifikace, který nevykonával práva spojená s danou kvalifikací po dobu čtyř po sobě následujících let, může zahájit místní výcvik pro tuto kvalifikaci až po odpovídajícím posouzení toho, zda dotyčná osoba i nadále splňuje podmínky pro tuto kvalifikaci, a po splnění všech požadavků na výcvik, které z tohoto posouzení vyplývají.

Článek 11

Doložky ke kvalifikaci

1.   S kvalifikací letištního řízení přístrojového (ADI) musí být spojena alespoň jedna z těchto doložek:

| a) | doložka řízení z řídící věže (TWR), která označuje, že držitel je oprávněn poskytovat služby řízení tam, kde je letištní řízení poskytováno z jednoho pracoviště; |
| --- | --- |

a)

doložka řízení z řídící věže (TWR), která označuje, že držitel je oprávněn poskytovat služby řízení tam, kde je letištní řízení poskytováno z jednoho pracoviště;

| b) | doložka řízení pozemního pohybu (GMC), která označuje, že držitel průkazu způsobilosti je oprávněn řídit pozemní pohyb; |
| --- | --- |

b)

doložka řízení pozemního pohybu (GMC), která označuje, že držitel průkazu způsobilosti je oprávněn řídit pozemní pohyb;

| c) | doložka přehledového systému pozemního pohybu (GMS), udělovaná k doložce řízení pozemního pohybu nebo doložce řízení z řídící věže, která označuje, že držitel je oprávněn řídit pozemní pohyb za pomoci systémů pohybu na letištní ploše; |
| --- | --- |

c)

doložka přehledového systému pozemního pohybu (GMS), udělovaná k doložce řízení pozemního pohybu nebo doložce řízení z řídící věže, která označuje, že držitel je oprávněn řídit pozemní pohyb za pomoci systémů pohybu na letištní ploše;

| d) | doložka řízení za letu (AIR), která označuje, že držitel průkazu způsobilosti je oprávněn provádět řízení za letu; |
| --- | --- |

d)

doložka řízení za letu (AIR), která označuje, že držitel průkazu způsobilosti je oprávněn provádět řízení za letu;

| e) | doložka radarového letištního řízení (RAD), udělovaná k doložce řízení za letu nebo doložce řízení z řídící věže, která označuje, že držitel průkazu způsobilosti je oprávněn poskytovat letištní řízení za pomoci přehledového radaru. |
| --- | --- |

e)

doložka radarového letištního řízení (RAD), udělovaná k doložce řízení za letu nebo doložce řízení z řídící věže, která označuje, že držitel průkazu způsobilosti je oprávněn poskytovat letištní řízení za pomoci přehledového radaru.

2.   S kvalifikací přibližovacího řízení přehledového (APS) musí být spojena alespoň jedna z těchto doložek:

| a) | radarová doložka (RAD), která označuje, že držitel průkazu způsobilosti je oprávněn poskytovat přibližovací službu řízení za použití primárního a/nebo sekundárního radaru; |
| --- | --- |

a)

radarová doložka (RAD), která označuje, že držitel průkazu způsobilosti je oprávněn poskytovat přibližovací službu řízení za použití primárního a/nebo sekundárního radaru;

| b) | doložka přesného přibližovacího radaru (PAR), udělovaná k radarové doložce, která označuje, že držitel průkazu způsobilosti je oprávněn provádět přesná přiblížení řízená ze země za použití přesného přibližovacího radaru letadlům ve fázi konečného přiblížení na přistávací dráhu; |
| --- | --- |

b)

doložka přesného přibližovacího radaru (PAR), udělovaná k radarové doložce, která označuje, že držitel průkazu způsobilosti je oprávněn provádět přesná přiblížení řízená ze země za použití přesného přibližovacího radaru letadlům ve fázi konečného přiblížení na přistávací dráhu;

| c) | doložka přiblížení přehledovým radarem (SRA), udělovaná k radarové doložce, která označuje, že její držitel je oprávněn provádět nepřesná přiblížení řízená ze země za použití přehledového zařízení letadlům ve fázi konečného přiblížení na přistávací dráhu; |
| --- | --- |

c)

doložka přiblížení přehledovým radarem (SRA), udělovaná k radarové doložce, která označuje, že její držitel je oprávněn provádět nepřesná přiblížení řízená ze země za použití přehledového zařízení letadlům ve fázi konečného přiblížení na přistávací dráhu;

| d) | doložka automatického závislého přehledového systému (ADS), která označuje, že její držitel je oprávněn provádět přibližovací službu řízení za použití automatického závislého přehledového systému; |
| --- | --- |

d)

doložka automatického závislého přehledového systému (ADS), která označuje, že její držitel je oprávněn provádět přibližovací službu řízení za použití automatického závislého přehledového systému;

| e) | doložka terminálního řízení (TCL), udělovaná k radarové doložce nebo k doložce automatického závislého přehledového systému, která označuje, že její držitel je oprávněn poskytovat služby řízení letového provozu za použití jakéhokoli přehledového zařízení letadlům pohybujícím se ve stanovené koncové oblasti a/nebo v přilehlých sektorech. |
| --- | --- |

e)

doložka terminálního řízení (TCL), udělovaná k radarové doložce nebo k doložce automatického závislého přehledového systému, která označuje, že její držitel je oprávněn poskytovat služby řízení letového provozu za použití jakéhokoli přehledového zařízení letadlům pohybujícím se ve stanovené koncové oblasti a/nebo v přilehlých sektorech.

3.   S kvalifikací oblastního řízení přehledového (ACS) musí být spojena alespoň jedna z těchto doložek:

| a) | radarová doložka (RAD), která označuje, že její držitel je oprávněn poskytovat oblastní služby řízení za použití přehledového radaru; |
| --- | --- |

a)

radarová doložka (RAD), která označuje, že její držitel je oprávněn poskytovat oblastní služby řízení za použití přehledového radaru;

| b) | doložka automatického závislého přehledového systému (ADS), která označuje, že její držitel je oprávněn poskytovat oblastní služby řízení za použití automatického závislého přehledového systému; |
| --- | --- |

b)

doložka automatického závislého přehledového systému (ADS), která označuje, že její držitel je oprávněn poskytovat oblastní služby řízení za použití automatického závislého přehledového systému;

| c) | doložka terminálního řízení (TCL), udělovaná k radarové doložce nebo k doložce automatického závislého přehledového systému, která označuje, že její držitel je oprávněn poskytovat služby řízení letového provozu za použití jakéhokoli přehledového zařízení letadlům pohybujícím se ve stanovené koncové oblasti a/nebo v přilehlých sektorech; |
| --- | --- |

c)

doložka terminálního řízení (TCL), udělovaná k radarové doložce nebo k doložce automatického závislého přehledového systému, která označuje, že její držitel je oprávněn poskytovat služby řízení letového provozu za použití jakéhokoli přehledového zařízení letadlům pohybujícím se ve stanovené koncové oblasti a/nebo v přilehlých sektorech;

| d) | doložka oceánského řízení (OCN), která označuje, že její držitel je oprávněn poskytovat služby řízení letového provozu letadlům pohybujícím se v oceánské řízené oblasti. |
| --- | --- |

d)

doložka oceánského řízení (OCN), která označuje, že její držitel je oprávněn poskytovat služby řízení letového provozu letadlům pohybujícím se v oceánské řízené oblasti.

4.   Držitel doložky ke kvalifikaci, který nevykonával práva spojená s danou doložkou ke kvalifikaci po dobu čtyř po sobě následujících let, může zahájit místní výcvik pro tuto doložku ke kvalifikaci až po odpovídajícím posouzení toho, zda dotyčná osoba i nadále splňuje podmínky pro tuto doložku ke kvalifikaci, a po splnění všech požadavků na výcvik, které z tohoto posouzení vyplývají.

Článek 12

Místní doložky

1.   Místní doložka označuje, že držitel průkazu způsobilosti je oprávněn poskytovat služby řízení letového provozu pro určitý sektor, skupinu sektorů nebo provozní pracoviště v rámci odpovědnosti stanoviště letových provozních služeb.

2.   Místní doložky jsou platné po počáteční období dvanácti měsíců.

3.   Platnost místních doložek se po uplynutí období stanoveného v odstavci 2 prodlouží o následující období dvanácti měsíců, pokud poskytovatel letových navigačních služeb prokáže příslušnému úřadu, že:

| a) | žadatel vykonává práva vyplývající z průkazu způsobilosti během posledních dvanácti měsíců po minimální počet hodin, který je uveden ve schváleném místním systému odborné způsobilosti; |
| --- | --- |

a)

žadatel vykonává práva vyplývající z průkazu způsobilosti během posledních dvanácti měsíců po minimální počet hodin, který je uveden ve schváleném místním systému odborné způsobilosti;

| b) | žadatelova odborná způsobilost byla posouzena v souladu s částí C přílohy II a |
| --- | --- |

b)

žadatelova odborná způsobilost byla posouzena v souladu s částí C přílohy II a

| c) | žadatel je držitelem platného osvědčení zdravotní způsobilosti. |
| --- | --- |

c)

žadatel je držitelem platného osvědčení zdravotní způsobilosti.

Pro účely uplatňování prvního pododstavce písm. a) vedou provozní stanoviště poskytovatelů letových navigačních služeb záznamy o skutečně odpracovaných hodinách jednotlivých držitelů průkazu způsobilosti, kteří na daném stanovišti pracují, v sektorech, skupině sektorů či na pracovištích a tyto údaje poskytují na vyžádání příslušným úřadům a držiteli průkazu způsobilosti.

4.   Minimální počet pracovních hodin bez času stráveného instruktáží, který je požadován pro zachování platnosti místní doložky, může být u instruktorů pro provozní výcvik snížen úměrně k času strávenému instruktáží na pracovištích, pro která je prodloužení požadováno, jak je uvedeno ve schváleném místním systému odborné způsobilosti.

5.   Pokud místní doložky pozbudou platnosti, musí být pro prodloužení platnosti doložky úspěšně dokončen místní plán výcviku.

Článek 13

Jazyková doložka

1.   Řídící letového provozu a řídící letového provozu-žáci nevykonávají práva vyplývající z jejich průkazu způsobilosti, pokud nemají doložku uvádějící znalost anglického jazyka.

2.   Členské státy mohou uložit místní jazykové požadavky, pokud to považují z bezpečnostních důvodů za nezbytné.

Tyto požadavky musí být nediskriminační, přiměřené a transparentní a bezodkladně se sdělují agentuře.

3.   Pro účely odstavců 1 a 2 musí žadatel pro získání jazykové doložky prokázat splnění alespoň provozní úrovně (úroveň 4) jazykových znalostí, a to jak s ohledem na používání frazeologie, tak s ohledem na běžný jazyk.

K tomu žadatel musí:

| a) | efektivně komunikovat pouze hlasem (telefon/radiotelefon) i při osobním styku; |
| --- | --- |

a)

efektivně komunikovat pouze hlasem (telefon/radiotelefon) i při osobním styku;

| b) | přesně a jasně komunikovat o běžných, konkrétních a pracovních tématech; |
| --- | --- |

b)

přesně a jasně komunikovat o běžných, konkrétních a pracovních tématech;

| c) | používat vhodnou komunikační strategii pro výměnu zpráv a pro rozpoznání a odstraňování nedorozumění v obecném nebo pracovním kontextu; |
| --- | --- |

c)

používat vhodnou komunikační strategii pro výměnu zpráv a pro rozpoznání a odstraňování nedorozumění v obecném nebo pracovním kontextu;

| d) | úspěšně a poměrně snadno řešit jazykové problémy vznikající při komplikacích nebo neočekávaném vývoji událostí, k nimž dochází v běžných pracovních situacích nebo v rámci komunikačního úkolu, s nímž jsou jinak obeznámeni, a |
| --- | --- |

d)

úspěšně a poměrně snadno řešit jazykové problémy vznikající při komplikacích nebo neočekávaném vývoji událostí, k nimž dochází v běžných pracovních situacích nebo v rámci komunikačního úkolu, s nímž jsou jinak obeznámeni, a

| e) | používat dialekt či akcent srozumitelný letecké veřejnosti. |
| --- | --- |

e)

používat dialekt či akcent srozumitelný letecké veřejnosti.

4.   Úroveň jazykových znalostí žadatelů se určí v souladu s hodnotící stupnicí stanovenou v příloze III.

5.   Aniž je dotčen odstavec 3, může poskytovatel letových navigačních služeb požadovat pro účely odstavců 1 nebo 2 rozšířenou úroveň (úroveň 5) hodnotící stupnice jazykových znalostí uvedené v příloze III, pokud provozní okolnosti spojené s konkrétní kvalifikací nebo doložkou vyžadují z bezpečnostních důvodů úroveň vyšší. Tento požadavek nesmí být diskriminační, musí být přiměřený, transparentní, objektivně zdůvodněný poskytovatelem letových navigačních služeb, který vyšší úroveň jazykových znalostí požaduje, a schválený příslušným úřadem.

6.   Jazykové znalosti žadatele jsou formálně vyhodnocovány v pravidelných intervalech.

S výjimkou žadatelů, kteří prokázali jazykové znalosti na odborné úrovni (úroveň 6) jazykových znalostí podle přílohy III, je jazyková doložka platná po období (které lze obnovit):

| a) | tří let, pokud byla prokázána provozní úroveň (úroveň 4) v souladu s přílohou III, nebo |
| --- | --- |

a)

tří let, pokud byla prokázána provozní úroveň (úroveň 4) v souladu s přílohou III, nebo

| b) | šesti let, pokud byla prokázána rozšířená úroveň (úroveň 5) v souladu s přílohou III. |
| --- | --- |

b)

šesti let, pokud byla prokázána rozšířená úroveň (úroveň 5) v souladu s přílohou III.

7.   Jazykové znalosti se prokazují osvědčením vydaným po transparentním a objektivním postupu hodnocení schváleném příslušným úřadem.

Článek 14

Doložka instruktora

1.   Držitelé doložky instruktora jsou oprávněni poskytovat provozní výcvik a dohled na pracovišti v oblastech, na něž se vztahuje platná místní doložka.

2.   Žadatelé o vydání doložky instruktora musí:

| a) | být držitelem průkazu způsobilosti řídícího letového provozu; |
| --- | --- |

a)

být držitelem průkazu způsobilosti řídícího letového provozu;

| b) | vykonávat práva vyplývající z průkazu způsobilosti řídícího letového provozu nejméně po dobu jednoho roku bezprostředně předcházejícího nebo po takovou delší dobu, již stranoví příslušný úřad s ohledem na kvalifikace a doložky, pro které je výcvik poskytován, a |
| --- | --- |

b)

vykonávat práva vyplývající z průkazu způsobilosti řídícího letového provozu nejméně po dobu jednoho roku bezprostředně předcházejícího nebo po takovou delší dobu, již stranoví příslušný úřad s ohledem na kvalifikace a doložky, pro které je výcvik poskytován, a

| c) | úspěšně dokončit schválený kurz instruktorů pro provozní výcvik, během něhož byly prostřednictvím odpovídajících zkoušek posouzeny požadované znalosti a pedagogické dovednosti. |
| --- | --- |

c)

úspěšně dokončit schválený kurz instruktorů pro provozní výcvik, během něhož byly prostřednictvím odpovídajících zkoušek posouzeny požadované znalosti a pedagogické dovednosti.

3.   Doložka instruktora je platná na období tří let, které lze obnovit.

KAPITOLA III

OSVĚDČENÍ ZDRAVOTNÍ ZPŮSOBILOSTI

Článek 15

Žádost o osvědčení zdravotní způsobilosti a jeho vydání

1.   Žádost o vydání, prodloužení platnosti nebo obnovení osvědčení zdravotní způsobilosti se podává příslušnému úřadu v souladu s postupem, který tento úřad stanoví.

2.   Osvědčení zdravotní způsobilosti vydává příslušný zdravotnický subjekt příslušného úřadu nebo letečtí lékaři či letecká zdravotní střediska, které tento úřad schválí.

3.   Vydávání osvědčení zdravotní způsobilosti musí být v souladu s ustanoveními přílohy I Chicagské úmluvy o mezinárodním civilním letectví a s požadavky na osvědčení zdravotní způsobilosti řídících letového provozu pro evropskou třídu 3 („Requirements for European Class 3 Medical Certification of Air Traffic Controllers“), stanovenými organizací Eurocontrol.

4.   Příslušné úřady zajistí stanovení účinných postupů pro přezkum nebo odvolání s náležitou účastí nezávislých lékařských poradců.

Článek 16

Platnost osvědčení zdravotní způsobilosti

1.   Osvědčení zdravotní způsobilosti je platné po období:

| a) | 24 měsíců pro řídící letového provozu do věku 40 let; |
| --- | --- |

a)

24 měsíců pro řídící letového provozu do věku 40 let;

| b) | 12 měsíců po dosažení věku 40 let. |
| --- | --- |

b)

12 měsíců po dosažení věku 40 let.

2.   Období uvedená v odstavci 1 se v případě prvního vydání nebo obnovení osvědčení zdravotní způsobilosti vypočítávají od data lékařské prohlídky a v případě prodloužení platnosti osvědčení zdravotní způsobilosti od data ukončení platnosti předchozího osvědčení.

3.   Prohlídky pro prodloužení platnosti osvědčení zdravotní způsobilosti mohou být prováděny až do 45 dní před ukončením platnosti osvědčení zdravotní způsobilosti.

4.   Pokud řídící letového provozu neprojde prohlídkou pro prodloužení platnosti osvědčení zdravotní způsobilosti do data, k němuž platnost tohoto osvědčení končí, je nutné provést prohlídku pro obnovení osvědčení zdravotní způsobilosti.

5.   Pokud si to vyžádá zdravotní stav držitele, osvědčení zdravotní způsobilosti může být kdykoliv omezeno, pozastaveno nebo odebráno.

Článek 17

Snížená zdravotní způsobilost

1.   Držitelé průkazu způsobilosti:

| a) | nesmějí vykonávat práva vyplývající z jejich průkazu způsobilosti, kdykoliv jsou si vědomi snížení své zdravotní způsobilosti, které by jim mohlo znemožnit bezpečný výkon práv vyplývajících z průkazu způsobilosti; |
| --- | --- |

a)

nesmějí vykonávat práva vyplývající z jejich průkazu způsobilosti, kdykoliv jsou si vědomi snížení své zdravotní způsobilosti, které by jim mohlo znemožnit bezpečný výkon práv vyplývajících z průkazu způsobilosti;

| b) | musí oznámit příslušným poskytovatelům letových navigačních služeb, že začínají pociťovat snížení své zdravotní způsobilosti nebo že se nacházejí pod vlivem psychoaktivní látky nebo léků, které by jim mohly znemožnit bezpečný výkon práv vyplývajících z průkazu způsobilosti. |
| --- | --- |

b)

musí oznámit příslušným poskytovatelům letových navigačních služeb, že začínají pociťovat snížení své zdravotní způsobilosti nebo že se nacházejí pod vlivem psychoaktivní látky nebo léků, které by jim mohly znemožnit bezpečný výkon práv vyplývajících z průkazu způsobilosti.

2.   Poskytovatelé letových navigačních služeb stanoví postupy pro řešení provozních dopadů snížené zdravotní způsobilosti a o případech, kdy je některý držitel průkazu způsobilosti posouzen jako zdravotně nezpůsobilý, informují příslušný úřad.

3.   Postupy uvedené v odstavci 2 musí být schváleny příslušným úřadem.

KAPITOLA IV

POŽADAVKY NA ORGANIZACE ZAJIŠŤUJÍCÍ VÝCVIK

Článek 18

Udělování osvědčení organizacím zajišťujícím výcvik

1.   Žádosti o udělení osvědčení organizacím zajišťujícím výcvik se podávají příslušnému úřadu v souladu s postupem, který tento úřad stanoví.

2.   Organizace zajišťující výcvik musí předložením důkazů prokázat, že mají dostatečné personální a technické zázemí a že provozují činnost v prostředí vhodném k poskytování výcviku nezbytného k získání nebo zachování průkazů způsobilosti řídících letového provozu-žáků a průkazů způsobilosti řídících letového provozu.

3.   Organizace zajišťující výcvik umožní přístup všem osobám pověřeným příslušným úřadem do odpovídajících prostor a umožní jim přezkoumat odpovídající záznamy, údaje, postupy a veškeré další materiály, jež mají význam pro vykonávání úkolů příslušného úřadu.

Článek 19

Systém řízení organizací zajišťujících výcvik

Organizace zajišťující výcvik:

| a) | mají účinný systém řízení a dostatečný personál s odpovídající odbornou způsobilostí a zkušenostmi pro poskytování výcviku podle tohoto nařízení; |
| --- | --- |

a)

mají účinný systém řízení a dostatečný personál s odpovídající odbornou způsobilostí a zkušenostmi pro poskytování výcviku podle tohoto nařízení;

| b) | jasně vymezují odpovědnost za bezpečnost napříč celou schválenou organizací zajišťující výcvik, včetně přímé odpovědnosti za bezpečnost na straně vedoucích osob; |
| --- | --- |

b)

jasně vymezují odpovědnost za bezpečnost napříč celou schválenou organizací zajišťující výcvik, včetně přímé odpovědnosti za bezpečnost na straně vedoucích osob;

| c) | mají k dispozici nezbytná zařízení, vybavení a prostory vhodné pro daný druh nabízeného výcviku; |
| --- | --- |

c)

mají k dispozici nezbytná zařízení, vybavení a prostory vhodné pro daný druh nabízeného výcviku;

| d) | předloží doklad o systému řízení jakosti v rámci zavedeného systému řízení pro sledování souladu se systémy a postupy a přiměřenosti systémů a postupů, které zajišťují, aby poskytované služby výcviku splňovaly požadavky stanovené v tomto nařízení; |
| --- | --- |

d)

předloží doklad o systému řízení jakosti v rámci zavedeného systému řízení pro sledování souladu se systémy a postupy a přiměřenosti systémů a postupů, které zajišťují, aby poskytované služby výcviku splňovaly požadavky stanovené v tomto nařízení;

| e) | mají zaveden systém uchovávání záznamů, který umožňuje odpovídající archivaci a spolehlivou sledovatelnost příslušných činností; |
| --- | --- |

e)

mají zaveden systém uchovávání záznamů, který umožňuje odpovídající archivaci a spolehlivou sledovatelnost příslušných činností;

| f) | prokáží, že mají k dispozici dostatečné finanční prostředky pro vedení výcviku podle tohoto nařízení a že činnosti jsou dostatečně pojištěny v souvislosti s povahou poskytovaného výcviku. |
| --- | --- |

f)

prokáží, že mají k dispozici dostatečné finanční prostředky pro vedení výcviku podle tohoto nařízení a že činnosti jsou dostatečně pojištěny v souvislosti s povahou poskytovaného výcviku.

Článek 20

Požadavky na výcvikové kurzy, plány vstupního výcviku, místní plány výcviku a místní systémy odborné způsobilosti

1.   Organizace zajišťující výcvik poskytnou příslušným úřadům metodické postupy, které používají k vytváření obsahu, organizaci a stanovení délky výcvikových kurzů a případně místních plánů výcviku a místních systémů odborné způsobilosti.

2.   To zahrnuje také způsob, jakým jsou organizovány zkoušky a hodnocení. V případě zkoušek v rámci vstupního výcviku, včetně výcviku simulačního, se podrobně uvede odborná způsobilost zkoušejících a hodnotitelů.

KAPITOLA V

POŽADAVKY PRO PŘÍSLUŠNÉ ÚŘADY

Článek 21

Nezávislost příslušného úřadu

1.   Příslušné úřady jsou nezávislé na poskytovatelích letových navigačních služeb a organizacích zajišťujících výcvik. Této nezávislosti je dosaženo dostatečným oddělením příslušných úřadů a těchto poskytovatelů, a to alespoň na funkční úrovni. Členské státy zajistí nestranný a transparentní výkon pravomocí příslušných úřadů.

2.   Členské státy oznámí agentuře názvy a adresy příslušných úřadů a jejich změny.

Článek 22

Úkoly příslušných úřadů

1.   Za účelem zajištění úrovně odborné způsobilosti nezbytné pro výkon práce řídících letového provozu podle vysokých norem provozní bezpečnosti dohlíží příslušné úřady na jejich výcvik a sledují jej.

2.   Příslušné úřady plní tyto úkoly:

| a) | vydávání a odebírání průkazů způsobilosti, kvalifikací a doložek, k nimž byl dokončen příslušný výcvik a vyhodnocení v rámci působnosti příslušného úřadu; |
| --- | --- |

a)

vydávání a odebírání průkazů způsobilosti, kvalifikací a doložek, k nimž byl dokončen příslušný výcvik a vyhodnocení v rámci působnosti příslušného úřadu;

| b) | prodloužení platnosti, obnovení a pozastavení kvalifikací a doložek, pokud jsou práva, která z nich vyplývají, vykonávána v rámci působnosti příslušného úřadu; |
| --- | --- |

b)

prodloužení platnosti, obnovení a pozastavení kvalifikací a doložek, pokud jsou práva, která z nich vyplývají, vykonávána v rámci působnosti příslušného úřadu;

| c) | udělování osvědčení organizacím zajišťujícím výcvik; |
| --- | --- |

c)

udělování osvědčení organizacím zajišťujícím výcvik;

| d) | schvalování výcvikových kurzů, místních plánů výcviku a místních systémů odborné způsobilosti; |
| --- | --- |

d)

schvalování výcvikových kurzů, místních plánů výcviku a místních systémů odborné způsobilosti;

| e) | schvalování zkoušejících nebo hodnotitelů odborné způsobilosti; |
| --- | --- |

e)

schvalování zkoušejících nebo hodnotitelů odborné způsobilosti;

| f) | sledování a kontrola výcvikových systémů; |
| --- | --- |

f)

sledování a kontrola výcvikových systémů;

| g) | vytvoření příslušných odvolacích a oznamovacích mechanismů; |
| --- | --- |

g)

vytvoření příslušných odvolacích a oznamovacích mechanismů;

| h) | schvalování požadavků na absolvování rozšířené úrovně (úroveň 5) jazykových znalostí v souladu s čl. 13 odst. 5; |
| --- | --- |

h)

schvalování požadavků na absolvování rozšířené úrovně (úroveň 5) jazykových znalostí v souladu s čl. 13 odst. 5;

| i) | schvalování postupů týkajících se snížené zdravotní způsobilosti v souladu s čl. 17 odst. 3. |
| --- | --- |

i)

schvalování postupů týkajících se snížené zdravotní způsobilosti v souladu s čl. 17 odst. 3.

Článek 23

Vydávání a zachovávání průkazů způsobilosti, kvalifikací, doložek a osvědčení

1.   Příslušný úřad stanoví postupy pro podávání žádostí o průkazy způsobilosti, s nimi související kvalifikace, doložky a osvědčení zdravotní způsobilosti a pro jejich vydávání, obnovování a prodlužování jejich platnosti.

2.   Po přijetí žádosti příslušný úřad ověří, zda žadatel splňuje požadavky tohoto nařízení.

3.   Je-li příslušný úřad přesvědčen, že žadatel požadavky tohoto nařízení splňuje, příslušný průkaz způsobilosti a s ním související kvalifikaci, doložku nebo osvědčení zdravotní způsobilosti vydá, obnoví nebo prodlouží jejich platnost.

4.   Průkaz způsobilost vydaný příslušným úřadem obsahuje položky stanovené v příloze I.

5.   Pokud je průkaz způsobilosti vydán v jiném než anglickém jazyce, obsahuje anglický překlad položek stanovených v příloze I.

Článek 24

Hodnocení odborné způsobilosti

1.   Příslušné úřady schvalují držitele průkazu způsobilosti, kteří jsou oprávnění působit jako zkoušející odborné způsobilosti nebo hodnotitelé odborné způsobilosti pro místní a průběžný výcvik.

2.   Schválení je platné na období tří let, které lze obnovit.

Článek 25

Uchovávání záznamů

Příslušné úřady zajistí správu databáze, v níž jsou uloženy informace o odborné způsobilosti všech držitelů průkazu způsobilosti, za něž nesou odpovědnost, a data platnosti jejich doložek.

Článek 26

Výměna informací

S náležitým ohledem na zásady zajištění důvěrnosti informací stanovené v čl. 15 odst. 3 nařízení (ES) č. 216/2008 si příslušné úřady vyměňují informace a poskytují si vzájemnou pomoc s cílem zajistit účinné uplatňování tohoto nařízení, zejména v případech zahrnujících volný pohyb řídících letového provozu v rámci Unie.

Článek 27

Postup udělování osvědčení organizací zajišťujících výcvik

1.   Příslušné úřady stanoví postupy pro podávání žádostí o osvědčení organizací zajišťujících výcvik a pro jejich vydávání a zachovávání jejich platnosti.

2.   Příslušné úřady osvědčení vydají, pokud organizace zajišťující výcvik, která podává žádost, splňuje požadavky stanovené v kapitole IV.

3.   Osvědčení lze vydat na každý druh výcviku nebo ve spojení s jinými letovými navigačními službami, čímž se tomuto druhu výcviku a druhu letových navigačních služeb udělí osvědčení jakožto skupině služeb.

4.   Osvědčení obsahuje informace uvedené v příloze IV.

Článek 28

Sledování činností organizací zajišťujících výcvik a prosazování práva

1.   Příslušné úřady sledují dodržování požadavků a podmínek připojených k osvědčení organizace zajišťující výcvik.

2.   Příslušné úřady organizace zajišťující výcvik pravidelně kontrolují s cílem zajistit účinné dodržování norem stanovených tímto nařízením.

3.   Kromě pravidelných kontrol mohou příslušné úřady s cílem ověřit dodržování požadavků obsažených v tomto nařízení vykonávat i neohlášené inspekce.

4.   Zjistí-li příslušný úřad, že držitel osvědčení organizace zajišťující výcvik již požadavky či podmínky připojené k osvědčení nesplňuje, přijme vhodná opatření k prosazení práva, jež mohou zahrnovat i odebrání osvědčení.

5.   Osvědčení vydaná v souladu s ustanoveními tohoto nařízení se vzájemně uznávají.

Článek 29

Uznávání průkazů způsobilosti

1.   Členské státy uznávají průkazy způsobilosti řídících letového provozu a řídících letového provozu-žáků a s nimi spojené kvalifikace, doložky ke kvalifikaci a jazykové doložky a s nimi spojená osvědčení zdravotní způsobilosti, které vydaly jiné členské státy v souladu s tímto nařízením.

Jestliže však členský stát stanovil v souladu s čl. 9 odst. 3 nižší věkovou hranici než 21 let, právo vykonávat práva držitele průkazu způsobilosti řídícího letového provozu zůstává omezeno na území členského státu, který průkaz způsobilosti vydal, až do doby, než držitel dovrší věku 21 let.

Pokud držitel průkazu způsobilosti vykonává práva vyplývající z průkazu způsobilosti v jiném členském státě, než ve kterém byl průkaz způsobilosti vydán, má držitel průkazu způsobilosti právo vyměnit si svůj průkaz způsobilosti za průkaz způsobilosti vydaný v členském státě, kde práva vykonává, aniž by mu byly uloženy další podmínky.

Pro udělení místní doložky příslušný úřad po žadateli požaduje splnění zvláštních podmínek, jež jsou s doložkou spojeny, přičemž určí stanoviště, sektor nebo pracoviště. Při vytváření místního plánu výcviku organizace zajišťující výcvik řádně zohlední získanou odbornou způsobilost a zkušenosti žadatele.

2.   Příslušný úřad schválí nebo zamítne místní plán výcviku, který obsahuje navrhovaný výcvik žadatele, nejpozději šest týdnů po předložení důkazu, aniž je tím dotčeno zpoždění v důsledku případně podaného odvolání. Příslušný úřad zajistí, aby byly dodržovány zásady proporcionality a nediskriminace.

KAPITOLA VI

ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

Článek 30

Soulad s hlavními požadavky

Agentura vyhodnotí evropský systém udělování průkazů způsobilosti řídících letového provozu stanovený tímto nařízením a další zlepšení potřebná pro postupné dosažení „přístupu celistvého leteckého systému“ a k zajištění plného souladu s hlavními požadavky uvedenými v příloze Vb nařízení (ES) č. 216/2008 s cílem předložit stanovisko Komisi, včetně případných změn tohoto nařízení.

Článek 31

Odchylky

1.   Odchylně od článku 11 tohoto nařízení mohou členské státy, které vypracovaly vnitrostátní doložky ke kvalifikaci na základě čl. 7 odst. 4 nařízení 2006/23/ES, nadále uplatňovat příslušná ustanovení vnitrostátních právních předpisů platných ke dni vstupu tohoto nařízení v platnost.

2.   Odchylně od článku 12 tohoto nařízení mohou členské státy, které v souladu s článkem 10 směrnice 2006/23/ES stanovily, že práva vyplývající z místní doložky mohou vykonávat pouze držitelé průkazu způsobilosti mladší určitého věku, nadále uplatňovat příslušná ustanovení vnitrostátních právních předpisů platných ke dni vstupu tohoto nařízení v platnost.

3.   Pokud se některý členský stát rozhodne uplatnit odchylky stanovené v odstavcích 1 a 2, sdělí to Komisi a agentuře.

Článek 32

Přechodná ustanovení

1.   Odchylně od části A přílohy II tohoto nařízení mohou organizace zajišťující výcvik nadále uplatňovat plány vycházející z vydání pokynů organizace Eurocontrol pro společnou hlavní náplň vstupního výcviku řídících letového provozu („Guidelines for Air Traffic Controller Common Core Content Initial Training“) ze dne 10. prosince 2004 na období jednoho roku po vstupu tohoto nařízení v platnost.

2.   Průkazy způsobilosti, kvalifikace, doložky, osvědčení zdravotní způsobilosti a osvědčení organizací zajišťujících výcvik, jež byly vydány v souladu s příslušnými ustanoveními vnitrostátních právních předpisů vycházejících ze směrnice 2006/23/ES ke dni vstupu tohoto nařízení v platnost, se považují za vydaná v souladu s tímto nařízením.

3.   Žadatelé o průkaz způsobilosti, kvalifikaci, doložku, osvědčení zdravotní způsobilosti nebo osvědčení organizace zajišťující výcvik, kteří svou žádost předložili přede dnem vstupu tohoto nařízení v platnost a kterým průkaz způsobilosti, kvalifikace, doložka, osvědčení zdravotní způsobilosti nebo osvědčení pro organizaci zajišťující výcvik nebyly doposud vydány, musí před vydáním průkazu způsobilosti, kvalifikace, doložky, osvědčení zdravotní způsobilosti nebo osvědčení pro organizaci zajišťující výcvik prokázat soulad s ustanoveními tohoto nařízení.

4.   Příslušný úřad členského státu, u něhož přede dnem vstupu tohoto nařízení v platnost požádaly organizace zajišťující výcvik, jejichž příslušným úřadem je podle článku 4 agentura, o vydání osvědčení, ukončí postup udělování osvědčení ve spolupráci s agenturou a po vydání osvědčení předá spis agentuře.

5.   Příslušný úřad členského státu, který byl odpovědný za bezpečnostní dohled nad organizacemi zajišťujícími výcvik, jejichž příslušným úřadem je podle článku 4 agentura, předá funkci bezpečnostního dohledu nad těmito organizacemi agentuře šest měsíců po dni vstupu tohoto nařízení v platnost.

Článek 33

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 10. srpna 2011.

Za Komisi

José Manuel BARROSO

předseda

---

(1)  Úř. věst. L 79, 19.3.2008, s.1.

1

(2)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1070/2009 ze dne 21. října 2009, kterým se mění nařízení (ES) č. 549/2004, (ES) č. 550/2004, (ES) č. 551/2004 a (ES) č. 552/2004 s cílem zvýšit výkonnost a udržitelnost evropského leteckého systému (Úř. věst. L 300, 14.11.2009, s. 34).

2

(3)  Úř. věst. L 114, 27.4.2006, s. 22.

3

(4)  Úř. věst. L 309, 24.11.2009, s. 51.

4

(5)  Úř. věst. L 96, 31.3.2004, s. 10.

5

(6)  Úř. věst. L 184, 17.7.1999, s. 23.

6

(7)  Úř. věst. L 225, 12.8.1998, s. 27.

7

---

PŘÍLOHA I

SPECIFIKACE PRO PRŮKAZY ZPŮSOBILOSTI

Průkazy způsobilosti vydané v souladu s tímto nařízením musí splňovat tyto specifikace:

1.   Údaje

| 1.1. | Na průkazu způsobilosti musí být uvedeny tyto údaje; položky, u kterých je uvedena hvězdička, musí být přeloženy do anglického jazyka:






  a) | *název státu nebo úřadu vydávajícího průkaz způsobilosti (tučně); |
| --- | --- | --- |

1.1.

Na průkazu způsobilosti musí být uvedeny tyto údaje; položky, u kterých je uvedena hvězdička, musí být přeloženy do anglického jazyka:

a)

*název státu nebo úřadu vydávajícího průkaz způsobilosti (tučně);

| b) | *název průkazu způsobilosti (velmi tučně); |
| --- | --- |

b)

*název průkazu způsobilosti (velmi tučně);

| c) | pořadové číslo průkazu způsobilosti vyjádřené arabskými číslicemi a přidělené úřadem, který průkaz způsobilosti vydal; |
| --- | --- |

c)

pořadové číslo průkazu způsobilosti vyjádřené arabskými číslicemi a přidělené úřadem, který průkaz způsobilosti vydal;

| d) | úplné jméno držitele (latinkou i v případě, že písmem národního jazyka není latinka); |
| --- | --- |

d)

úplné jméno držitele (latinkou i v případě, že písmem národního jazyka není latinka);

| e) | datum narození; |
| --- | --- |

e)

datum narození;

| f) | státní příslušnost držitele; |
| --- | --- |

f)

státní příslušnost držitele;

| g) | podpis držitele; |
| --- | --- |

g)

podpis držitele;

| h) | *osvědčení týkající se platnosti a oprávnění držitele vykonávat práva vyplývající z průkazu způsobilosti udávající:






  i) | kvalifikace, doložky ke kvalifikaci, jazykové doložky, doložky instruktora a místní doložky; |
| --- | --- | --- |

h)

*osvědčení týkající se platnosti a oprávnění držitele vykonávat práva vyplývající z průkazu způsobilosti udávající:

i)

kvalifikace, doložky ke kvalifikaci, jazykové doložky, doložky instruktora a místní doložky;

| ii) | data jejich prvního vydání; |
| --- | --- |

ii)

data jejich prvního vydání;

| iii) | data ukončení jejich platnosti; |
| --- | --- |

iii)

data ukončení jejich platnosti;

| i) | podpis úředníka vydávajícího průkaz způsobilosti a datum vydání; |
| --- | --- |

i)

podpis úředníka vydávajícího průkaz způsobilosti a datum vydání;

| j) | pečeť nebo razítko úřadu vydávajícího průkaz způsobilosti. |
| --- | --- |

j)

pečeť nebo razítko úřadu vydávajícího průkaz způsobilosti.

| 1.2. | K průkazu způsobilosti musí být přiloženo platné osvědčení zdravotní způsobilosti. |
| --- | --- |

1.2.

K průkazu způsobilosti musí být přiloženo platné osvědčení zdravotní způsobilosti.

2.   Materiál

Musí být použit papír nejvyšší jakosti nebo jiný vhodný materiál a položky uvedené v bodě 1 na něm musí být uvedeny jasně a zřetelně.

3.   Barva

| 3.1. | Pokud se u všech průkazů způsobilosti v oblasti letectví vydávaných členským státem používá materiál stejné barvy, musí být tato barva bílá. |
| --- | --- |

3.1.

Pokud se u všech průkazů způsobilosti v oblasti letectví vydávaných členským státem používá materiál stejné barvy, musí být tato barva bílá.

| 3.2. | Pokud se u průkazů způsobilosti v oblasti letectví vydávaných členským státem používá rozlišující barevné označení, musí být barva průkazu způsobilosti řídícího letového provozu žlutá. |
| --- | --- |

3.2.

Pokud se u průkazů způsobilosti v oblasti letectví vydávaných členským státem používá rozlišující barevné označení, musí být barva průkazu způsobilosti řídícího letového provozu žlutá.

---

PŘÍLOHA II

POŽADAVKY NA VÝCVIK

ČÁST A

Požadavky na vstupní výcvik pro řídící letového provozu

Vstupní výcvik zajistí, že řídící letového provozu-žáci splní přinejmenším cíle základního výcviku a výcviku pro kvalifikaci uvedené ve specifikaci organizace Eurocontrol pro společnou hlavní náplň vstupního výcviku řídících letového provozu („Specification for the ATCO Common Core Content Initial Training“) ze dne 21. října 2008 (1) tak, aby řídící letového provozu byli schopni řídit letový provoz bezpečně, rychle a účinně.

Vstupní výcvik zahrnuje tyto předměty: letecké právo, uspořádání letového provozu, včetně postupů spolupráce mezi civilním a vojenským řízením, meteorologie, navigace, letadla a principy letu, včetně dorozumívání mezi řídícím letového provozu a pilotem, lidské faktory, vybavení a systémy, profesionální prostředí, bezpečnost a kultura bezpečnosti, systémy řízení bezpečnosti, neobvyklé a nouzové situace, selhání systémů a jazykové znalosti, včetně radiotelefonní frazeologie.

Předměty se vyučují takovým způsobem, aby žadatele připravily na různé druhy letových provozních služeb a zdůraznily bezpečnostní aspekty. Vstupní výcvik se skládá z teoretických a praktických kurzů, včetně simulace, a jeho délka je stanovena ve schválených plánech vstupního výcviku. Získané dovednosti zajistí, že kandidáta lze považovat za způsobilého pro řízení situací se složitým a hustým letovým provozem, čímž se usnadní přechod k místnímu výcviku.

Odborná způsobilost kandidáta po vstupním výcviku je vyhodnocena prostřednictvím odpovídajících zkoušek nebo systému průběžného hodnocení.

ČÁST B

Požadavky na místní výcvik pro řídící letového provozu

V místních plánech výcviku jsou podrobně uvedeny postupy a harmonogram umožňující uplatnit postupy stanoviště na místní oblast pod dohledem instruktora pro provozní výcvik. Schválený plán zahrnuje popisy všech prvků systému hodnocení odborné způsobilosti, včetně pracovních ujednání, hodnocení pokroku a zkoušek, spolu s postupy pro informování příslušného úřadu. Místní výcvik může obsahovat určité prvky vstupního výcviku, jež se řídí podmínkami v jednotlivých státech.

Řídící letového provozu v rámci místního výcviku získají dostatečný výcvik v oblasti bezpečnosti, ochrany před protiprávními činy a krizového řízení.

Délka místního výcviku je určena v místním plánu výcviku. Požadované dovednosti posuzují prostřednictvím odpovídajících zkoušek či systému průběžného hodnocení schválení zkoušející nebo hodnotitelé odborné způsobilosti, kteří jsou při svém posuzování nestranní a objektivní. K tomuto účelu stanoví příslušné úřady odvolací mechanismy pro zajištění spravedlivého zacházení s kandidáty.

ČÁST C

Požadavky na průběžný výcvik pro řídící letového provozu

Kvalifikace a místní doložky pro průkazy způsobilosti řídících letového provozu se udržují v platnosti prostřednictvím schváleného průběžného výcviku, který se skládá z výcviku pro zachování dovedností řídících letového provozu, opakovacích kurzů, výcviku nouzových postupů a případně jazykových kurzů.

Řídící letového provozu v rámci průběžného výcviku získají dostatečný výcvik v oblasti bezpečnosti, ochrany před protiprávními činy a krizového řízení.

Průběžný výcvik se skládá z teoretických a praktických kurzů a ze simulace. Za tímto účelem vytvoří organizace zajišťující výcvik místní systémy odborné způsobilosti, v nichž jsou podrobně popsány postupy, obsazení a harmonogram nezbytné k zajištění vhodného průběžného výcviku a k prokázání odborné způsobilosti. Tyto systémy se přezkoumávají a schvalují alespoň jednou za tři roky. O délce průběžného výcviku se rozhoduje podle funkčních potřeb řídících letového provozu pracujících na stanovišti, zejména s ohledem na změny nebo plánované změny postupů nebo vybavení nebo s ohledem na celkové požadavky řízení bezpečnosti. Odborná způsobilost jednotlivých řídících letového provozu se náležitým způsobem vyhodnocuje alespoň jednou za tři roky. Poskytovatel letových navigačních služeb zajistí, aby byly uplatněny mechanismy, které zaručí spravedlivé zacházení s držiteli průkazu způsobilosti, jimž nemůže být prodloužena platnost doložek.

---

(1)  Vydání 1.0, datum vydání: 21. října 2008, referenční č.: EUROCONTROL-SPEC-0113.

---

PŘÍLOHA III

POŽADAVKY NA JAZYKOVÉ ZNALOSTI

Hodnotící stupnice jazykových znalostí: úroveň odborná, rozšířená a provozní.

| Úroveň | Výslovnost
  Používá dialekt a/nebo akcent srozumitelný letecké komunitě. | Struktura
  Relevantnost gramatických struktur a větných vzorců určují jazykové funkce spojené s úkolem. | Slovní zásoba | Plynulost | Porozumění | Interakce |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Odborná
  6 | Přestože výslovnost, přízvuk, rytmus a intonace mohou být ovlivněny rodným jazykem nebo regionálními varietami, téměř nikdy neovlivňují snadnost porozumění. | Soustavně dobře používá základní i složité gramatické struktury a větné vzorce. | Rozsah a přesnost slovní zásoby dostačuje k účinné komunikaci o široké škále známých či neznámých témat. Slovní zásoba je idiomatická, významově odstíněná a citlivá k rejstříku. | Je schopen obšírně hovořit přirozeně a bez námahy. Mění plynulost řeči za účelem navození stylistického účinku, např. pro zdůraznění určité myšlenky. Spontánně používá vhodné diskursivní částice. | Porozumění je důsledně přesné téměř ve všech kontextech a zahrnuje porozumění jazykovým a kulturním nuancím. | Snadno reaguje téměř ve všech situacích. Vnímá verbální i neverbální podněty a vhodně na ně reaguje. |
| Rozšířená
  5 | Přestože jsou výslovnost, přízvuk, rytmus a intonace ovlivněny rodným jazykem nebo regionálními varietami, zřídkakdy ovlivňují snadnost porozumění. | Soustavně dobře používá základní gramatické struktury a větné vzorce. Pokouší se o složitější struktury, ale s chybami, které někdy ovlivňují význam. | Rozsah a přesnost slovní zásoby dostačuje k účinné komunikaci o běžných, konkrétních a pracovních tématech. Soustavně a bezchybně parafrázuje. Slovní zásoba je někdy idiomatická. | Je schopen obšírně hovořit poměrně snadno o známých tématech, ale nemění plynulost řeči za účelem navození stylistického účinku. Umí používat vhodné diskursivní částice. | Porozumění běžným, konkrétním a pracovním tématům je přesné a je téměř přesné, je-li mluvčí konfrontován s jazykovými či situačními komplikacemi či neočekávaným sledem událostí. Je schopen porozumět řadě řečových variet (dialektů a/nebo akcentů) či rejstříků. | Reakce jsou pohotové, přiměřené a informativní. Vztah mluvčího a posluchače zvládá efektivně. |
| Provozní
  4 | Výslovnost, přízvuk, rytmus a intonace jsou ovlivněny rodným jazykem nebo regionálními varietami, ale pouze někdy ovlivňují snadnost porozumění. | Tvořivě a obvykle správně používá základní gramatické struktury a větné vzorce. Mohou se vyskytnout chyby, zejména v neobvyklých nebo neočekávaných situacích, ale jen zřídka ovlivňují význam. | Rozsah a přesnost slovní zásoby obvykle dostačuje k účinné komunikaci o běžných, konkrétních a pracovních tématech. Je schopen často správně parafrázovat, postrádá-li slovní zásobu v neobvyklých nebo neočekávaných situacích. | Vytváří promluvy ve vhodném tempu. Příležitostně může dojít ke ztrátě plynulosti při přechodu z nacvičené či formulační řeči do spontánní interakce, což však nebrání efektivní komunikaci. V omezené míře používá diskursivní částice. Výplně nepůsobí rušivě. | Porozumění běžným, konkrétním a pracovním tématům je většinou přesné, je-li použitý akcent nebo varieta srozumitelná mezinárodní komunitě uživatelů. Je-li mluvčí konfrontován s jazykovými či situačními komplikacemi nebo s neočekávaným vývojem událostí, porozumění může být pomalejší nebo vyžaduje klasifikační strategie. | Reakce jsou obvykle pohotové, přiměřené a informativní. Zahajuje a udržuje hovor, i když je konfrontován s neočekávaným vývojem událostí. Zjevná nedorozumění řeší přiměřeně ověřením, potvrzením nebo vyjasněním. |

Úroveň

Výslovnost

Používá dialekt a/nebo akcent srozumitelný letecké komunitě.

Struktura

Relevantnost gramatických struktur a větných vzorců určují jazykové funkce spojené s úkolem.

Slovní zásoba

Plynulost

Porozumění

Interakce

Odborná

6

Přestože výslovnost, přízvuk, rytmus a intonace mohou být ovlivněny rodným jazykem nebo regionálními varietami, téměř nikdy neovlivňují snadnost porozumění.

Soustavně dobře používá základní i složité gramatické struktury a větné vzorce.

Rozsah a přesnost slovní zásoby dostačuje k účinné komunikaci o široké škále známých či neznámých témat. Slovní zásoba je idiomatická, významově odstíněná a citlivá k rejstříku.

Je schopen obšírně hovořit přirozeně a bez námahy. Mění plynulost řeči za účelem navození stylistického účinku, např. pro zdůraznění určité myšlenky. Spontánně používá vhodné diskursivní částice.

Porozumění je důsledně přesné téměř ve všech kontextech a zahrnuje porozumění jazykovým a kulturním nuancím.

Snadno reaguje téměř ve všech situacích. Vnímá verbální i neverbální podněty a vhodně na ně reaguje.

Rozšířená

5

Přestože jsou výslovnost, přízvuk, rytmus a intonace ovlivněny rodným jazykem nebo regionálními varietami, zřídkakdy ovlivňují snadnost porozumění.

Soustavně dobře používá základní gramatické struktury a větné vzorce. Pokouší se o složitější struktury, ale s chybami, které někdy ovlivňují význam.

Rozsah a přesnost slovní zásoby dostačuje k účinné komunikaci o běžných, konkrétních a pracovních tématech. Soustavně a bezchybně parafrázuje. Slovní zásoba je někdy idiomatická.

Je schopen obšírně hovořit poměrně snadno o známých tématech, ale nemění plynulost řeči za účelem navození stylistického účinku. Umí používat vhodné diskursivní částice.

Porozumění běžným, konkrétním a pracovním tématům je přesné a je téměř přesné, je-li mluvčí konfrontován s jazykovými či situačními komplikacemi či neočekávaným sledem událostí. Je schopen porozumět řadě řečových variet (dialektů a/nebo akcentů) či rejstříků.

Reakce jsou pohotové, přiměřené a informativní. Vztah mluvčího a posluchače zvládá efektivně.

Provozní

4

Výslovnost, přízvuk, rytmus a intonace jsou ovlivněny rodným jazykem nebo regionálními varietami, ale pouze někdy ovlivňují snadnost porozumění.

Tvořivě a obvykle správně používá základní gramatické struktury a větné vzorce. Mohou se vyskytnout chyby, zejména v neobvyklých nebo neočekávaných situacích, ale jen zřídka ovlivňují význam.

Rozsah a přesnost slovní zásoby obvykle dostačuje k účinné komunikaci o běžných, konkrétních a pracovních tématech. Je schopen často správně parafrázovat, postrádá-li slovní zásobu v neobvyklých nebo neočekávaných situacích.

Vytváří promluvy ve vhodném tempu. Příležitostně může dojít ke ztrátě plynulosti při přechodu z nacvičené či formulační řeči do spontánní interakce, což však nebrání efektivní komunikaci. V omezené míře používá diskursivní částice. Výplně nepůsobí rušivě.

Porozumění běžným, konkrétním a pracovním tématům je většinou přesné, je-li použitý akcent nebo varieta srozumitelná mezinárodní komunitě uživatelů. Je-li mluvčí konfrontován s jazykovými či situačními komplikacemi nebo s neočekávaným vývojem událostí, porozumění může být pomalejší nebo vyžaduje klasifikační strategie.

Reakce jsou obvykle pohotové, přiměřené a informativní. Zahajuje a udržuje hovor, i když je konfrontován s neočekávaným vývojem událostí. Zjevná nedorozumění řeší přiměřeně ověřením, potvrzením nebo vyjasněním.

Hodnotící stupnice jazykových znalostí: úroveň předprovozní, elementární a předelementární.

| Úroveň | Výslovnost
  Používá dialekt a/nebo akcent srozumitelný letecké komunitě. | Struktura
  Relevantnost gramatických struktur a větných vzorců určují jazykové funkce spojené s úkolem. | Slovní zásoba | Plynulost | Porozumění | Interakce |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Předprovozní
  3 | Výslovnost, přízvuk, rytmus a intonace jsou ovlivněny rodným jazykem nebo regionálními varietami a často ovlivňují snadnost porozumění. | Ne vždy správně používá základní gramatické struktury a větné vzorce související s předvídatelnými situacemi. Chyby často ovlivňují význam. | Rozsah a přesnost slovní zásoby často dostačuje ke komunikaci o běžných, konkrétních a pracovních tématech, ale její rozsah je omezený a výběr slov je často nevhodný. Je často neschopen úspěšně parafrázovat, postrádá-li slovní zásobu. | Vytváří promluvy, ale frázování a pauzy jsou často nevhodné. Váhání nebo pomalé zpracovávání jazyka mohou bránit efektivní komunikaci. Výplně někdy působí rušivě. | Porozumění běžným, konkrétním a pracovním tématům je často přesné, jsou-li použitý akcent či varieta dostatečně srozumitelné mezinárodní komunitě uživatelů. Může neporozumět při jazykových či situačních komplikacích nebo při neočekávaném vývoji událostí. | Reakce jsou někdy pohotové, přiměřené a informativní. S poměrnou snadností je schopen zahájit a udržet hovor o známých tématech a v předvídatelných situacích. Jazyk je obvykle nepřiměřený při vystavení neočekávanému vývoji událostí. |
| Elementární
  2 | Výslovnost, přízvuk, rytmus a intonace jsou velmi ovlivněny rodným jazykem nebo regionální varietou a obvykle ovlivňují snadnost porozumění. | Prokazuje pouze omezené zvládnutí několika jednoduchých a memorovaných gramatických struktur a větných vzorců. | Omezený rozsah slovní zásoby, který sestává pouze z izolovaných slov a memorovaných frází. | Je schopen tvořit velmi krátké, izolované promluvy s častými pauzami a s rušivým používáním výplní při hledání výrazů a při výslovnosti méně známých slov. | Porozumění je omezeno na izolované memorované fráze, jsou-li pečlivě a pomalu vyslovovány. | Čas odezvy je pomalý, a často nepřiměřený. Interakce je omezena na jednoduché rutinní hovory. |
| Předelementární
  1 | Úroveň horší než elementární. | Úroveň horší než elementární. | Úroveň horší než elementární. | Úroveň horší než elementární. | Úroveň horší než elementární. | Úroveň horší než elementární. |

Úroveň

Výslovnost

Používá dialekt a/nebo akcent srozumitelný letecké komunitě.

Struktura

Relevantnost gramatických struktur a větných vzorců určují jazykové funkce spojené s úkolem.

Slovní zásoba

Plynulost

Porozumění

Interakce

Předprovozní

3

Výslovnost, přízvuk, rytmus a intonace jsou ovlivněny rodným jazykem nebo regionálními varietami a často ovlivňují snadnost porozumění.

Ne vždy správně používá základní gramatické struktury a větné vzorce související s předvídatelnými situacemi. Chyby často ovlivňují význam.

Rozsah a přesnost slovní zásoby často dostačuje ke komunikaci o běžných, konkrétních a pracovních tématech, ale její rozsah je omezený a výběr slov je často nevhodný. Je často neschopen úspěšně parafrázovat, postrádá-li slovní zásobu.

Vytváří promluvy, ale frázování a pauzy jsou často nevhodné. Váhání nebo pomalé zpracovávání jazyka mohou bránit efektivní komunikaci. Výplně někdy působí rušivě.

Porozumění běžným, konkrétním a pracovním tématům je často přesné, jsou-li použitý akcent či varieta dostatečně srozumitelné mezinárodní komunitě uživatelů. Může neporozumět při jazykových či situačních komplikacích nebo při neočekávaném vývoji událostí.

Reakce jsou někdy pohotové, přiměřené a informativní. S poměrnou snadností je schopen zahájit a udržet hovor o známých tématech a v předvídatelných situacích. Jazyk je obvykle nepřiměřený při vystavení neočekávanému vývoji událostí.

Elementární

2

Výslovnost, přízvuk, rytmus a intonace jsou velmi ovlivněny rodným jazykem nebo regionální varietou a obvykle ovlivňují snadnost porozumění.

Prokazuje pouze omezené zvládnutí několika jednoduchých a memorovaných gramatických struktur a větných vzorců.

Omezený rozsah slovní zásoby, který sestává pouze z izolovaných slov a memorovaných frází.

Je schopen tvořit velmi krátké, izolované promluvy s častými pauzami a s rušivým používáním výplní při hledání výrazů a při výslovnosti méně známých slov.

Porozumění je omezeno na izolované memorované fráze, jsou-li pečlivě a pomalu vyslovovány.

Čas odezvy je pomalý, a často nepřiměřený. Interakce je omezena na jednoduché rutinní hovory.

Předelementární

1

Úroveň horší než elementární.

Úroveň horší než elementární.

Úroveň horší než elementární.

Úroveň horší než elementární.

Úroveň horší než elementární.

Úroveň horší než elementární.

---

PŘÍLOHA IV

Údaje v osvědčeních organizací zajišťujících výcvik

V osvědčení organizací zajišťujících výcvik vydaných příslušným úřadem v souladu s tímto nařízením se uvede:

| a) | příslušný úřad, který osvědčení vydal; |
| --- | --- |

a)

příslušný úřad, který osvědčení vydal;

| b) | žadatel (jméno a adresa); |
| --- | --- |

b)

žadatel (jméno a adresa);

| c) | případně druh výcviku a/nebo poskytovaných služeb, pro něž je osvědčení vydáno; |
| --- | --- |

c)

případně druh výcviku a/nebo poskytovaných služeb, pro něž je osvědčení vydáno;

| d) | prohlášení o tom, že žadatel splňuje požadavky stanovené v kapitole V; |
| --- | --- |

d)

prohlášení o tom, že žadatel splňuje požadavky stanovené v kapitole V;

| e) | datum vydání a dobu platnosti osvědčení. |
| --- | --- |

e)

datum vydání a dobu platnosti osvědčení.

---

| 11.8.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 206/39 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 206/39

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 806/2011

ze dne 10. srpna 2011,

kterým se v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh schvaluje účinná látka fluchinkonazol a mění příloha prováděcího nařízení Komise (EU) č. 540/2011 a rozhodnutí Komise 2008/934/ES

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 ze dne 21. října 2009 o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh a o zrušení směrnic Rady 79/117/EHS a 91/414/EHS (1), a zejména na čl. 13 odst. 2 a čl. 78 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | V souladu s čl. 80 odst. 1 písm. c) nařízení (ES) č. 1107/2009 se směrnice Rady 91/414/EHS (2) použije na postupy a podmínky schvalování účinných látek, u nichž bylo v souladu s článkem 16 nařízení Komise (ES) č. 33/2008 (3) zjištěno, že žádost je úplná. Fluchinkonazol je účinnou látkou, u níž bylo zjištěno, že žádost je v souladu s uvedeným nařízením úplná. |
| --- | --- |

(1)

V souladu s čl. 80 odst. 1 písm. c) nařízení (ES) č. 1107/2009 se směrnice Rady 91/414/EHS (2) použije na postupy a podmínky schvalování účinných látek, u nichž bylo v souladu s článkem 16 nařízení Komise (ES) č. 33/2008 (3) zjištěno, že žádost je úplná. Fluchinkonazol je účinnou látkou, u níž bylo zjištěno, že žádost je v souladu s uvedeným nařízením úplná.

| (2) | Nařízení Komise (ES) č. 451/2000 (4) a (ES) č. 1490/2002 (5) stanoví prováděcí pravidla pro druhou a třetí etapu pracovního programu podle čl. 8 odst. 2 směrnice Rady 91/414/EHS a zřizují seznam účinných látek, které mají být zhodnoceny z hlediska možného zařazení do přílohy I směrnice 91/414/EHS. Na tomto seznamu byl uveden fluchinkonazol. |
| --- | --- |

(2)

Nařízení Komise (ES) č. 451/2000 (4) a (ES) č. 1490/2002 (5) stanoví prováděcí pravidla pro druhou a třetí etapu pracovního programu podle čl. 8 odst. 2 směrnice Rady 91/414/EHS a zřizují seznam účinných látek, které mají být zhodnoceny z hlediska možného zařazení do přílohy I směrnice 91/414/EHS. Na tomto seznamu byl uveden fluchinkonazol.

| (3) | V souladu s čl. 3 odst. 2 nařízení Komise (ES) č. 1095/2007 ze dne 20. září 2007, kterým se mění nařízení (ES) č. 1490/2002, kterým se stanoví další prováděcí pravidla pro třetí etapu pracovního programu podle čl. 8 odst. 2 směrnice Rady 91/414/EHS, a nařízení (ES) č. 2229/2004, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro čtvrtou etapu pracovního programu podle čl. 8 odst. 2 směrnice Rady 91/414/EHS (6) oznamovatel během dvou měsíců od vstupu uvedeného nařízení v platnost stáhl svou podporu zařazení uvedené účinné látky do přílohy I směrnice 91/414/EHS. Následně bylo přijato rozhodnutí Komise 2008/934/ES ze dne 5. prosince 2008 o nezařazení některých účinných látek do přílohy I směrnice Rady 91/414/EHS a o odnětí povolení pro přípravky na ochranu rostlin obsahující tyto látky (7), které se týkalo nezařazení fluchinkonazolu. |
| --- | --- |

(3)

V souladu s čl. 3 odst. 2 nařízení Komise (ES) č. 1095/2007 ze dne 20. září 2007, kterým se mění nařízení (ES) č. 1490/2002, kterým se stanoví další prováděcí pravidla pro třetí etapu pracovního programu podle čl. 8 odst. 2 směrnice Rady 91/414/EHS, a nařízení (ES) č. 2229/2004, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro čtvrtou etapu pracovního programu podle čl. 8 odst. 2 směrnice Rady 91/414/EHS (6) oznamovatel během dvou měsíců od vstupu uvedeného nařízení v platnost stáhl svou podporu zařazení uvedené účinné látky do přílohy I směrnice 91/414/EHS. Následně bylo přijato rozhodnutí Komise 2008/934/ES ze dne 5. prosince 2008 o nezařazení některých účinných látek do přílohy I směrnice Rady 91/414/EHS a o odnětí povolení pro přípravky na ochranu rostlin obsahující tyto látky (7), které se týkalo nezařazení fluchinkonazolu.

| (4) | V souladu s čl. 6 odst. 2 směrnice 91/414/EHS původní oznamovatel (dále jen „žadatel“) předložil novou žádost o uplatnění zkráceného postupu stanoveného články 14 až 19 nařízení (ES) č. 33/2008, kterým se stanoví prováděcí pravidla ke směrnici Rady 91/414/EHS, pokud jde o běžný a zkrácený postup pro posuzování účinných látek, které byly součástí pracovního programu podle čl. 8 odst. 2 uvedené směrnice, nebyly však zařazeny do její přílohy I. |
| --- | --- |

(4)

V souladu s čl. 6 odst. 2 směrnice 91/414/EHS původní oznamovatel (dále jen „žadatel“) předložil novou žádost o uplatnění zkráceného postupu stanoveného články 14 až 19 nařízení (ES) č. 33/2008, kterým se stanoví prováděcí pravidla ke směrnici Rady 91/414/EHS, pokud jde o běžný a zkrácený postup pro posuzování účinných látek, které byly součástí pracovního programu podle čl. 8 odst. 2 uvedené směrnice, nebyly však zařazeny do její přílohy I.

| (5) | Žádost byla předložena Irsku, které bylo nařízením (ES) č. 1490/2002 jmenováno členským státem zpravodajem. Lhůta pro zkrácený postup byla dodržena. Specifikace účinné látky a doporučená použití jsou stejná jako v případě rozhodnutí 2008/934/ES. Uvedená žádost je také v souladu se zbývajícími hmotněprávními a procesními požadavky podle článku 15 nařízení (ES) č. 33/2008. |
| --- | --- |

(5)

Žádost byla předložena Irsku, které bylo nařízením (ES) č. 1490/2002 jmenováno členským státem zpravodajem. Lhůta pro zkrácený postup byla dodržena. Specifikace účinné látky a doporučená použití jsou stejná jako v případě rozhodnutí 2008/934/ES. Uvedená žádost je také v souladu se zbývajícími hmotněprávními a procesními požadavky podle článku 15 nařízení (ES) č. 33/2008.

| (6) | Irsko posoudilo dodatečné údaje předložené žadatelem a připravilo dodatečnou zprávu. Postoupilo tuto zprávu Evropskému úřadu pro bezpečnost potravin (dále jen „úřad“) a Komisi dne 13. dubna 2010. Úřad zaslal dodatečnou zprávu ostatním členským státům a žadateli k vyjádření připomínek a obdržené připomínky postoupil Komisi. V souladu s čl. 20 odst. 1 nařízení (ES) č. 33/2008 a na žádost Komise předložil úřad Komisi dne 25. února 2011 svůj závěr týkající se fluchinkonazolu Komisi (8). Návrh zprávy o hodnocení, dodatečná zpráva a závěr úřadu byly přezkoumány členskými státy a Komisí v rámci Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat a dokončeny dne 17. června 2011 v podobě zprávy Komise o přezkoumání fluchinkonazolu. |
| --- | --- |

(6)

Irsko posoudilo dodatečné údaje předložené žadatelem a připravilo dodatečnou zprávu. Postoupilo tuto zprávu Evropskému úřadu pro bezpečnost potravin (dále jen „úřad“) a Komisi dne 13. dubna 2010. Úřad zaslal dodatečnou zprávu ostatním členským státům a žadateli k vyjádření připomínek a obdržené připomínky postoupil Komisi. V souladu s čl. 20 odst. 1 nařízení (ES) č. 33/2008 a na žádost Komise předložil úřad Komisi dne 25. února 2011 svůj závěr týkající se fluchinkonazolu Komisi (8). Návrh zprávy o hodnocení, dodatečná zpráva a závěr úřadu byly přezkoumány členskými státy a Komisí v rámci Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat a dokončeny dne 17. června 2011 v podobě zprávy Komise o přezkoumání fluchinkonazolu.

| (7) | Z různých provedených zkoumání vyplynulo, že přípravky na ochranu rostlin obsahující fluchinkonazol mohou obecně splňovat požadavky stanovené v čl. 5 odst. 1 písm. a) a b) směrnice 91/414/EHS, zejména pokud jde o použití, která byla zkoumána a podrobně popsána ve zprávě Komise o přezkoumání. V souladu s nařízením (ES) č. 1107/2009 je proto vhodné fluchinkonazol schválit. |
| --- | --- |

(7)

Z různých provedených zkoumání vyplynulo, že přípravky na ochranu rostlin obsahující fluchinkonazol mohou obecně splňovat požadavky stanovené v čl. 5 odst. 1 písm. a) a b) směrnice 91/414/EHS, zejména pokud jde o použití, která byla zkoumána a podrobně popsána ve zprávě Komise o přezkoumání. V souladu s nařízením (ES) č. 1107/2009 je proto vhodné fluchinkonazol schválit.

| (8) | V souladu s čl. 13. odst. 2 nařízení (ES) č. 1107/2009 ve spojení s čl. 6 uvedeného nařízení a ve světle nejnovějších vědeckotechnických poznatků je však nezbytné zahrnout některé podmínky a omezení. |
| --- | --- |

(8)

V souladu s čl. 13. odst. 2 nařízení (ES) č. 1107/2009 ve spojení s čl. 6 uvedeného nařízení a ve světle nejnovějších vědeckotechnických poznatků je však nezbytné zahrnout některé podmínky a omezení.

| (9) | Aniž je dotčen závěr, že fluchinkonazol by měl být schválen, je obzvláště vhodné požadovat další potvrzující informace. |
| --- | --- |

(9)

Aniž je dotčen závěr, že fluchinkonazol by měl být schválen, je obzvláště vhodné požadovat další potvrzující informace.

| (10) | Před schválením by měla uběhnout rozumná lhůta, která by umožnila členským státům a zúčastněným stranám připravit se na splnění nových požadavků vyplývajících ze schválení. |
| --- | --- |

(10)

Před schválením by měla uběhnout rozumná lhůta, která by umožnila členským státům a zúčastněným stranám připravit se na splnění nových požadavků vyplývajících ze schválení.

| (11) | Aniž jsou v důsledku schválení dotčeny povinnosti určené v nařízení (ES) č. 1107/2009, a s ohledem na zvláštní situaci, ke které došlo v důsledku přechodu od směrnice 91/414/EHS k nařízení (ES) č. 1107/2009, by však mělo platit dále uvedené. Členským státům by po schválení mělo být poskytnuto šestiměsíční období, ve kterém přezkoumají povolení přípravků na ochranu rostlin obsahujících fluchinkonazol. Členské státy by případně měly stávající povolení změnit, nahradit nebo odejmout. Odchylně od výše uvedené lhůty by pro předložení a zhodnocení aktualizace úplné dokumentace podle přílohy III, jak je stanoveno ve směrnici 91/414/EHS, mělo být pro každý přípravek na ochranu rostlin a pro každé navrhované použití v souladu s jednotnými zásadami poskytnuto delší období. |
| --- | --- |

(11)

Aniž jsou v důsledku schválení dotčeny povinnosti určené v nařízení (ES) č. 1107/2009, a s ohledem na zvláštní situaci, ke které došlo v důsledku přechodu od směrnice 91/414/EHS k nařízení (ES) č. 1107/2009, by však mělo platit dále uvedené. Členským státům by po schválení mělo být poskytnuto šestiměsíční období, ve kterém přezkoumají povolení přípravků na ochranu rostlin obsahujících fluchinkonazol. Členské státy by případně měly stávající povolení změnit, nahradit nebo odejmout. Odchylně od výše uvedené lhůty by pro předložení a zhodnocení aktualizace úplné dokumentace podle přílohy III, jak je stanoveno ve směrnici 91/414/EHS, mělo být pro každý přípravek na ochranu rostlin a pro každé navrhované použití v souladu s jednotnými zásadami poskytnuto delší období.

| (12) | Zkušenosti se zařazováním účinných látek posouzených v rámci nařízení Komise (EHS) č. 3600/92 ze dne 11. prosince 1992, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro první etapu pracovního programu podle čl. 8 odst. 2 směrnice Rady 91/414/EHS o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh (9), do přílohy I směrnice 91/414/EHS ukázaly, že při výkladu povinností držitelů stávajících povolení mohou vzniknout problémy, pokud jde o přístup k údajům. Aby se předešlo dalším těžkostem, zdá se proto být nezbytné ujasnit povinnosti členských států, zejména povinnost ověřit, že držitel povolení má přístup k dokumentaci splňující požadavky přílohy II uvedené směrnice. Ve srovnání se směrnicemi, které byly dosud přijaty a kterými se mění příloha I uvedené směrnice nebo nařízení schvalující účinné látky, však toto ujasnění neukládá členským státům ani držitelům povolení žádné nové povinnosti. |
| --- | --- |

(12)

Zkušenosti se zařazováním účinných látek posouzených v rámci nařízení Komise (EHS) č. 3600/92 ze dne 11. prosince 1992, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro první etapu pracovního programu podle čl. 8 odst. 2 směrnice Rady 91/414/EHS o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh (9), do přílohy I směrnice 91/414/EHS ukázaly, že při výkladu povinností držitelů stávajících povolení mohou vzniknout problémy, pokud jde o přístup k údajům. Aby se předešlo dalším těžkostem, zdá se proto být nezbytné ujasnit povinnosti členských států, zejména povinnost ověřit, že držitel povolení má přístup k dokumentaci splňující požadavky přílohy II uvedené směrnice. Ve srovnání se směrnicemi, které byly dosud přijaty a kterými se mění příloha I uvedené směrnice nebo nařízení schvalující účinné látky, však toto ujasnění neukládá členským státům ani držitelům povolení žádné nové povinnosti.

| (13) | V souladu s čl. 13 odst. 4 prováděcího nařízení Komise (ES) č. 1107/2009 by příloha nařízení (EU) č. 540/2011 (10) měla být odpovídajícím způsobem změněna. |
| --- | --- |

(13)

V souladu s čl. 13 odst. 4 prováděcího nařízení Komise (ES) č. 1107/2009 by příloha nařízení (EU) č. 540/2011 (10) měla být odpovídajícím způsobem změněna.

| (14) | Rozhodnutí 2008/934/ES stanoví nezařazení fluchinkonazolu a odnětí povolení pro přípravky na ochranu rostlin obsahující uvedenou látku do 31. prosince 2011. V příloze uvedeného rozhodnutí je nutné zrušit řádek týkající se fluchinkonazolu. Rozhodnutí 2008/934/ES by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(14)

Rozhodnutí 2008/934/ES stanoví nezařazení fluchinkonazolu a odnětí povolení pro přípravky na ochranu rostlin obsahující uvedenou látku do 31. prosince 2011. V příloze uvedeného rozhodnutí je nutné zrušit řádek týkající se fluchinkonazolu. Rozhodnutí 2008/934/ES by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (15) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat, |
| --- | --- |

(15)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Schválení účinné látky

Účinná látka fluchinkonazol, specifikovaná v příloze I, se schvaluje za podmínek stanovených v uvedené příloze.

Článek 2

Přehodnocení přípravků na ochranu rostlin

1.   V souladu s nařízením (ES) č. 1107/2009 členské státy do 30. června 2012 v případě potřeby změní nebo odejmou stávající povolení pro přípravky na ochranu rostlin obsahující účinnou látku fluchinkonazol.

Do tohoto dne zejména ověří, zda jsou splněny podmínky přílohy I tohoto nařízení, s výjimkou podmínek stanovených v části B ve sloupci o zvláštních ustanoveních uvedené přílohy, a zda držitel povolení má dokumentaci či přístup k dokumentaci splňující požadavky přílohy II směrnice 91/414/EHS v souladu s podmínkami čl. 13 odst. 1 až 4 uvedené směrnice a článku 62 nařízení (ES) č. 1107/2009.

2.   Odchylně od odstavce 1 členské státy v souladu s jednotnými zásadami stanovenými v čl. 29 odst. 6 nařízení (ES) č. 1107/2009 přehodnotí každý povolený přípravek na ochranu rostlin obsahující fluchinkonazol jako jedinou účinnou látku, nebo jako jednu z několika účinných látek, které byly všechny nejpozději do 31. prosince 2011 uvedeny v příloze prováděcího nařízení (EU) č. 540/2011, a to na základě dokumentace splňující požadavky přílohy III směrnice 91/414/EHS a při zohlednění části B sloupce o zvláštních ustanoveních přílohy I tohoto nařízení. Na základě tohoto hodnocení určí, zda přípravek splňuje podmínky stanovené v čl. 29 odst. 1 nařízení (ES) č. 1107/2009. Po tomto určení postupují členské státy takto:

| a) | pokud přípravek obsahuje fluchinkonazol jako jedinou účinnou látku, povolení v případě potřeby změní nebo odejmou nejpozději do 31. prosince 2015, nebo |
| --- | --- |

a)

pokud přípravek obsahuje fluchinkonazol jako jedinou účinnou látku, povolení v případě potřeby změní nebo odejmou nejpozději do 31. prosince 2015, nebo

| b) | pokud přípravek obsahuje fluchinkonazol jako jednu z několika účinných látek, povolení v případě potřeby změní nebo odejmou do 31. prosince 2015 nebo do data stanoveného pro tuto změnu či odnětí v příslušném aktu nebo aktech, jimiž se příslušná látka nebo látky zařazují do přílohy I směrnice 91/414/EHS nebo jimiž se příslušná látka nebo látky schvalují, podle toho, co nastane později. |
| --- | --- |

b)

pokud přípravek obsahuje fluchinkonazol jako jednu z několika účinných látek, povolení v případě potřeby změní nebo odejmou do 31. prosince 2015 nebo do data stanoveného pro tuto změnu či odnětí v příslušném aktu nebo aktech, jimiž se příslušná látka nebo látky zařazují do přílohy I směrnice 91/414/EHS nebo jimiž se příslušná látka nebo látky schvalují, podle toho, co nastane později.

Článek 3

Změny prováděcího nařízení (EU) č. 540/2011

Příloha nařízení (EU) č. 540/2011 se mění v souladu s přílohou II tohoto nařízení.

Článek 4

Změny rozhodnutí 2008/934/ES

V příloze rozhodnutí 2008/934/ES se zrušuje řádek týkající se fluchinkonazolu.

Článek 5

Vstup v platnost a použitelnost

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Použije se od 1. ledna 2012.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 10. srpna 2011.

Za Komisi

José Manuel BARROSO

předseda

---

(1)  Úř. věst. L 309, 24.11.2009, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 230, 19.8.1991, s. 1.

2

(3)  Úř. věst. L 15, 18.1.2008, s. 5.

3

(4)  Úř. věst. L 55, 29.2.2000, s. 25.

4

(5)  Úř. věst. L 224, 21.8.2002, s. 23.

5

(6)  Úř. věst. L 246, 21.9.2007, s. 19.

6

(7)  Úř. věst. L 333, 11.12.2008, s. 11.

7

(8)  Evropský úřad pro bezpečnost potravin; Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance fluquinconazole. EFSA Journal 2011;9(5):2096. [112 s.]. doi:10.2903/j.efsa.2011.2096. K dispozici na internetové adrese: www.efsa.europa.eu

8

Evropský úřad pro bezpečnost potravin; Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance fluquinconazole. EFSA Journal 2011;9(5):2096. [112 s.]. doi:10.2903/j.efsa.2011.2096.

www.efsa.europa.eu

(9)  Úř. věst. L 366, 15.12.1992, s. 10.

9

(10)  Úř. věst. L 153, 11.6.2011, s. 1.

10

---

PŘÍLOHA I

| Obecný název, identifikační čísla | Název podle IUPAC | Čistota (1) | Datum schválení | Konec platnosti schválení | Zvláštní ustanovení |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Fluchinkonazol
  č. CAS 136426-54-5
  č. CIPAC 474 | 3-(2,4-dichlorfenyl)-6-fluor-2-(1H-1,2,4-triazol-1-yl)chinazolin-4(3H)-on | ≥ 955 g/kg | 1. ledna 2012 | 31. prosince 2021 | ČÁST A
  Povolena mohou být pouze použití jako fungicid.
  ČÁST B
  Při uplatňování jednotných zásad uvedených v čl. 29 odst. 6 nařízení (ES) č. 1107/2009 musí být zohledněny závěry zprávy o přezkoumání fluchinkonazolu, a zejména dodatky I a II uvedené zprávy, dokončené Stálým výborem pro potravinový řetězec a zdraví zvířat dne 17. června 2011.
  Při tomto celkovém hodnocení musí členské státy:






  a) | věnovat zvláštní pozornost riziku pro obsluhu a pracovníky a zajistit, aby v podmínkách použití bylo ve vhodných případech zahrnuto užití odpovídajících osobních ochranných prostředků; |

Obecný název, identifikační čísla

Název podle IUPAC

Čistota (1)

Datum schválení

Konec platnosti schválení

Zvláštní ustanovení

Fluchinkonazol

č. CAS 136426-54-5

č. CIPAC 474

3-(2,4-dichlorfenyl)-6-fluor-2-(1H-1,2,4-triazol-1-yl)chinazolin-4(3H)-on

≥ 955 g/kg

1. ledna 2012

31. prosince 2021

ČÁST A

Povolena mohou být pouze použití jako fungicid.

ČÁST B

Při uplatňování jednotných zásad uvedených v čl. 29 odst. 6 nařízení (ES) č. 1107/2009 musí být zohledněny závěry zprávy o přezkoumání fluchinkonazolu, a zejména dodatky I a II uvedené zprávy, dokončené Stálým výborem pro potravinový řetězec a zdraví zvířat dne 17. června 2011.

Při tomto celkovém hodnocení musí členské státy:

a)

věnovat zvláštní pozornost riziku pro obsluhu a pracovníky a zajistit, aby v podmínkách použití bylo ve vhodných případech zahrnuto užití odpovídajících osobních ochranných prostředků;

| b) | věnovat zvláštní pozornost dietární expozici spotřebitelů reziduím derivátů metabolitů triazolu; |
| --- | --- |

b)

věnovat zvláštní pozornost dietární expozici spotřebitelů reziduím derivátů metabolitů triazolu;

| c) | věnovat zvláštní pozornost riziku pro ptáky a savce. |
| --- | --- |

c)

věnovat zvláštní pozornost riziku pro ptáky a savce.

Podmínky použití musí v případě potřeby zahrnovat opatření ke zmírnění rizika.

Žadatel předloží potvrzující informace, pokud jde o:

| (1) | rezidua derivátů metabolitů triazolu v primárních plodinách, následných plodinách, které jsou součástí osevního postupu, a produktech živočišného původu; |
| --- | --- |

(1)

rezidua derivátů metabolitů triazolu v primárních plodinách, následných plodinách, které jsou součástí osevního postupu, a produktech živočišného původu;

| (2) | příspěvek potenciálních reziduí metabolitu dionu v následných plodinách, které jsou součástí osevního postupu, k celkové expozici spotřebitele; |
| --- | --- |

(2)

příspěvek potenciálních reziduí metabolitu dionu v následných plodinách, které jsou součástí osevního postupu, k celkové expozici spotřebitele;

| (3) | akutní riziko pro savce živící se hmyzem; |
| --- | --- |

(3)

akutní riziko pro savce živící se hmyzem;

| (4) | dlouhodobé riziko pro hmyzožravé a býložravé ptáky a savce; |
| --- | --- |

(4)

dlouhodobé riziko pro hmyzožravé a býložravé ptáky a savce;

| (5) | riziko pro savce živící se žížalami; |
| --- | --- |

(5)

riziko pro savce živící se žížalami;

| (6) | potenciální narušení žláz s vnitřní sekrecí u vodních organismů (studie celého životního cyklu ryb). |
| --- | --- |

(6)

potenciální narušení žláz s vnitřní sekrecí u vodních organismů (studie celého životního cyklu ryb).

Oznamovatel předloží tyto informace Komisi, členským státům a úřadu do 31. prosince 2013.

---

(1)  Další podrobnosti o identitě a specifikaci účinné látky jsou uvedeny ve zprávě o přezkoumání.

---

PŘÍLOHA II

V části B přílohy prováděcího nařízení (EU) č. 540/2011 se doplňuje nová položka, která zní:

| Číslo | Obecný název, identifikační čísla | Název podle IUPAC | Čistota (1) | Datum schválení | Konec platnosti schválení | Zvláštní ustanovení |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „14 | Fluchinkonazol
  CAS 136426-54-5
  CIPAC 474 | 3-(2,4-dichlorfenyl)-6-fluor-2-(1H-1,2,4-triazol-1-yl)chinazolin-4(3H)-on | ≥ 955 g/kg | 1. ledna 2012 | 31. prosince 2021 | ČÁST A
  Povolena mohou být pouze použití jako fungicid.
  ČÁST B
  Při uplatňování jednotných zásad uvedených v čl. 29 odst. 6 nařízení (ES) č. 1107/2009 musí být zohledněny závěry zprávy o přezkoumání fluchinkonazolu, a zejména dodatky I a II uvedené zprávy, dokončené Stálým výborem pro potravinový řetězec a zdraví zvířat dne 17. června 2011.
  Při tomto celkovém hodnocení musí členské státy:






  a) | věnovat zvláštní pozornost riziku pro obsluhu a pracovníky a zajistit, aby v podmínkách použití bylo ve vhodných případech zahrnuto užití odpovídajících osobních ochranných prostředků; |

Číslo

Obecný název, identifikační čísla

Název podle IUPAC

Čistota (1)

Datum schválení

Konec platnosti schválení

Zvláštní ustanovení

„14

Fluchinkonazol

CAS 136426-54-5

CIPAC 474

3-(2,4-dichlorfenyl)-6-fluor-2-(1H-1,2,4-triazol-1-yl)chinazolin-4(3H)-on

≥ 955 g/kg

1. ledna 2012

31. prosince 2021

ČÁST A

Povolena mohou být pouze použití jako fungicid.

ČÁST B

Při uplatňování jednotných zásad uvedených v čl. 29 odst. 6 nařízení (ES) č. 1107/2009 musí být zohledněny závěry zprávy o přezkoumání fluchinkonazolu, a zejména dodatky I a II uvedené zprávy, dokončené Stálým výborem pro potravinový řetězec a zdraví zvířat dne 17. června 2011.

Při tomto celkovém hodnocení musí členské státy:

a)

věnovat zvláštní pozornost riziku pro obsluhu a pracovníky a zajistit, aby v podmínkách použití bylo ve vhodných případech zahrnuto užití odpovídajících osobních ochranných prostředků;

| b) | věnovat zvláštní pozornost dietární expozici spotřebitelů reziduím derivátů metabolitů triazolu; |
| --- | --- |

b)

věnovat zvláštní pozornost dietární expozici spotřebitelů reziduím derivátů metabolitů triazolu;

| c) | věnovat zvláštní pozornost riziku pro ptáky a savce. |
| --- | --- |

c)

věnovat zvláštní pozornost riziku pro ptáky a savce.

Podmínky použití musí v případě potřeby zahrnovat opatření ke zmírnění rizika.

Žadatel předloží potvrzující informace, pokud jde o:

| (1) | rezidua derivátů metabolitů triazolu v primárních plodinách, následných plodinách, které jsou součástí osevního postupu, a produktech živočišného původu; |
| --- | --- |

(1)

rezidua derivátů metabolitů triazolu v primárních plodinách, následných plodinách, které jsou součástí osevního postupu, a produktech živočišného původu;

| (2) | příspěvek potenciálních reziduí metabolitu dionu v následných plodinách, které jsou součástí osevního postupu, k celkové expozici spotřebitele; |
| --- | --- |

(2)

příspěvek potenciálních reziduí metabolitu dionu v následných plodinách, které jsou součástí osevního postupu, k celkové expozici spotřebitele;

| (3) | akutní riziko pro savce živící se hmyzem; |
| --- | --- |

(3)

akutní riziko pro savce živící se hmyzem;

| (4) | dlouhodobé riziko pro hmyzožravé a býložravé ptáky a savce; |
| --- | --- |

(4)

dlouhodobé riziko pro hmyzožravé a býložravé ptáky a savce;

| (5) | riziko pro savce živící se žížalami; |
| --- | --- |

(5)

riziko pro savce živící se žížalami;

| (6) | potenciální narušení žláz s vnitřní sekrecí u vodních organismů (studie celého životního cyklu ryb). |
| --- | --- |

(6)

potenciální narušení žláz s vnitřní sekrecí u vodních organismů (studie celého životního cyklu ryb).

Oznamovatel předloží tyto informace Komisi, členským státům a úřadu do 31. prosince 2013.“

---

(1)  Další podrobnosti o identitě a specifikaci účinné látky jsou uvedeny ve zprávě o přezkoumání.

1

---

| 11.8.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 206/44 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 206/44

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 807/2011

ze dne 10. srpna 2011,

kterým se v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh schvaluje účinná látka triazoxid a mění příloha prováděcího nařízení Komise (EU) č. 540/2011

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 ze dne 21. října 2009 o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh a o zrušení směrnic Rady 79/117/EHS a 91/414/EHS (1), a zejména na čl. 13 odst. 2 a čl. 78 odst. 3 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | V souladu s čl. 80 odst. 1 písm. c) nařízení (ES) č. 1107/2009 se směrnice Rady 91/414/EHS (2) použije na postupy a podmínky schvalování účinných látek, u nichž bylo v souladu s článkem 16 nařízení Komise (ES) č. 33/2008 (3) zjištěno, že žádost je úplná. Triazoxid je účinná látka, u níž bylo v souladu s uvedeným nařízením zjištěno, že žádost je úplná. |
| --- | --- |

(1)

V souladu s čl. 80 odst. 1 písm. c) nařízení (ES) č. 1107/2009 se směrnice Rady 91/414/EHS (2) použije na postupy a podmínky schvalování účinných látek, u nichž bylo v souladu s článkem 16 nařízení Komise (ES) č. 33/2008 (3) zjištěno, že žádost je úplná. Triazoxid je účinná látka, u níž bylo v souladu s uvedeným nařízením zjištěno, že žádost je úplná.

| (2) | Nařízení Komise (ES) č. 451/2000 (4) a (ES) č. 1490/2002 (5) stanoví prováděcí pravidla pro třetí etapu pracovního programu podle čl. 8 odst. 2 směrnice Rady 91/414/EHS a zřizují seznam účinných látek, které mají být zhodnoceny z hlediska možného zařazení do přílohy I směrnice 91/414/EHS. Zmíněný seznam zahrnuje triazoxid. Rozhodnutím Komise 2009/860/ES (6) bylo rozhodnuto o nezařazení triazoxidu do přílohy I směrnice 91/414/EHS. |
| --- | --- |

(2)

Nařízení Komise (ES) č. 451/2000 (4) a (ES) č. 1490/2002 (5) stanoví prováděcí pravidla pro třetí etapu pracovního programu podle čl. 8 odst. 2 směrnice Rady 91/414/EHS a zřizují seznam účinných látek, které mají být zhodnoceny z hlediska možného zařazení do přílohy I směrnice 91/414/EHS. Zmíněný seznam zahrnuje triazoxid. Rozhodnutím Komise 2009/860/ES (6) bylo rozhodnuto o nezařazení triazoxidu do přílohy I směrnice 91/414/EHS.

| (3) | V souladu s čl. 6 odst. 2 směrnice 91/414/EHS předložil původní oznamovatel (dále jen „žadatel“) novou žádost o uplatnění zkráceného postupu, jak je stanoveno články 14 až 19 nařízení (ES) č. 33/2008, kterým se stanoví prováděcí pravidla ke směrnici 91/414/EHS, pokud jde o běžný a zkrácený postup pro posuzování účinných látek, které byly součástí pracovního programu podle čl. 8 odst. 2 uvedené směrnice, nebyly však zařazeny do její přílohy I. |
| --- | --- |

(3)

V souladu s čl. 6 odst. 2 směrnice 91/414/EHS předložil původní oznamovatel (dále jen „žadatel“) novou žádost o uplatnění zkráceného postupu, jak je stanoveno články 14 až 19 nařízení (ES) č. 33/2008, kterým se stanoví prováděcí pravidla ke směrnici 91/414/EHS, pokud jde o běžný a zkrácený postup pro posuzování účinných látek, které byly součástí pracovního programu podle čl. 8 odst. 2 uvedené směrnice, nebyly však zařazeny do její přílohy I.

| (4) | Žádost byla předložena Spojenému království, které bylo nařízením (ES) č. 1490/2002 jmenováno členským státem zpravodajem. Lhůta pro zkrácený postup byla dodržena. Specifikace účinné látky a doporučená použití jsou stejná jako v případě rozhodnutí 2009/860/ES. Uvedená žádost je také v souladu se zbývajícími hmotněprávními a procesními požadavky článku 15 nařízení (ES) č. 33/2008. |
| --- | --- |

(4)

Žádost byla předložena Spojenému království, které bylo nařízením (ES) č. 1490/2002 jmenováno členským státem zpravodajem. Lhůta pro zkrácený postup byla dodržena. Specifikace účinné látky a doporučená použití jsou stejná jako v případě rozhodnutí 2009/860/ES. Uvedená žádost je také v souladu se zbývajícími hmotněprávními a procesními požadavky článku 15 nařízení (ES) č. 33/2008.

| (5) | Spojené království zhodnotilo nové informace a údaje předložené žadatelem a připravilo dodatečnou zprávu. Dne 10. června 2010 uvedenou zprávu předalo Evropskému úřadu pro bezpečnost potravin (dále jen „úřad“) a Komisi. |
| --- | --- |

(5)

Spojené království zhodnotilo nové informace a údaje předložené žadatelem a připravilo dodatečnou zprávu. Dne 10. června 2010 uvedenou zprávu předalo Evropskému úřadu pro bezpečnost potravin (dále jen „úřad“) a Komisi.

| (6) | Úřad zaslal dodatečnou zprávu ostatním členským státům a žadateli k vyjádření připomínek a obdržené připomínky postoupil Komisi. V souladu s čl. 20 odst. 1 nařízení (ES) č. 33/2008 a na žádost Komise úřad a členské státy dodatečnou zprávu přezkoumaly. Svůj závěr týkající se triazoxidu (7) pak úřad dne 15. února 2011 předložil Komisi. Návrh zprávy o hodnocení byl spolu s dodatečnou zprávou a závěrem úřadu přezkoumán členskými státy a Komisí v rámci Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat a dokončen dne 17. června 2011 v podobě zprávy Komise o přezkoumání triazoxidu. |
| --- | --- |

(6)

Úřad zaslal dodatečnou zprávu ostatním členským státům a žadateli k vyjádření připomínek a obdržené připomínky postoupil Komisi. V souladu s čl. 20 odst. 1 nařízení (ES) č. 33/2008 a na žádost Komise úřad a členské státy dodatečnou zprávu přezkoumaly. Svůj závěr týkající se triazoxidu (7) pak úřad dne 15. února 2011 předložil Komisi. Návrh zprávy o hodnocení byl spolu s dodatečnou zprávou a závěrem úřadu přezkoumán členskými státy a Komisí v rámci Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat a dokončen dne 17. června 2011 v podobě zprávy Komise o přezkoumání triazoxidu.

| (7) | Dodatečná zpráva členského státu zpravodaje a nový závěr úřadu se soustředí na obavy, které vedly k nezařazení. Jednalo se především o obavy, že není možné provést spolehlivé posouzení rizika pro spotřebitele, neboť nejsou k dispozici údaje, které by umožňovaly stanovit povahu reziduí v rostlinných komoditách a možný přenos reziduí do produktů živočišného původu. |
| --- | --- |

(7)

Dodatečná zpráva členského státu zpravodaje a nový závěr úřadu se soustředí na obavy, které vedly k nezařazení. Jednalo se především o obavy, že není možné provést spolehlivé posouzení rizika pro spotřebitele, neboť nejsou k dispozici údaje, které by umožňovaly stanovit povahu reziduí v rostlinných komoditách a možný přenos reziduí do produktů živočišného původu.

| (8) | Nové informace předložené žadatelem ukazují, že expozici spotřebitelů lze považovat za přijatelnou. |
| --- | --- |

(8)

Nové informace předložené žadatelem ukazují, že expozici spotřebitelů lze považovat za přijatelnou.

| (9) | Proto dodatečné informace poskytnuté žadatelem umožňují odstranit konkrétní obavy, které vedly k nezařazení. Žádné další otevřené vědecké otázky nebyly vzneseny. |
| --- | --- |

(9)

Proto dodatečné informace poskytnuté žadatelem umožňují odstranit konkrétní obavy, které vedly k nezařazení. Žádné další otevřené vědecké otázky nebyly vzneseny.

| (10) | Z různých provedených zkoumání vyplynulo, že u přípravků na ochranu rostlin obsahujících triazoxid lze očekávat, že budou obecně splňovat požadavky stanovené v čl. 5 odst. 1 písm. a) a b) směrnice 91/414/EHS, zejména pokud jde o použití, která byla zkoumána a podrobně popsána ve zprávě Komise o přezkoumání. Je proto vhodné schválit triazoxid v souladu s nařízením (ES) č. 1107/2009. |
| --- | --- |

(10)

Z různých provedených zkoumání vyplynulo, že u přípravků na ochranu rostlin obsahujících triazoxid lze očekávat, že budou obecně splňovat požadavky stanovené v čl. 5 odst. 1 písm. a) a b) směrnice 91/414/EHS, zejména pokud jde o použití, která byla zkoumána a podrobně popsána ve zprávě Komise o přezkoumání. Je proto vhodné schválit triazoxid v souladu s nařízením (ES) č. 1107/2009.

| (11) | V souladu s čl. 13 odst. 2 nařízení (ES) č. 1107/2009 ve spojení s článkem 6 uvedeného nařízení a s ohledem na současné vědeckotechnické poznatky je však nezbytné stanovit určité podmínky a omezení. |
| --- | --- |

(11)

V souladu s čl. 13 odst. 2 nařízení (ES) č. 1107/2009 ve spojení s článkem 6 uvedeného nařízení a s ohledem na současné vědeckotechnické poznatky je však nezbytné stanovit určité podmínky a omezení.

| (12) | Aniž je dotčen závěr, že by triazoxid měl být schválen, je obzvláště vhodné požadovat další potvrzující informace. |
| --- | --- |

(12)

Aniž je dotčen závěr, že by triazoxid měl být schválen, je obzvláště vhodné požadovat další potvrzující informace.

| (13) | V souladu s čl. 13 odst. 4 nařízení (ES) č. 1107/2009 by příloha prováděcího nařízení (EU) č. 540/2011 ze dne 25. května 2011, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009, pokud jde o seznam schválených účinných látek (8), měla být odpovídajícím způsobem změněna. |
| --- | --- |

(13)

V souladu s čl. 13 odst. 4 nařízení (ES) č. 1107/2009 by příloha prováděcího nařízení (EU) č. 540/2011 ze dne 25. května 2011, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009, pokud jde o seznam schválených účinných látek (8), měla být odpovídajícím způsobem změněna.

| (14) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat, |
| --- | --- |

(14)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Schválení účinné látky

Účinná látka triazoxid, specifikovaná v příloze I, se schvaluje za podmínek stanovených v uvedené příloze.

Článek 2

Změny prováděcího nařízení (EU) č. 540/2011

Příloha prováděcího nařízení (EU) č. 540/2011 se mění v souladu s přílohou II tohoto nařízení.

Článek 3

Vstup v platnost a použitelnost

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Použije se od 1. října 2011.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 10. srpna 2011.

Za Komisi

José Manuel BARROSO

předseda

---

(1)  Úř. věst. L 309, 24.11.2009, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 230, 19.8.1991, s. 1.

2

(3)  Úř. věst. L 15, 18.1.2008, s. 5.

3

(4)  Úř. věst. L 55, 29.2.2000, s. 25.

4

(5)  Úř. věst. L 224, 21.8.2002, s. 23.

5

(6)  Úř. věst. L 314, 1.12.2009, s. 81.

6

(7)  Evropský úřad pro bezpečnost potravin; Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance triazoxide. EFSA Journal 2011; 9(3): [86 s.] doi:10.2903/j.efsa.2011.2018. K dispozici na internetové adrese: www.efsa.europa.eu/efsajournal.htm.

7

(8)  Úř. věst. L 153, 11.6.2011, s. 1.

8

---

PŘÍLOHA I

| Obecný název, identifikační čísla | Název podle IUPAC | Čistota (1) | Datum schválení | Konec platnosti schválení | Zvláštní ustanovení |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Triazoxid
  č. CAS 72459-58-6
  č. CIPAC 729 | 7-chlor-3-(imidazol-1-yl)-1,2,4-benzotriazin- 1-oxid | ≥ 970 g/kg
  Nečistoty:
  toluen: méně než 3 g/kg | 1. října 2011 | 30. září 2021 | ČÁST A
  Povolena mohou být pouze použití jako fungicid pro ošetření osiva.
  ČÁST B
  Při uplatňování jednotných zásad uvedených v čl. 29 odst. 6 nařízení (ES) č. 1107/2009 musí být zohledněny závěry zprávy o přezkoumání triazoxidu, a zejména dodatky I a II uvedené zprávy, dokončené Stálým výborem pro potravinový řetězec a zdraví zvířat dne 17. června 2011.
  V tomto celkovém hodnocení musí členské státy:






  a) | věnovat zvláštní pozornost ochraně obsluhy a pracovníků a zajistit, aby v podmínkách použití bylo zahrnuto užití odpovídajících osobních ochranných prostředků; |

Obecný název, identifikační čísla

Název podle IUPAC

Čistota (1)

Datum schválení

Konec platnosti schválení

Zvláštní ustanovení

Triazoxid

č. CAS 72459-58-6

č. CIPAC 729

7-chlor-3-(imidazol-1-yl)-1,2,4-benzotriazin- 1-oxid

≥ 970 g/kg

Nečistoty:

toluen: méně než 3 g/kg

1. října 2011

30. září 2021

ČÁST A

Povolena mohou být pouze použití jako fungicid pro ošetření osiva.

ČÁST B

Při uplatňování jednotných zásad uvedených v čl. 29 odst. 6 nařízení (ES) č. 1107/2009 musí být zohledněny závěry zprávy o přezkoumání triazoxidu, a zejména dodatky I a II uvedené zprávy, dokončené Stálým výborem pro potravinový řetězec a zdraví zvířat dne 17. června 2011.

V tomto celkovém hodnocení musí členské státy:

a)

věnovat zvláštní pozornost ochraně obsluhy a pracovníků a zajistit, aby v podmínkách použití bylo zahrnuto užití odpovídajících osobních ochranných prostředků;

| b) | věnovat zvláštní pozornost riziku pro ptáky živící se zrním a zajistit, aby podmínky povolení zahrnovaly opatření ke zmírnění rizika. |
| --- | --- |

b)

věnovat zvláštní pozornost riziku pro ptáky živící se zrním a zajistit, aby podmínky povolení zahrnovaly opatření ke zmírnění rizika.

Pokud jde o dlouhodobé riziko pro savce živící se zrním, předloží žadatel Komisi, členským státům a úřadu potvrzující informace do 30. září 2013.

---

(1)  Další podrobnosti o identitě a specifikaci účinné látky jsou uvedeny ve zprávě o přezkoumání.

---

PŘÍLOHA II

V části B přílohy prováděcího nařízení (EU) č. 540/2011 se doplňuje nová položka, která zní:

| Číslo | Obecný název, identifikační čísla | Název podle IUPAC | Čistota (1) | Datum schválení | Konec platnosti schválení | Zvláštní ustanovení |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „17 | Triazoxid
  CAS 72459-58-6
  CIPAC 729 | 7-chlor-3-(imidazol-1-yl)-1,2,4-benzotriazin- 1-oxid | ≥ 970 g/kg
  Nečistoty:
  toluen: méně než 3 g/kg | 1. října 2011 | 30. září 2021 | ČÁST A
  Povolena mohou být pouze použití jako fungicid pro ošetření osiva.
  ČÁST B
  Při uplatňování jednotných zásad uvedených v čl. 29 odst. 6 nařízení (ES) č. 1107/2009 musí být zohledněny závěry zprávy o přezkoumání triazoxidu, a zejména dodatky I a II uvedené zprávy, dokončené Stálým výborem pro potravinový řetězec a zdraví zvířat dne 17. června 2011.
  V tomto celkovém hodnocení musí členské státy:






  a) | věnovat zvláštní pozornost ochraně obsluhy a pracovníků a zajistit, aby v podmínkách použití bylo zahrnuto užití odpovídajících osobních ochranných prostředků; |

Číslo

Obecný název, identifikační čísla

Název podle IUPAC

Čistota (1)

Datum schválení

Konec platnosti schválení

Zvláštní ustanovení

„17

Triazoxid

CAS 72459-58-6

CIPAC 729

7-chlor-3-(imidazol-1-yl)-1,2,4-benzotriazin- 1-oxid

≥ 970 g/kg

Nečistoty:

toluen: méně než 3 g/kg

1. října 2011

30. září 2021

ČÁST A

Povolena mohou být pouze použití jako fungicid pro ošetření osiva.

ČÁST B

Při uplatňování jednotných zásad uvedených v čl. 29 odst. 6 nařízení (ES) č. 1107/2009 musí být zohledněny závěry zprávy o přezkoumání triazoxidu, a zejména dodatky I a II uvedené zprávy, dokončené Stálým výborem pro potravinový řetězec a zdraví zvířat dne 17. června 2011.

V tomto celkovém hodnocení musí členské státy:

a)

věnovat zvláštní pozornost ochraně obsluhy a pracovníků a zajistit, aby v podmínkách použití bylo zahrnuto užití odpovídajících osobních ochranných prostředků;

| b) | věnovat zvláštní pozornost riziku pro ptáky živící se zrním a zajistit, aby podmínky povolení zahrnovaly opatření ke zmírnění rizika. |
| --- | --- |

b)

věnovat zvláštní pozornost riziku pro ptáky živící se zrním a zajistit, aby podmínky povolení zahrnovaly opatření ke zmírnění rizika.

Pokud jde o dlouhodobé riziko pro savce živící se zrním, předloží žadatel Komisi, členským státům a úřadu potvrzující informace do 30. září 2013.“

---

(1)  Další podrobnosti o identitě a specifikaci účinné látky jsou uvedeny ve zprávě o přezkoumání.

1

---

| 11.8.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 206/48 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 206/48

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 808/2011

ze dne 10. srpna 2011

o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (1),

s ohledem na prováděcí nařízení Komise (EU) č. 543/2011 ze dne 7. června 2011, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 pro odvětví ovoce a zeleniny a odvětví výrobků z ovoce a zeleniny (2), a zejména na čl. 136 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k tomu, že:

prováděcí nařízení (EU) č. 543/2011 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XVI uvedeného nařízení,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Paušální dovozní hodnoty uvedené v článku 136 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011 jsou stanoveny v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 11. srpna 2011.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 10. srpna 2011.

Za Komisi, jménem předsedy,

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

PŘÍLOHA

Paušální dovozní hodnoty pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Kód KN | Kódy třetích zemí (1) | Paušální dovozní hodnota |
| 0707 00 05 | TR | 105,8 |
| ZZ | 105,8 |
| 0709 90 70 | TR | 128,9 |
| ZZ | 128,9 |
| 0805 50 10 | AR | 73,7 |
| TR | 63,0 |
| UY | 98,8 |
| ZA | 72,4 |
| ZZ | 77,0 |
| 0806 10 10 | EG | 150,8 |
| MA | 187,2 |
| TR | 166,4 |
| ZZ | 168,1 |
| 0808 10 80 | AR | 114,4 |
| BR | 63,1 |
| CL | 86,0 |
| CN | 56,0 |
| NZ | 102,2 |
| US | 121,3 |
| ZA | 88,7 |
| ZZ | 90,2 |
| 0808 20 50 | AR | 95,9 |
| CL | 75,1 |
| CN | 49,3 |
| NZ | 108,0 |
| ZA | 96,2 |
| ZZ | 84,9 |
| 0809 30 | TR | 126,5 |
| ZZ | 126,5 |
| 0809 40 05 | BA | 50,1 |
| XS | 57,7 |
| ZZ | 53,9 |

(EUR/100 kg)

Kód KN

Kódy třetích zemí (1)

Paušální dovozní hodnota

0707 00 05

TR

105,8

ZZ

105,8

0709 90 70

TR

128,9

ZZ

128,9

0805 50 10

AR

73,7

TR

63,0

UY

98,8

ZA

72,4

ZZ

77,0

0806 10 10

EG

150,8

MA

187,2

TR

166,4

ZZ

168,1

0808 10 80

AR

114,4

BR

63,1

CL

86,0

CN

56,0

NZ

102,2

US

121,3

ZA

88,7

ZZ

90,2

0808 20 50

AR

95,9

CL

75,1

CN

49,3

NZ

108,0

ZA

96,2

ZZ

84,9

0809 30

TR

126,5

ZZ

126,5

0809 40 05

BA

50,1

XS

57,7

ZZ

53,9

---

(1)  Klasifikace zemí stanovená nařízením Komise (ES) č. 1833/2006 (Úř. věst. L 354, 14.12.2006, s. 19). Kód „ZZ“ znamená „jiného původu“.

---

ROZHODNUTÍ

| 11.8.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 206/50 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 206/50

---

ROZHODNUTÍ RADY 2011/499/SZBP

ze dne 1. srpna 2011,

kterým se mění a prodlužuje platnost rozhodnutí 2010/450/SZBP o jmenování zvláštní zástupkyně Evropské unie pro Súdán

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na článek 28, čl. 31 odst. 2 a článek 33 této smlouvy,

s ohledem na návrh vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 11. srpna 2010 přijala Rada rozhodnutí 2010/450/SZBP (1) o jmenování paní Rosalind MARSDENOVÉ zvláštní zástupkyní Evropské unie pro Súdán na období od 1. září 2010 do 31. srpna 2011. |
| --- | --- |

(1)

Dne 11. srpna 2010 přijala Rada rozhodnutí 2010/450/SZBP (1) o jmenování paní Rosalind MARSDENOVÉ zvláštní zástupkyní Evropské unie pro Súdán na období od 1. září 2010 do 31. srpna 2011.

| (2) | Dne 9. července 2011 vyhlásila nezávislost Jihosúdánská republika, a mandát zvláštní zástupkyně EU se tak vztahuje na dvě nezávislé země. |
| --- | --- |

(2)

Dne 9. července 2011 vyhlásila nezávislost Jihosúdánská republika, a mandát zvláštní zástupkyně EU se tak vztahuje na dvě nezávislé země.

| (3) | Paní Rosalind MARSENOVÁ by měla být jmenována zvláštní zástupkyní Evropské unie pro Súdánskou republiku a Jihosúdánskou republiku na období od 9. července 2011 do 30. června 2012. Rozhodnutí 2010/450/SZBP by proto mělo být změněno a jeho platnost prodloužena. |
| --- | --- |

(3)

Paní Rosalind MARSENOVÁ by měla být jmenována zvláštní zástupkyní Evropské unie pro Súdánskou republiku a Jihosúdánskou republiku na období od 9. července 2011 do 30. června 2012. Rozhodnutí 2010/450/SZBP by proto mělo být změněno a jeho platnost prodloužena.

| (4) | Zvláštní zástupkyně EU bude vykonávat svůj mandát za situace, která se může zhoršit a která by mohla bránit v dosažení cílů vnější činnosti Unie stanovených v článku 21 Smlouvy, |
| --- | --- |

(4)

Zvláštní zástupkyně EU bude vykonávat svůj mandát za situace, která se může zhoršit a která by mohla bránit v dosažení cílů vnější činnosti Unie stanovených v článku 21 Smlouvy,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Rozhodnutí 2010/450/SZBP se mění takto:

| 1) | Název rozhodnutí se nahrazuje tímto: |
| --- | --- |

1)

Název rozhodnutí se nahrazuje tímto:

| 2) | Články 1,2 a 3 se nahrazují tímto:
  „Článek 1
  Zvláštní zástupkyně Evropské unie
  Paní Rosalind MARSDENOVÁ je jmenována zvláštní zástupkyní EU pro Súdanskou republiku (dále jen „Súdán“) a Jihosúdánskou republiku (dále jen „Jižní Súdán“) na období od 9. července 2011 do 30. června 2012. Na návrh vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku (dále jen „vysoká představitelka“) může být mandát zvláštní zástupkyně EU ukončen dříve, pokud tak rozhodne Rada.
  Článek 2
  Cíle politiky
  Mandát zvláštní zástupkyně EU vychází z cílů politiky Evropské unie (dále jen „EU“ nebo „Unie“) ve vztahu k Súdánu a Jižnímu Súdánu a je založen na spolupráci se súdánskými subjekty, Africkou unií (AU), Organizací spojených národů (OSN) a dalšími vnitrostátními, regionálními a mezinárodními zúčastněnými stranami s cílem dosáhnout pokojného soužití Súdánu a Jižního Súdánu po uplynutí doby platnosti souhrnné mírové dohody a vyhlášení nezávislosti Jižního Súdánu dne 9. července 2011. Cíli politiky Unie je mimo jiné aktivně přispívat k vyřešení veškerých zbývajících otázek souvisejících se souhrnnou mírovou dohodou i otázek, které budou následovat, a pomáhat zúčastněným stranám při provádění dohod, podporovat snahy o stabilizaci nestabilní hraniční oblasti mezi severem a jihem, napomáhat budování institucí a podporovat stabilitu, bezpečnost a rozvoj v Jižním Súdánu, přispět k politickému řešení konfliktu v Dárfúru, podporovat demokratickou správu věcí veřejných, odpovědnost a dodržování lidských práv, včetně spolupráce s Mezinárodním trestním soudem, nadále se angažovat ve východním Súdánu a zlepšit přístup humanitární pomoci v celém Súdánu i Jižním Súdánu.
  Kromě toho vychází mandát zvláštní zástupkyně EU z cíle politiky Unie přispět ke zmírnění a odstranění hrozeb, které pro stabilitu Jižního Súdánu a širšího regionu představuje Armáda božího odporu (LRA).
  Článek 3
  Mandát
  1.   K dosažení cílů politiky se zvláštní zástupkyni Unie uděluje mandát:






  a) | udržovat kontakty s vládami Súdánu a Jižního Súdánu, súdánskými a jihosúdánskými politickými stranami, ozbrojenými hnutími v Dárfúru, jakož i s občanskou společností a nevládními organizacemi za účelem plnění cílů politiky Unie; |
| --- | --- | --- |

2)

Články 1,2 a 3 se nahrazují tímto:

„Článek 1

Zvláštní zástupkyně Evropské unie

Paní Rosalind MARSDENOVÁ je jmenována zvláštní zástupkyní EU pro Súdanskou republiku (dále jen „Súdán“) a Jihosúdánskou republiku (dále jen „Jižní Súdán“) na období od 9. července 2011 do 30. června 2012. Na návrh vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku (dále jen „vysoká představitelka“) může být mandát zvláštní zástupkyně EU ukončen dříve, pokud tak rozhodne Rada.

Článek 2

Cíle politiky

Mandát zvláštní zástupkyně EU vychází z cílů politiky Evropské unie (dále jen „EU“ nebo „Unie“) ve vztahu k Súdánu a Jižnímu Súdánu a je založen na spolupráci se súdánskými subjekty, Africkou unií (AU), Organizací spojených národů (OSN) a dalšími vnitrostátními, regionálními a mezinárodními zúčastněnými stranami s cílem dosáhnout pokojného soužití Súdánu a Jižního Súdánu po uplynutí doby platnosti souhrnné mírové dohody a vyhlášení nezávislosti Jižního Súdánu dne 9. července 2011. Cíli politiky Unie je mimo jiné aktivně přispívat k vyřešení veškerých zbývajících otázek souvisejících se souhrnnou mírovou dohodou i otázek, které budou následovat, a pomáhat zúčastněným stranám při provádění dohod, podporovat snahy o stabilizaci nestabilní hraniční oblasti mezi severem a jihem, napomáhat budování institucí a podporovat stabilitu, bezpečnost a rozvoj v Jižním Súdánu, přispět k politickému řešení konfliktu v Dárfúru, podporovat demokratickou správu věcí veřejných, odpovědnost a dodržování lidských práv, včetně spolupráce s Mezinárodním trestním soudem, nadále se angažovat ve východním Súdánu a zlepšit přístup humanitární pomoci v celém Súdánu i Jižním Súdánu.

Kromě toho vychází mandát zvláštní zástupkyně EU z cíle politiky Unie přispět ke zmírnění a odstranění hrozeb, které pro stabilitu Jižního Súdánu a širšího regionu představuje Armáda božího odporu (LRA).

Článek 3

Mandát

1.   K dosažení cílů politiky se zvláštní zástupkyni Unie uděluje mandát:

a)

udržovat kontakty s vládami Súdánu a Jižního Súdánu, súdánskými a jihosúdánskými politickými stranami, ozbrojenými hnutími v Dárfúru, jakož i s občanskou společností a nevládními organizacemi za účelem plnění cílů politiky Unie;

| b) | úzce spolupracovat s OSN, Africkou unií (AU), a zejména s Výkonným panelem AU na vysoké úrovni pro Súdán, Ligou arabských států, Mezivládním úřadem pro rozvoj a dalšími předními regionálními a mezinárodními zúčastněnými stranami, včetně zvláštního vyslance USA; |
| --- | --- |

b)

úzce spolupracovat s OSN, Africkou unií (AU), a zejména s Výkonným panelem AU na vysoké úrovni pro Súdán, Ligou arabských států, Mezivládním úřadem pro rozvoj a dalšími předními regionálními a mezinárodními zúčastněnými stranami, včetně zvláštního vyslance USA;

| c) | účastnit se příslušných mezinárodních a veřejných fór na podporu cílů politiky Unie a soudržnosti mezinárodního úsilí ve vztahu k Súdánu; |
| --- | --- |

c)

účastnit se příslušných mezinárodních a veřejných fór na podporu cílů politiky Unie a soudržnosti mezinárodního úsilí ve vztahu k Súdánu;

| d) | přispívat k mezinárodnímu úsilí o usnadnění souhrnné, všeobecné a trvalé mírové dohody pro Dárfúr za úzké spolupráce s OSN, AU a vládami Kataru a dalších aktérů mezinárodního společenství; |
| --- | --- |

d)

přispívat k mezinárodnímu úsilí o usnadnění souhrnné, všeobecné a trvalé mírové dohody pro Dárfúr za úzké spolupráce s OSN, AU a vládami Kataru a dalších aktérů mezinárodního společenství;

| e) | prosazovat dodržování lidských práv udržováním pravidelných kontaktů s příslušnými orgány v Súdánu a Jižním Súdánu, Úřadem žalobce Mezinárodního trestního soudu, Úřadem vysokého komisaře pro lidská práva a pozorovateli v oblasti lidských práv působícími v oblasti; |
| --- | --- |

e)

prosazovat dodržování lidských práv udržováním pravidelných kontaktů s příslušnými orgány v Súdánu a Jižním Súdánu, Úřadem žalobce Mezinárodního trestního soudu, Úřadem vysokého komisaře pro lidská práva a pozorovateli v oblasti lidských práv působícími v oblasti;

| f) | přispívat k provádění politiky Unie v oblasti lidských práv, včetně obecných zásad Unie pro lidská práva, zejména obecných zásad EU týkajících se dětí v ozbrojených konfliktech a obecných zásad EU týkajících se násilí páchaného na ženách a dívkách a boje proti všem formám jejich diskriminace, a politiky Unie týkající se rezoluce Rady bezpečnosti OSN č. 1325 (2000) o ženách, míru a bezpečnosti, včetně sledování vývoje situace v této oblasti, podávání zpráv a vypracovávání doporučení; |
| --- | --- |

f)

přispívat k provádění politiky Unie v oblasti lidských práv, včetně obecných zásad Unie pro lidská práva, zejména obecných zásad EU týkajících se dětí v ozbrojených konfliktech a obecných zásad EU týkajících se násilí páchaného na ženách a dívkách a boje proti všem formám jejich diskriminace, a politiky Unie týkající se rezoluce Rady bezpečnosti OSN č. 1325 (2000) o ženách, míru a bezpečnosti, včetně sledování vývoje situace v této oblasti, podávání zpráv a vypracovávání doporučení;

| g) | aktivně přispívat k uplatňování komplexního přístupu Unie k Súdánu a Jižnímu Súdánu dohodnutého na zasedání Rady pro zahraniční věci dne 20. června 2011; |
| --- | --- |

g)

aktivně přispívat k uplatňování komplexního přístupu Unie k Súdánu a Jižnímu Súdánu dohodnutého na zasedání Rady pro zahraniční věci dne 20. června 2011;

| h) | udržovat přehled o spolupráci Unie se všemi důležitými zúčastněnými stranami a tuto spolupráci koordinovat, aby bylo podpořeno úsilí o zmírnění a odstranění hrozeb, které pro civilní obyvatelstvo a stabilitu Jižního Súdánu a širšího regionu představuje Armáda božího odporu. |
| --- | --- |

h)

udržovat přehled o spolupráci Unie se všemi důležitými zúčastněnými stranami a tuto spolupráci koordinovat, aby bylo podpořeno úsilí o zmírnění a odstranění hrozeb, které pro civilní obyvatelstvo a stabilitu Jižního Súdánu a širšího regionu představuje Armáda božího odporu.

2.   Za účelem plnění mandátu zvláštní zástupkyně Unie mimo jiné:

| a) | poskytuje poradenství při formulaci postojů Unie na mezinárodních fórech a v souvislosti s tím podává zprávy, a to za účelem aktivní podpory a posilování soudržného politického přístupu Unie vůči Súdánu a Jižnímu Súdánu; |
| --- | --- |

a)

poskytuje poradenství při formulaci postojů Unie na mezinárodních fórech a v souvislosti s tím podává zprávy, a to za účelem aktivní podpory a posilování soudržného politického přístupu Unie vůči Súdánu a Jižnímu Súdánu;

| b) | udržuje přehled o všech činnostech Unie a úzce spolupracuje s delegacemi Unie v Chartúmu, Džubě a s delegacemi Unie při AU v Addis Abebě a při OSN v New Yorku; |
| --- | --- |

b)

udržuje přehled o všech činnostech Unie a úzce spolupracuje s delegacemi Unie v Chartúmu, Džubě a s delegacemi Unie při AU v Addis Abebě a při OSN v New Yorku;

| c) | přispívá k politickému procesu a činnostem souvisejícím s řešením veškerých zbývajících otázek souvisejících se souhrnnou mírovou dohodou i otázek, které budou následovat, pomáhá zúčastněným stranám při provádění dohod a podporuje úsilí o budování institucí v Jižním Súdánu; |
| --- | --- |

c)

přispívá k politickému procesu a činnostem souvisejícím s řešením veškerých zbývajících otázek souvisejících se souhrnnou mírovou dohodou i otázek, které budou následovat, pomáhá zúčastněným stranám při provádění dohod a podporuje úsilí o budování institucí v Jižním Súdánu;

| d) | přispívá k provádění politiky Unie v oblasti lidských práv, včetně obecných zásad Unie pro lidská práva, zejména obecných zásad EU týkajících se dětí v ozbrojených konfliktech a obecných zásad EU týkajících se násilí páchaného na ženách a dívkách a boje proti všem formám jejich diskriminace, a politiky Unie týkající se rezoluce Rady bezpečnosti OSN č. 1325 (2000) o ženách, míru a bezpečnosti, včetně sledování vývoje situace v této oblasti, podávání zpráv; a |
| --- | --- |

d)

přispívá k provádění politiky Unie v oblasti lidských práv, včetně obecných zásad Unie pro lidská práva, zejména obecných zásad EU týkajících se dětí v ozbrojených konfliktech a obecných zásad EU týkajících se násilí páchaného na ženách a dívkách a boje proti všem formám jejich diskriminace, a politiky Unie týkající se rezoluce Rady bezpečnosti OSN č. 1325 (2000) o ženách, míru a bezpečnosti, včetně sledování vývoje situace v této oblasti, podávání zpráv; a

| e) | sleduje, jak Súdán i Jižní Súdán plní příslušné rezoluce Rady bezpečnosti OSN, zejména rezoluce Rady bezpečnosti OSN č. 1556 (2004), 1564 (2004), 1590 (2005), 1591 (2005), 1593 (2005), 1612 (2005), 1663 (2006), 1672 (2006), 1679 (2006), 1769 (2007), 1778 (2007), 1881 (2009), 1882 (2009), 1891 (2009) a 1919 (2010), a podává o tom zprávy.“ |
| --- | --- |

e)

sleduje, jak Súdán i Jižní Súdán plní příslušné rezoluce Rady bezpečnosti OSN, zejména rezoluce Rady bezpečnosti OSN č. 1556 (2004), 1564 (2004), 1590 (2005), 1591 (2005), 1593 (2005), 1612 (2005), 1663 (2006), 1672 (2006), 1679 (2006), 1769 (2007), 1778 (2007), 1881 (2009), 1882 (2009), 1891 (2009) a 1919 (2010), a podává o tom zprávy.“

| 3) | V článku 4 se doplňuje nový odstavec, který zní:
  „3.   Zvláštní zástupkyně EU pracuje v úzké koordinaci s Evropskou službou pro vnější činnost (ESVČ).“ |
| --- | --- |

3)

V článku 4 se doplňuje nový odstavec, který zní:

„3.   Zvláštní zástupkyně EU pracuje v úzké koordinaci s Evropskou službou pro vnější činnost (ESVČ).“

| 4) | V článku 5 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
  „1.   Finanční referenční částka činící 1 820 000 EUR se navyšuje o 955 000 EUR, aby pokryla výdaje související s mandátem zvláštní zástupkyně EU v období od 1. září 2010 do 30. června 2012.“ |
| --- | --- |

4)

V článku 5 se odstavec 1 nahrazuje tímto:

„1.   Finanční referenční částka činící 1 820 000 EUR se navyšuje o 955 000 EUR, aby pokryla výdaje související s mandátem zvláštní zástupkyně EU v období od 1. září 2010 do 30. června 2012.“

| 5) | Článek 6 se nahrazuje tímto:
  „Článek 6
  Sestavení a složení týmu
  1.   V mezích svého mandátu a odpovídajících finančních prostředků, které má k dispozici, odpovídá zvláštní zástupkyně EU za sestavení svého týmu. Tým zahrnuje odborníky na konkrétní politické otázky podle požadavků mandátu. Zvláštní zástupkyně EU neprodleně informuje o složení svého týmu Radu a Komisi.
  2.   Členské státy, orgány Unie a ESVČ mohou navrhnout vyslání personálu ke zvláštní zástupkyni EU. Plat personálu vyslaného členským státem nebo orgánem Unie ke zvláštní zástupkyni EU hradí dotyčný členský stát, dotyčný orgán Unie nebo ESVČ. Zvláštní zástupkyni EU mohou být rovněž přiděleni odborníci vyslaní členskými státy do orgánů Unie nebo ESVČ. Mezinárodní smluvní pracovníci musí být státními příslušníky některého členského státu.
  3.   Veškerý vyslaný personál je nadále administrativně podřízen vysílajícímu členskému státu, orgánu Unie nebo ESVČ a vykonává své povinnosti a jedná v zájmu mandátu zvláštní zástupkyně EU.
  4.   Úřady zvláštní zástupkyně EU jsou i nadále v Bruselu, Chartúmu a Džubě a tvoří je politický poradce a nezbytný personál pro administrativní a logistickou podporu.“ |
| --- | --- |

5)

Článek 6 se nahrazuje tímto:

„Článek 6

Sestavení a složení týmu

1.   V mezích svého mandátu a odpovídajících finančních prostředků, které má k dispozici, odpovídá zvláštní zástupkyně EU za sestavení svého týmu. Tým zahrnuje odborníky na konkrétní politické otázky podle požadavků mandátu. Zvláštní zástupkyně EU neprodleně informuje o složení svého týmu Radu a Komisi.

2.   Členské státy, orgány Unie a ESVČ mohou navrhnout vyslání personálu ke zvláštní zástupkyni EU. Plat personálu vyslaného členským státem nebo orgánem Unie ke zvláštní zástupkyni EU hradí dotyčný členský stát, dotyčný orgán Unie nebo ESVČ. Zvláštní zástupkyni EU mohou být rovněž přiděleni odborníci vyslaní členskými státy do orgánů Unie nebo ESVČ. Mezinárodní smluvní pracovníci musí být státními příslušníky některého členského státu.

3.   Veškerý vyslaný personál je nadále administrativně podřízen vysílajícímu členskému státu, orgánu Unie nebo ESVČ a vykonává své povinnosti a jedná v zájmu mandátu zvláštní zástupkyně EU.

4.   Úřady zvláštní zástupkyně EU jsou i nadále v Bruselu, Chartúmu a Džubě a tvoří je politický poradce a nezbytný personál pro administrativní a logistickou podporu.“

| 6) | Článek 8 se nahrazuje tímto:
  „Článek 8
  Bezpečnost utajovaných informací EU
  Zvláštní zástupkyně EU a členové jejího týmu dodržují bezpečnostní zásady a minimální bezpečnostní normy zavedené rozhodnutím Rady 2011/292/EU ze dne 31. března 2011 o bezpečnostních pravidlech na ochranu utajovaných informací EU (2). |
| --- | --- |

6)

Článek 8 se nahrazuje tímto:

„Článek 8

Bezpečnost utajovaných informací EU

Zvláštní zástupkyně EU a členové jejího týmu dodržují bezpečnostní zásady a minimální bezpečnostní normy zavedené rozhodnutím Rady 2011/292/EU ze dne 31. března 2011 o bezpečnostních pravidlech na ochranu utajovaných informací EU (2).

| 7) | Článek 10 se nahrazuje tímto:
  „Článek 10
  Bezpečnost
  V souladu s politikou Unie pro bezpečnost personálu vyslaného mimo Unii při provádění operací podle hlavy V Smlouvy přijme zvláštní zástupkyně Unie v souladu se svým mandátem a s ohledem na bezpečnostní situaci v zeměpisné oblasti své působnosti veškerá rozumně proveditelná opatření pro zajištění bezpečnosti veškerého personálu, který je jí přímo podřízen, zejména tím, že






  a) | vypracuje bezpečnostní plán pro danou misi, obsahující fyzická, organizační a procedurální bezpečnostní opatření pro danou misi, řízení bezpečných přesunů personálu do oblasti mise a uvnitř této oblasti, jakož i řízení bezpečnostních událostí a zahrnující pohotovostní a evakuační plán mise; |
| --- | --- | --- |

7)

Článek 10 se nahrazuje tímto:

„Článek 10

Bezpečnost

V souladu s politikou Unie pro bezpečnost personálu vyslaného mimo Unii při provádění operací podle hlavy V Smlouvy přijme zvláštní zástupkyně Unie v souladu se svým mandátem a s ohledem na bezpečnostní situaci v zeměpisné oblasti své působnosti veškerá rozumně proveditelná opatření pro zajištění bezpečnosti veškerého personálu, který je jí přímo podřízen, zejména tím, že

a)

vypracuje bezpečnostní plán pro danou misi, obsahující fyzická, organizační a procedurální bezpečnostní opatření pro danou misi, řízení bezpečných přesunů personálu do oblasti mise a uvnitř této oblasti, jakož i řízení bezpečnostních událostí a zahrnující pohotovostní a evakuační plán mise;

| b) | zajistí, aby byl veškerý personál vyslaný mimo Unii pojištěn pro případ zvýšeného rizika, jak vyžaduje situace v oblasti mise; |
| --- | --- |

b)

zajistí, aby byl veškerý personál vyslaný mimo Unii pojištěn pro případ zvýšeného rizika, jak vyžaduje situace v oblasti mise;

| c) | zajistí, aby všichni členové jejího týmu, kteří mají být vysláni mimo Unii, včetně najatého místního personálu, prošli před příjezdem nebo bezprostředně po příjezdu do oblasti mise náležitým bezpečnostním školením, a to na základě stupně rizika vyhodnoceného pro danou oblast mise; |
| --- | --- |

c)

zajistí, aby všichni členové jejího týmu, kteří mají být vysláni mimo Unii, včetně najatého místního personálu, prošli před příjezdem nebo bezprostředně po příjezdu do oblasti mise náležitým bezpečnostním školením, a to na základě stupně rizika vyhodnoceného pro danou oblast mise;

| d) | zajistí, aby byla provedena veškerá schválená doporučení vydaná na základě pravidelných posouzení bezpečnosti, a podává Radě, vysoké představitelce a Komisi písemné zprávy o provádění těchto doporučení a o dalších bezpečnostních otázkách v rámci zpráv v polovině období a zpráv o provádění mandátu.“ |
| --- | --- |

d)

zajistí, aby byla provedena veškerá schválená doporučení vydaná na základě pravidelných posouzení bezpečnosti, a podává Radě, vysoké představitelce a Komisi písemné zprávy o provádění těchto doporučení a o dalších bezpečnostních otázkách v rámci zpráv v polovině období a zpráv o provádění mandátu.“

| 8) | V článku 11 se odstavec 2 nahrazuje tímto:
  „2.   Zvláštní zástupkyně Unie pravidelně informuje Politický a bezpečnostní výbor o situaci v Dárfúru i o situaci v Súdánu a Jižním Súdánu.“ |
| --- | --- |

8)

V článku 11 se odstavec 2 nahrazuje tímto:

„2.   Zvláštní zástupkyně Unie pravidelně informuje Politický a bezpečnostní výbor o situaci v Dárfúru i o situaci v Súdánu a Jižním Súdánu.“

| 9) | V článku 12 se odstavec 2 nahrazuje tímto:
  „2.   Na místě jsou udržovány úzké vztahy s vedoucími delegací Unie, mimo jiné v Chartúmu, Džubě, Addis Abebě a New Yorku, a s vedoucími misí členských států. Všichni se vynasnaží být zvláštní zástupkyni EU co nejvíce nápomocni při provádění mandátu. Zvláštní zástupkyně EU rovněž udržuje vztahy s dalšími mezinárodními a regionálními subjekty působícími na místě.“ |
| --- | --- |

9)

V článku 12 se odstavec 2 nahrazuje tímto:

„2.   Na místě jsou udržovány úzké vztahy s vedoucími delegací Unie, mimo jiné v Chartúmu, Džubě, Addis Abebě a New Yorku, a s vedoucími misí členských států. Všichni se vynasnaží být zvláštní zástupkyni EU co nejvíce nápomocni při provádění mandátu. Zvláštní zástupkyně EU rovněž udržuje vztahy s dalšími mezinárodními a regionálními subjekty působícími na místě.“

| 10) | Článek 13 se nahrazuje tímto:
  „Článek 13
  Přezkum
  Provádění tohoto rozhodnutí a jeho soulad s jinými iniciativami Unie v oblasti podléhají pravidelnému přezkumu. Zvláštní zástupkyně Unie předloží Radě, vysoké představitelce a Komisi do konce ledna roku 2012 zprávu o pokroku a na konci svého mandátu souhrnnou zprávu o provádění mandátu.“ |
| --- | --- |

10)

Článek 13 se nahrazuje tímto:

„Článek 13

Přezkum

Provádění tohoto rozhodnutí a jeho soulad s jinými iniciativami Unie v oblasti podléhají pravidelnému přezkumu. Zvláštní zástupkyně Unie předloží Radě, vysoké představitelce a Komisi do konce ledna roku 2012 zprávu o pokroku a na konci svého mandátu souhrnnou zprávu o provádění mandátu.“

Článek 2

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

Použije se ode dne 9. července 2011.

V Bruselu dne 1. srpna 2011.

Za Radu

předseda

M. DOWGIELEWICZ

---

(1)  Úř. věst. L 211, 12.8.2010, s. 42.

1

(2)  Úř. věst. L 141, 27.5.2011, s. 17.“

2

---

| 11.8.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 206/53 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 206/53

---

PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ RADY 2011/500/SZBP

ze dne 10. srpna 2011,

kterým se provádí rozhodnutí 2011/137/SZBP o omezujících opatřeních s ohledem na situaci v Libyi

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na čl. 31 odst. 2 této smlouvy,

s ohledem na rozhodnutí Rady 2011/137/SZBP ze dne 28. února 2011 o omezujících opatřeních s ohledem na situaci v Libyi (1), a zejména na čl. 8 odst. 2 uvedeného rozhodnutí,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 28. února 2011 přijala Rada rozhodnutí 2011/137/SZBP o omezujících opatřeních s ohledem na situaci v Libyi. |
| --- | --- |

(1)

Dne 28. února 2011 přijala Rada rozhodnutí 2011/137/SZBP o omezujících opatřeních s ohledem na situaci v Libyi.

| (2) | Vzhledem k závažnosti situace v Libyi by měly být na seznam osob a subjektů, na něž se vztahují omezující opatření, obsažený v příloze IV rozhodnutí 2011/137/SZBP zařazeny dva další subjekty, |
| --- | --- |

(2)

Vzhledem k závažnosti situace v Libyi by měly být na seznam osob a subjektů, na něž se vztahují omezující opatření, obsažený v příloze IV rozhodnutí 2011/137/SZBP zařazeny dva další subjekty,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Na seznam obsažený v příloze IV rozhodnutí 2011/137/SZBP se zařazují subjekty uvedené v příloze tohoto rozhodnutí.

Článek 2

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

V Bruselu dne 10. srpna 2011.

Za Radu

předseda

M. DOWGIELEWICZ

---

(1)  Úř. věst. L 58, 3.3.2011, s. 53.

1

---

PŘÍLOHA

Subjekty podle článku 1

| | Název | Identifikační údaje | Odůvodnění | Datum zařazení na seznam |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Al-Sharara Oil Services Company
  (také pod názvem: Al Sharara, Al-shahara oil service company, Sharara Oil Service Company, Sharara, Al-Sharara al-Dhahabiya Oil Service Company) | Al-Saqa District, Beside al-Saqa Mosque, Tripoli, Libya |
| Tel: +218 21362 2163 |
| Fax: +218 21362 2161 |

Název

Identifikační údaje

Odůvodnění

Datum zařazení na seznam

1.

Al-Sharara Oil Services Company

(také pod názvem: Al Sharara, Al-shahara oil service company, Sharara Oil Service Company, Sharara, Al-Sharara al-Dhahabiya Oil Service Company)

Al-Saqa District, Beside al-Saqa Mosque, Tripoli, Libya

Tel: +218 21362 2163

Fax: +218 21362 2161

Subjekt jednající jménem nebo na příkaz Kaddáfího režimu.

10.8.2011

2.

Organisation for Development of Administrative Centres (ODAC)

www.odac-libya.com

Subjekt jednající jménem nebo na příkaz Kaddáfího režimu a potenciální zdroj financování tohoto režimu. Společnost ODAC byla zapojena do tisíců vládou financovaných projektů v oblasti infrastruktury.

10.8.2011

---