# Uradni list L 169/2011

| | ISSN 1725-5155
  doi:10.3000/17255155.L_2011.169.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 169 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5429. junij 2011 |

ISSN 1725-5155

doi:10.3000/17255155.L_2011.169.slv

Uradni list

Evropske unije

L 169

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5429. junij 2011

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 627/2011 z dne 27. junija 2011 o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih brezšivnih cevi iz nerjavnega jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske | 1 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 628/2011 z dne 28. junija 2011 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 23 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 629/2011 z dne 28. junija 2011 o spremembi reprezentativnih cen in dodatnih uvoznih dajatev za nekatere proizvode v sektorju sladkorja, določenih z Uredbo (EU) št. 867/2010, za tržno leto 2010/11 | 25 |
| | | SKLEPI |
| | * | Sklep Sveta 2011/380/SZVP z dne 28. junija 2011 o spremembah Sklepa 2010/330/SZVP o integrirani misiji Evropske unije za krepitev pravne države v Iraku, EUJUST LEX-IRAQ | 27 |
| | | 2011/381/EU |
| | * | Sklep Komisije z dne 24. junija 2011 o določitvi okoljskih meril za podeljevanje znaka EU za okolje mazivom
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 4447)

   (
  1
  ) | 28 |
| | | 2011/382/EU |
| | * | Sklep Komisije z dne 24. junija 2011 o določitvi okoljskih meril za podeljevanje znaka EU za okolje detergentom za ročno pomivanje posode
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 4448)

   (
  1
  ) | 40 |
| | | 2011/383/EU |
| | * | Sklep Komisije z dne 28. junija 2011 o določitvi okoljskih meril za podelitev znaka EU za okolje univerzalnim čistilom in čistilom za sanitarne prostore
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 4442)

   (
  1
  ) | 52 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Uredba Komisije (EU) št. 627/2011 z dne 27. junija 2011 o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih brezšivnih cevi iz nerjavnega jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske

1

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 628/2011 z dne 28. junija 2011 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

23

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 629/2011 z dne 28. junija 2011 o spremembi reprezentativnih cen in dodatnih uvoznih dajatev za nekatere proizvode v sektorju sladkorja, določenih z Uredbo (EU) št. 867/2010, za tržno leto 2010/11

25

SKLEPI

*

Sklep Sveta 2011/380/SZVP z dne 28. junija 2011 o spremembah Sklepa 2010/330/SZVP o integrirani misiji Evropske unije za krepitev pravne države v Iraku, EUJUST LEX-IRAQ

27

2011/381/EU

*

Sklep Komisije z dne 24. junija 2011 o določitvi okoljskih meril za podeljevanje znaka EU za okolje mazivom
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 4447)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 4447)

1

28

2011/382/EU

*

Sklep Komisije z dne 24. junija 2011 o določitvi okoljskih meril za podeljevanje znaka EU za okolje detergentom za ročno pomivanje posode
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 4448)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 4448)

1

40

2011/383/EU

*

Sklep Komisije z dne 28. junija 2011 o določitvi okoljskih meril za podelitev znaka EU za okolje univerzalnim čistilom in čistilom za sanitarne prostore
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 4442)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 4442)

1

52

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 29.6.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 169/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 169/1

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 627/2011

z dne 27. junija 2011

o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih brezšivnih cevi iz nerjavnega jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), in zlasti člena 7 Uredbe,

po posvetovanju s Svetovalnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

A.   POSTOPEK

1.   Začetek

| (1) | Evropska komisija („Komisija“) je 30. septembra 2010 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (2), objavila začetek protidampinškega postopka glede uvoza nekaterih brezšivnih cevi iz nerjavnega jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“ ali „zadevna država“). |
| --- | --- |

(1)

Evropska komisija („Komisija“) je 30. septembra 2010 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (2), objavila začetek protidampinškega postopka glede uvoza nekaterih brezšivnih cevi iz nerjavnega jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“ ali „zadevna država“).

| (2) | Postopek se je začel na podlagi pritožbe, ki jo je 16. avgusta 2010 vložil Zaščitni odbor industrije brezšivnih cevi iz nerjavnega jekla Evropske unije („zaščitni odbor“) v imenu dveh skupin proizvajalcev Unije („pritožniki“), ki predstavljata večino, v tem primeru več kot 50 % celotne proizvodnje brezšivnih cevi iz nerjavnega jekla v Uniji. Pritožba je vsebovala dokaze prima facie o dampingu navedenega izdelka in znatni škodi, ki je zaradi tega nastala, kar je zadostovalo, da se upraviči začetek postopka. |
| --- | --- |

(2)

Postopek se je začel na podlagi pritožbe, ki jo je 16. avgusta 2010 vložil Zaščitni odbor industrije brezšivnih cevi iz nerjavnega jekla Evropske unije („zaščitni odbor“) v imenu dveh skupin proizvajalcev Unije („pritožniki“), ki predstavljata večino, v tem primeru več kot 50 % celotne proizvodnje brezšivnih cevi iz nerjavnega jekla v Uniji. Pritožba je vsebovala dokaze prima facie o dampingu navedenega izdelka in znatni škodi, ki je zaradi tega nastala, kar je zadostovalo, da se upraviči začetek postopka.

2.   Strani, ki jih postopek zadeva

| (3) | Komisija je pritožnika, druge znane proizvajalce Unije, znane proizvajalce izvoznike in predstavnike LRK, znane uvoznike, dobavitelje in uporabnike, vključno z njihovimi združenji, uradno seznanila z začetkom postopka. Komisija je prav tako seznanila proizvajalce v Združenih državah Amerike („ZDA“), saj so bile ZDA predvidene kot mogoča primerljiva država. Zainteresirane strani so imele možnost, da predstavijo svoja stališča v pisni obliki in zahtevajo zaslišanje v roku iz obvestila o začetku. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je pritožnika, druge znane proizvajalce Unije, znane proizvajalce izvoznike in predstavnike LRK, znane uvoznike, dobavitelje in uporabnike, vključno z njihovimi združenji, uradno seznanila z začetkom postopka. Komisija je prav tako seznanila proizvajalce v Združenih državah Amerike („ZDA“), saj so bile ZDA predvidene kot mogoča primerljiva država. Zainteresirane strani so imele možnost, da predstavijo svoja stališča v pisni obliki in zahtevajo zaslišanje v roku iz obvestila o začetku.

| (4) | Vsem zainteresiranim stranem, ki so zahtevale zaslišanje in dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo zaslišanje odobreno. |
| --- | --- |

(4)

Vsem zainteresiranim stranem, ki so zahtevale zaslišanje in dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo zaslišanje odobreno.

| (5) | Zaradi domnevno velikega števila proizvajalcev izvoznikov, nepovezanih uvoznikov in proizvajalcev Unije je bilo v obvestilu o začetku predvideno vzorčenje za določitev dampinga in škode v skladu s členom 17 osnovne uredbe. Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru izbrala vzorec, je pozvala vse proizvajalce izvoznike, uvoznike in proizvajalce Unije, da se ji javijo in predložijo, kot določa obvestilo o začetku, osnovne informacije o svojih dejavnostih, povezanih z izdelkom v preiskavi, v obdobju preiskave od 1. julija 2009 do 30. junija 2010. Posvetovanje je bilo opravljeno tudi z organi v LRK. |
| --- | --- |

(5)

Zaradi domnevno velikega števila proizvajalcev izvoznikov, nepovezanih uvoznikov in proizvajalcev Unije je bilo v obvestilu o začetku predvideno vzorčenje za določitev dampinga in škode v skladu s členom 17 osnovne uredbe. Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru izbrala vzorec, je pozvala vse proizvajalce izvoznike, uvoznike in proizvajalce Unije, da se ji javijo in predložijo, kot določa obvestilo o začetku, osnovne informacije o svojih dejavnostih, povezanih z izdelkom v preiskavi, v obdobju preiskave od 1. julija 2009 do 30. junija 2010. Posvetovanje je bilo opravljeno tudi z organi v LRK.

(a)   Vzorčenje kitajskih proizvajalcev izvoznikov

| (6) | Od 31 kitajskih proizvajalcev izvoznikov ali skupin proizvajalcev izvoznikov, ki so se javili, je Komisija v skladu s členom 17 osnovne uredbe izbrala vzorec na podlagi največjega reprezentativnega obsega izvoza, ki ga je mogoče ustrezno preiskati v razpoložljivem času. Izbrani vzorec je bil sestavljen iz treh (skupin) družb, ki predstavljajo 25 % celotnega uvoza, kot ga je zabeležil Eurostat v OP, in več kot 38 % celotnega obsega sodelujočih izvoznikov v OP. V skladu s členom 17(2) osnovne uredbe je bilo opravljeno posvetovanje z zadevnimi stranmi in kitajskimi oblastmi, ki niso predložile pripomb glede predlaganega vzorca. |
| --- | --- |

(6)

Od 31 kitajskih proizvajalcev izvoznikov ali skupin proizvajalcev izvoznikov, ki so se javili, je Komisija v skladu s členom 17 osnovne uredbe izbrala vzorec na podlagi največjega reprezentativnega obsega izvoza, ki ga je mogoče ustrezno preiskati v razpoložljivem času. Izbrani vzorec je bil sestavljen iz treh (skupin) družb, ki predstavljajo 25 % celotnega uvoza, kot ga je zabeležil Eurostat v OP, in več kot 38 % celotnega obsega sodelujočih izvoznikov v OP. V skladu s členom 17(2) osnovne uredbe je bilo opravljeno posvetovanje z zadevnimi stranmi in kitajskimi oblastmi, ki niso predložile pripomb glede predlaganega vzorca.

(b)   Vzorčenje proizvajalcev Unije

| (7) | Od 21 proizvajalcev Unije, s katerimi je Komisija stopila v stik, jih je enajst predložilo zahtevane informacije in se strinjalo z vključitvijo v vzorec. Komisija je na podlagi informacij, ki jih je prejela od teh sodelujočih proizvajalcev Unije, izbrala vzorec dveh skupin, ki predstavljata pet proizvajalcev Unije. Vzorec je bil izbran na podlagi obsega prodaje in proizvodnje. Vzorčeni proizvajalci Unije so predstavljali 48 % celotne prodaje EU vseh proizvajalcev Unije in 80 % proizvajalcev, ki so se javili. |
| --- | --- |

(7)

Od 21 proizvajalcev Unije, s katerimi je Komisija stopila v stik, jih je enajst predložilo zahtevane informacije in se strinjalo z vključitvijo v vzorec. Komisija je na podlagi informacij, ki jih je prejela od teh sodelujočih proizvajalcev Unije, izbrala vzorec dveh skupin, ki predstavljata pet proizvajalcev Unije. Vzorec je bil izbran na podlagi obsega prodaje in proizvodnje. Vzorčeni proizvajalci Unije so predstavljali 48 % celotne prodaje EU vseh proizvajalcev Unije in 80 % proizvajalcev, ki so se javili.

| (8) | Od 62 nepovezanih uvoznikov, s katerimi je Komisija stopila v stik, se je le pet družb v roku odzvalo na vprašanja o vzorčenju. Zato se je štelo, da vzorčenje ni potrebno, vprašalniki pa so bili poslani vsem družbam. Na koncu sta le dva uvoznika vrnila izpolnjena vprašalnika in v celoti sodelovala v preiskavi. |
| --- | --- |

(8)

Od 62 nepovezanih uvoznikov, s katerimi je Komisija stopila v stik, se je le pet družb v roku odzvalo na vprašanja o vzorčenju. Zato se je štelo, da vzorčenje ni potrebno, vprašalniki pa so bili poslani vsem družbam. Na koncu sta le dva uvoznika vrnila izpolnjena vprašalnika in v celoti sodelovala v preiskavi.

(c)   Izpolnjeni vprašalniki in preveritve

| (9) | Da bi vzorčeni proizvajalci izvozniki v LRK lahko predložili zahtevek za tržnogospodarsko obravnavo („TGO“) ali individualno obravnavo („IO“), če tako želijo, jim je Komisija poslala obrazce za zahtevek. Vse skupine proizvajalcev izvoznikov so zahtevale TGO v skladu s členom 2(7) osnovne uredbe, ali pa IO, če bi preiskava pokazala, da ne izpolnjujejo pogojev za TGO. |
| --- | --- |

(9)

Da bi vzorčeni proizvajalci izvozniki v LRK lahko predložili zahtevek za tržnogospodarsko obravnavo („TGO“) ali individualno obravnavo („IO“), če tako želijo, jim je Komisija poslala obrazce za zahtevek. Vse skupine proizvajalcev izvoznikov so zahtevale TGO v skladu s členom 2(7) osnovne uredbe, ali pa IO, če bi preiskava pokazala, da ne izpolnjujejo pogojev za TGO.

| (10) | Tri (skupine) družb so zahtevale individualno preiskavo. Preiskava teh zahtevkov na začasni stopnji ni bila izvedljiva v danem časovnem okviru. Odločitev o odobritvi individualne preiskave kateri koli izmed teh družb bo sprejeta v dokončni fazi. |
| --- | --- |

(10)

Tri (skupine) družb so zahtevale individualno preiskavo. Preiskava teh zahtevkov na začasni stopnji ni bila izvedljiva v danem časovnem okviru. Odločitev o odobritvi individualne preiskave kateri koli izmed teh družb bo sprejeta v dokončni fazi.

| (11) | Komisija je rezultate ugotovitev o TGO uradno razkrila zadevnim vzorčenim proizvajalcem izvoznikom v LRK in vzorčenim proizvajalcem Unije. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je rezultate ugotovitev o TGO uradno razkrila zadevnim vzorčenim proizvajalcem izvoznikom v LRK in vzorčenim proizvajalcem Unije.

| (12) | Izpolnjene vprašalnike so predložili vzorčeni proizvajalci izvozniki v LRK, vsi vzorčeni proizvajalci Unije, dva nepovezana uvoznika Unije in en uporabnik. |
| --- | --- |

(12)

Izpolnjene vprašalnike so predložili vzorčeni proizvajalci izvozniki v LRK, vsi vzorčeni proizvajalci Unije, dva nepovezana uvoznika Unije in en uporabnik.

| (13) | Komisija je poiskala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za analizo TGO ali IO ter začasno ugotovitev dampinga, škode, ki je zaradi tega nastala, in interesa Unije. Preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih naslednjih družb. |
| --- | --- |

(13)

Komisija je poiskala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za analizo TGO ali IO ter začasno ugotovitev dampinga, škode, ki je zaradi tega nastala, in interesa Unije. Preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih naslednjih družb.

| — | Changshu Walsin Specialty Steel Co., Ltd., Haiyu Town, Changshu City in povezane družbe: Shanghai Baihe Walsin Lihwa Specialty Steel Products Co., Ltd., Baihe Town, Qingpu District, Shanghai; Yantai Jin Cheng Precision Wire Rod Co., Ltd., ETDZ Yantai City, Shandong Province; Yantai Dazhong Recycling Resource Co., Ltd., ETDZ Yantai City, Shandong Province; |
| --- | --- |

—

Changshu Walsin Specialty Steel Co., Ltd., Haiyu Town, Changshu City in povezane družbe: Shanghai Baihe Walsin Lihwa Specialty Steel Products Co., Ltd., Baihe Town, Qingpu District, Shanghai; Yantai Jin Cheng Precision Wire Rod Co., Ltd., ETDZ Yantai City, Shandong Province; Yantai Dazhong Recycling Resource Co., Ltd., ETDZ Yantai City, Shandong Province;

| — | Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing Co., Ltd., Situan Town, Fengxian District, Shanghai in povezane družbe: Shanghai Jinchang International Trade Co., Ltd., Situan Town, Fengxian District, Shanghai; Shanghai Jinchang international trading Chongqing Co., Ltd., Jieshi Town, Banan District, Chongqing; |
| --- | --- |

—

Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing Co., Ltd., Situan Town, Fengxian District, Shanghai in povezane družbe: Shanghai Jinchang International Trade Co., Ltd., Situan Town, Fengxian District, Shanghai; Shanghai Jinchang international trading Chongqing Co., Ltd., Jieshi Town, Banan District, Chongqing;

| — | Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing Co., Ltd.,Yongzhong, Longwan district, Wenzhou. |
| --- | --- |

—

Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing Co., Ltd.,Yongzhong, Longwan district, Wenzhou.

| — | Salzgitter Mannesmann Stainless Tubes Headquarters; Mülheim an der Ruhr, Nemčija; |
| --- | --- |

—

Salzgitter Mannesmann Stainless Tubes Headquarters; Mülheim an der Ruhr, Nemčija;

| — | Salzgitter Mannesmann Stainless Tubes Deutschland; Remscheid, Nemčija; |
| --- | --- |

—

Salzgitter Mannesmann Stainless Tubes Deutschland; Remscheid, Nemčija;

| — | Tubacex Tubos Inoxidables, S.A., Llodio, Španija. |
| --- | --- |

—

Tubacex Tubos Inoxidables, S.A., Llodio, Španija.

| — | PEXCO, Scranton, Pennsylvania; |
| --- | --- |

—

PEXCO, Scranton, Pennsylvania;

| — | Salem Tube, Greenville, Pennsylvania; |
| --- | --- |

—

Salem Tube, Greenville, Pennsylvania;

| — | Salzgitter Mannesmann Stainless Tubes USA, Houston, Texas; |
| --- | --- |

—

Salzgitter Mannesmann Stainless Tubes USA, Houston, Texas;

| — | Sandvik Materials Technology, Scranton, Pennsylvania. |
| --- | --- |

—

Sandvik Materials Technology, Scranton, Pennsylvania.

3.   Obdobje preiskave

| (14) | Preiskava dampinga in škode je zajela obdobje od 1. julija 2009 do 30. junija 2010 („obdobje preiskave“ ali „OP“). Proučitev gibanj, pomembnih za oceno škode, je zajela obdobje od leta 2006 do konca obdobja preiskave („obravnavano obdobje“). |
| --- | --- |

(14)

Preiskava dampinga in škode je zajela obdobje od 1. julija 2009 do 30. junija 2010 („obdobje preiskave“ ali „OP“). Proučitev gibanj, pomembnih za oceno škode, je zajela obdobje od leta 2006 do konca obdobja preiskave („obravnavano obdobje“).

B.   ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

1.   Zadevni izdelek

| (15) | Zadevni izdelek, kakor je opisan v obvestilu o začetku, so nekatere brezšivne cevi iz nerjavnega jekla, brez pribora (fitingov), ustrezne za pretok plina ali tekočine za uporabo v civilnem letalstvu, ki se trenutno uvrščajo v oznake KN 7304 11 00, 7304 22 00, 7304 24 00, ex 7304 41 00, 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 in ex 7304 90 00 („zadevni izdelek“). To vključuje nedokončane „votle izdelke“, vroče dodelane končne izdelke in hladno dodelane končne izdelke. |
| --- | --- |

(15)

Zadevni izdelek, kakor je opisan v obvestilu o začetku, so nekatere brezšivne cevi iz nerjavnega jekla, brez pribora (fitingov), ustrezne za pretok plina ali tekočine za uporabo v civilnem letalstvu, ki se trenutno uvrščajo v oznake KN 7304 11 00, 7304 22 00, 7304 24 00, ex 7304 41 00, 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 in ex 7304 90 00 („zadevni izdelek“). To vključuje nedokončane „votle izdelke“, vroče dodelane končne izdelke in hladno dodelane končne izdelke.

| (16) | V proizvodnem postopku so običajno kot surovina uporabljeni valji („drogovi“) iz nerjavnega jekla. V prvi fazi proizvodnje je z ekstruzijskim pritiskom ali vročim prediranjem proizveden nedokončan „votli izdelek“. Posledično je lahko „votli izdelek“ najprej predelan z vročo dodelavo, pri katerem nastane vroče dodelana cev, in nadalje predelan s hladno dodelavo (hladno pilger obdelavo) ali s hladnim vlečenjem, pri katerem nastane hladno dodelana cev. Vse vrste izdelkov (votli izdelki, vroče in hladno dodelane cevi) imajo enake osnovne fizikalne, kemijske in tehnične lastnosti in enake osnovne uporabe. |
| --- | --- |

(16)

V proizvodnem postopku so običajno kot surovina uporabljeni valji („drogovi“) iz nerjavnega jekla. V prvi fazi proizvodnje je z ekstruzijskim pritiskom ali vročim prediranjem proizveden nedokončan „votli izdelek“. Posledično je lahko „votli izdelek“ najprej predelan z vročo dodelavo, pri katerem nastane vroče dodelana cev, in nadalje predelan s hladno dodelavo (hladno pilger obdelavo) ali s hladnim vlečenjem, pri katerem nastane hladno dodelana cev. Vse vrste izdelkov (votli izdelki, vroče in hladno dodelane cevi) imajo enake osnovne fizikalne, kemijske in tehnične lastnosti in enake osnovne uporabe.

| (17) | Brezšivne cevi iz nerjavnega jekla se v glavnem uporabljajo v naslednjih industrijah: kemični in petrokemični industriji, proizvodnji gnojil, proizvodnji električne energije, gradbeništvu, farmakologiji in medicinskih tehnologijah, biotehnologiji, čiščenju vode in sežigu odpadkov, iskanju ter proizvodnji nafte in zemeljskega plina, obdelavi premoga in zemeljskega plina, predelavi hrane. |
| --- | --- |

(17)

Brezšivne cevi iz nerjavnega jekla se v glavnem uporabljajo v naslednjih industrijah: kemični in petrokemični industriji, proizvodnji gnojil, proizvodnji električne energije, gradbeništvu, farmakologiji in medicinskih tehnologijah, biotehnologiji, čiščenju vode in sežigu odpadkov, iskanju ter proizvodnji nafte in zemeljskega plina, obdelavi premoga in zemeljskega plina, predelavi hrane.

| (18) | En proizvajalec Unije, ki nadalje predeluje cevi iz nerjavnega jekla, je trdil, da je treba v primeru uvedbe ukrepov oznako CN 7304 49 10 izključiti iz obsega ukrepov, saj vključuje nedodelane votle izdelke, ki se uporabljajo le za nadaljnjo predelavo. Vendar je preiskava pokazala, da so dobavitelji Unije in kitajski dobavitelji navedenega proizvajalca Unije blago, prodano temu proizvajalcu, prijavili kot vroče dodelano ali hladno dodelano blago. |
| --- | --- |

(18)

En proizvajalec Unije, ki nadalje predeluje cevi iz nerjavnega jekla, je trdil, da je treba v primeru uvedbe ukrepov oznako CN 7304 49 10 izključiti iz obsega ukrepov, saj vključuje nedodelane votle izdelke, ki se uporabljajo le za nadaljnjo predelavo. Vendar je preiskava pokazala, da so dobavitelji Unije in kitajski dobavitelji navedenega proizvajalca Unije blago, prodano temu proizvajalcu, prijavili kot vroče dodelano ali hladno dodelano blago.

| (19) | Izjava o navedenih izdelkih kot „neobdelanih votlih izdelkih za uporabo zgolj pri proizvodnji cevi in votlih profilov z drugimi prečnimi prerezi in debelinami sten“ namreč zadeva blago, ki nima nujno druge fizikalne značilnosti, temveč ima le drug namen uporabe. Začasno je bilo sklenjeno, da ni razloga za izključitev „neobdelanih votlih izdelkov“ iz opredelitve izdelka. |
| --- | --- |

(19)

Izjava o navedenih izdelkih kot „neobdelanih votlih izdelkih za uporabo zgolj pri proizvodnji cevi in votlih profilov z drugimi prečnimi prerezi in debelinami sten“ namreč zadeva blago, ki nima nujno druge fizikalne značilnosti, temveč ima le drug namen uporabe. Začasno je bilo sklenjeno, da ni razloga za izključitev „neobdelanih votlih izdelkov“ iz opredelitve izdelka.

2.   Podobni izdelek

| (20) | Za zadevni izdelek in nekatere brezšivne cevi iz nerjavnega jekla, prodane na domačem trgu LRK, ter nekatere brezšivne cevi iz nerjavnega jekla, ki jih industrija Unije proda v Uniji, je bilo ugotovljeno, da imajo enake osnovne fizikalne, kemijske in tehnične lastnosti in uporabe. Zato se začasno obravnavajo kot podobni izdelki v smislu člena 1(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(20)

Za zadevni izdelek in nekatere brezšivne cevi iz nerjavnega jekla, prodane na domačem trgu LRK, ter nekatere brezšivne cevi iz nerjavnega jekla, ki jih industrija Unije proda v Uniji, je bilo ugotovljeno, da imajo enake osnovne fizikalne, kemijske in tehnične lastnosti in uporabe. Zato se začasno obravnavajo kot podobni izdelki v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.

C.   DAMPING

1.   Tržnogospodarska obravnava

| (21) | V skladu s členom 2(7)(b) osnovne uredbe se v protidampinških preiskavah v zvezi z uvozom s poreklom iz LRK normalna vrednost določi v skladu z odstavki od 1 do 6 navedenega člena za tiste proizvajalce, za katere je bilo ugotovljeno, da izpolnjujejo vsa merila iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(21)

V skladu s členom 2(7)(b) osnovne uredbe se v protidampinških preiskavah v zvezi z uvozom s poreklom iz LRK normalna vrednost določi v skladu z odstavki od 1 do 6 navedenega člena za tiste proizvajalce, za katere je bilo ugotovljeno, da izpolnjujejo vsa merila iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe.

| (22) | Ta merila so povzeta zaradi večje jasnosti:






  1. | poslovne odločitve in stroški se oblikujejo v skladu s tržnimi razmerami ter brez občutnega vmešavanja države, pri čemer stroški odražajo tržne vrednosti; |
| --- | --- | --- |

(22)

Ta merila so povzeta zaradi večje jasnosti:

1.

poslovne odločitve in stroški se oblikujejo v skladu s tržnimi razmerami ter brez občutnega vmešavanja države, pri čemer stroški odražajo tržne vrednosti;

| 2. | podjetja imajo jasno določeno zbirko osnovnih računovodskih evidenc, ki se pregledujejo neodvisno v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi in se uporabljajo za vse namene; |
| --- | --- |

2.

podjetja imajo jasno določeno zbirko osnovnih računovodskih evidenc, ki se pregledujejo neodvisno v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi in se uporabljajo za vse namene;

| 3. | ni večjih izkrivljanj, prenesenih iz nekdanjega sistema netržnega gospodarstva; |
| --- | --- |

3.

ni večjih izkrivljanj, prenesenih iz nekdanjega sistema netržnega gospodarstva;

| 4. | stečajno in lastninsko pravo zagotavljata pravno varnost in stabilnost; |
| --- | --- |

4.

stečajno in lastninsko pravo zagotavljata pravno varnost in stabilnost;

| 5. | valute se menjajo po tržnem tečaju. |
| --- | --- |

5.

valute se menjajo po tržnem tečaju.

| (23) | Vsi trije vzorčeni proizvajalci izvozniki (skupine) so v tej preiskavi zahtevali tržnogospodarsko obravnavo („TGO“) v skladu s členom 2(7)(b) osnovne uredbe in v predpisanih rokih izpolnili obrazec zahtevka za TGO. |
| --- | --- |

(23)

Vsi trije vzorčeni proizvajalci izvozniki (skupine) so v tej preiskavi zahtevali tržnogospodarsko obravnavo („TGO“) v skladu s členom 2(7)(b) osnovne uredbe in v predpisanih rokih izpolnili obrazec zahtevka za TGO.

| (24) | Pri preiskavi je bilo ugotovljeno, da nihče od vzorčenih (skupin) proizvajalcev izvoznikov iz LRK ni izpolnjeval meril iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe, zato jim TGO ni mogoče odobriti. |
| --- | --- |

(24)

Pri preiskavi je bilo ugotovljeno, da nihče od vzorčenih (skupin) proizvajalcev izvoznikov iz LRK ni izpolnjeval meril iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe, zato jim TGO ni mogoče odobriti.

| (25) | Nobena od družb ne izpolnjuje zahtev prvega merila zaradi vmešavanja države v odločanje glede pridobivanja glavne surovine (zlasti drogov iz nerjavnega jekla, ingotov, okroglih palic). Navedene surovine znašajo precej nad 50 % stroškov proizvodnje zadevnega izdelka (brezšivne cevi iz nerjavnega jekla). Posledično so te surovine daleč največji vložek pri proizvodnji zadevnega izdelka. |
| --- | --- |

(25)

Nobena od družb ne izpolnjuje zahtev prvega merila zaradi vmešavanja države v odločanje glede pridobivanja glavne surovine (zlasti drogov iz nerjavnega jekla, ingotov, okroglih palic). Navedene surovine znašajo precej nad 50 % stroškov proizvodnje zadevnega izdelka (brezšivne cevi iz nerjavnega jekla). Posledično so te surovine daleč največji vložek pri proizvodnji zadevnega izdelka.

| (26) | Kitajska država ima glavno vlogo pri določanju cen surovin za brezšivne cevi iz nerjavnega jekla in se na trg neprestano vmešava z izvoznim davkom in odsotnostjo rabata glede DDV. Kot prvo, za glavne surovine za proizvodnjo brezšivnih cevi iz nerjavnega jekla od 1. januarja 2008 velja 15-odstotni izvozni davek. Kot drugo pa država ne vrača DDV na izvoz navedenih surovin. |
| --- | --- |

(26)

Kitajska država ima glavno vlogo pri določanju cen surovin za brezšivne cevi iz nerjavnega jekla in se na trg neprestano vmešava z izvoznim davkom in odsotnostjo rabata glede DDV. Kot prvo, za glavne surovine za proizvodnjo brezšivnih cevi iz nerjavnega jekla od 1. januarja 2008 velja 15-odstotni izvozni davek. Kot drugo pa država ne vrača DDV na izvoz navedenih surovin.

| (27) | Vzorčene družbe glavne surovine za proizvodnjo brezšivnih cevi iz nerjavnega jekla na dobivajo kitajskem domačem trgu. Pri preiskavi je bilo ugotovljeno, da so cene surovin na Kitajskem na splošno in odvisno od razreda jekla okoli 30 % nižje od tistih na svetovnih trgih (ZDA ali EU). |
| --- | --- |

(27)

Vzorčene družbe glavne surovine za proizvodnjo brezšivnih cevi iz nerjavnega jekla na dobivajo kitajskem domačem trgu. Pri preiskavi je bilo ugotovljeno, da so cene surovin na Kitajskem na splošno in odvisno od razreda jekla okoli 30 % nižje od tistih na svetovnih trgih (ZDA ali EU).

| (28) | Glede na to, da mora LRK večino svoje železove rude uvažati po mednarodnih tržnih cenah, je jasno, da nima koristi od nobenih naravnih primerjalnih prednosti, ki bi lahko pojasnile nizke cene glavnih surovin na kitajskem domačem trgu. Obenem pa različne študije že več let navajajo, da se država močno vmešava v ta sektor (3). Navedena poročila kažejo, da je kitajska vlada opredelila 14 „ključnih“ industrij in sedem „podpornih“ industrij. Glavni potrošniki specializiranega jekla s konca proizvodne verige so eni od sedmih „podpornih“ industrij, ki jih kitajska vlada podpira s svojimi industrijskimi politikami (4). STO je v svojih pregledih trgovinske politike o trgovinskih politikah in praksah LRK poudarila tudi negativni učinek izvoznih davkov in delnih rabatov glede DDV (5). |
| --- | --- |

(28)

Glede na to, da mora LRK večino svoje železove rude uvažati po mednarodnih tržnih cenah, je jasno, da nima koristi od nobenih naravnih primerjalnih prednosti, ki bi lahko pojasnile nizke cene glavnih surovin na kitajskem domačem trgu. Obenem pa različne študije že več let navajajo, da se država močno vmešava v ta sektor (3). Navedena poročila kažejo, da je kitajska vlada opredelila 14 „ključnih“ industrij in sedem „podpornih“ industrij. Glavni potrošniki specializiranega jekla s konca proizvodne verige so eni od sedmih „podpornih“ industrij, ki jih kitajska vlada podpira s svojimi industrijskimi politikami (4). STO je v svojih pregledih trgovinske politike o trgovinskih politikah in praksah LRK poudarila tudi negativni učinek izvoznih davkov in delnih rabatov glede DDV (5).

| (29) | Kot je navedeno v pregledih trgovinske politike STO, se z uporabo izvoznih davkov in rabatov glede DDV zmanjša obseg izvoza zadevnih surovin, preusmeri dobava na domači trg, kar vodi do nižanja domačih cen navedenih izdelkov (6). S trenutno preiskavo je bilo namreč ugotovljeno, da obstaja velika razlika med domačimi in svetovnimi cenami. Taka razlika pomeni posredno pomoč domačim industrijam s konca proizvodne verige in jim tako zagotavlja konkurenčno prednost. Ta argument nadalje podkrepi dejstvo, da se izvozni davek ne zaračuna na izvoz zadevnega izdelka (brezšivne cevi iz nerjavnega jekla), za katerega je prav tako odobren rabat glede DDV. |
| --- | --- |

(29)

Kot je navedeno v pregledih trgovinske politike STO, se z uporabo izvoznih davkov in rabatov glede DDV zmanjša obseg izvoza zadevnih surovin, preusmeri dobava na domači trg, kar vodi do nižanja domačih cen navedenih izdelkov (6). S trenutno preiskavo je bilo namreč ugotovljeno, da obstaja velika razlika med domačimi in svetovnimi cenami. Taka razlika pomeni posredno pomoč domačim industrijam s konca proizvodne verige in jim tako zagotavlja konkurenčno prednost. Ta argument nadalje podkrepi dejstvo, da se izvozni davek ne zaračuna na izvoz zadevnega izdelka (brezšivne cevi iz nerjavnega jekla), za katerega je prav tako odobren rabat glede DDV.

| (30) | Z ugotovitvijo, da se izvozni davki in rabati glede DDV drugače uveljavljajo na začetku in koncu proizvodne verige, trenutna preiskava dokazuje vmešavanje države, o čemer se lahko sklepa na podlagi velikih razlik v ceni surovin iz nerjavnega jekla (zlasti drogov iz nerjavnega jekla, ingotov, okroglih palic) na Kitajskem in svetovnih trgih. |
| --- | --- |

(30)

Z ugotovitvijo, da se izvozni davki in rabati glede DDV drugače uveljavljajo na začetku in koncu proizvodne verige, trenutna preiskava dokazuje vmešavanje države, o čemer se lahko sklepa na podlagi velikih razlik v ceni surovin iz nerjavnega jekla (zlasti drogov iz nerjavnega jekla, ingotov, okroglih palic) na Kitajskem in svetovnih trgih.

| (31) | Glede na razliko v ceni med kitajskim domačim in svetovnimi trgi bi domači proizvajalci navedenih surovin brez vmešavanja države svoje izdelke najverjetneje izvažali na trge z višjimi cenami, kjer bi lahko dosegli večje dobičke. Kitajski carinski statistični podatki namreč potrjujejo, da LRK praktično ne izvaža drogov iz nerjavnega jekla v druge države. Leta 2009 je izvoz ingotov iz nerjavnega jekla in drugih primarnih oblik iz nerjavnega jekla znašal manj kot 2 toni, leta 2010 pa manj kot 5 ton. To je dodatni argument, ki dokazuje vmešavanje države v trg surovin. |
| --- | --- |

(31)

Glede na razliko v ceni med kitajskim domačim in svetovnimi trgi bi domači proizvajalci navedenih surovin brez vmešavanja države svoje izdelke najverjetneje izvažali na trge z višjimi cenami, kjer bi lahko dosegli večje dobičke. Kitajski carinski statistični podatki namreč potrjujejo, da LRK praktično ne izvaža drogov iz nerjavnega jekla v druge države. Leta 2009 je izvoz ingotov iz nerjavnega jekla in drugih primarnih oblik iz nerjavnega jekla znašal manj kot 2 toni, leta 2010 pa manj kot 5 ton. To je dodatni argument, ki dokazuje vmešavanje države v trg surovin.

| (32) | Te kitajske prakse se štejejo za ključni dejavnik vmešavanja države v odločitve podjetij glede surovin. Trenutni kitajski sistem visokih izvoznih dajatev in brez vračila DDV za izvoz surovin je namreč na koncu privedel do tega, da so kitajske cene surovin še naprej rezultat vmešavanja države ter bodo najverjetneje v prihodnosti še naprej zagotavljale podporo kitajskim proizvajalcem brezšivnih cevi iz nerjavnega jekla. |
| --- | --- |

(32)

Te kitajske prakse se štejejo za ključni dejavnik vmešavanja države v odločitve podjetij glede surovin. Trenutni kitajski sistem visokih izvoznih dajatev in brez vračila DDV za izvoz surovin je namreč na koncu privedel do tega, da so kitajske cene surovin še naprej rezultat vmešavanja države ter bodo najverjetneje v prihodnosti še naprej zagotavljale podporo kitajskim proizvajalcem brezšivnih cevi iz nerjavnega jekla.

| (33) | V povezavi z merilom 1 ena družba v informacije o vzorčenju in v zahtevek za TGO ni vključila podatka o dveh povezanih dobaviteljih surovin. Družba je trdila, da navedena dobavitelja dobavljata le majhne količine ter tako dejstvo, da nista bila navedena, ne bi moglo imeti in ne bo imelo kakršnega koli pomembnega učinka na izid preiskave. Gre omeniti, da mora Komisija najprej imeti popoln pregled nad vsemi družbami v skupini, ki so vključene v proizvodnjo ali prodajo zadevnega izdelka, ne glede na velikost navedenih družb ali obseg njihove prodaje. Nadalje gre omeniti, da je dobava surovin precej razdrobljena, razpršena med več majhnih dobaviteljev. Ugotovljeno je bilo, da družba, brez upoštevanja navedenega izkrivljanja podatkov o glavnih vložkih, ni dokazala, da so bile njene poslovne odločitve sprejete v skladu s tržnimi razmerami, brez občutnega vmešavanja države, pri čemer stroški izražajo tržne vrednosti. |
| --- | --- |

(33)

V povezavi z merilom 1 ena družba v informacije o vzorčenju in v zahtevek za TGO ni vključila podatka o dveh povezanih dobaviteljih surovin. Družba je trdila, da navedena dobavitelja dobavljata le majhne količine ter tako dejstvo, da nista bila navedena, ne bi moglo imeti in ne bo imelo kakršnega koli pomembnega učinka na izid preiskave. Gre omeniti, da mora Komisija najprej imeti popoln pregled nad vsemi družbami v skupini, ki so vključene v proizvodnjo ali prodajo zadevnega izdelka, ne glede na velikost navedenih družb ali obseg njihove prodaje. Nadalje gre omeniti, da je dobava surovin precej razdrobljena, razpršena med več majhnih dobaviteljev. Ugotovljeno je bilo, da družba, brez upoštevanja navedenega izkrivljanja podatkov o glavnih vložkih, ni dokazala, da so bile njene poslovne odločitve sprejete v skladu s tržnimi razmerami, brez občutnega vmešavanja države, pri čemer stroški izražajo tržne vrednosti.

| (34) | Poleg merila 1 nekatere družbe prav tako niso dokazale, da izpolnjujejo merili 2 in 3. Dve družbi nista mogli dokazati, da imata jasno določeno zbirko osnovnih računovodskih evidenc, ki se pregledujejo neodvisno in v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi. Pri eni družbi se odstopanja v finančnih evidencah niso odražala v revizorskem poročilu. Druga družba za določena leta delovanja ni mogla zagotoviti računovodskih izkazov. |
| --- | --- |

(34)

Poleg merila 1 nekatere družbe prav tako niso dokazale, da izpolnjujejo merili 2 in 3. Dve družbi nista mogli dokazati, da imata jasno določeno zbirko osnovnih računovodskih evidenc, ki se pregledujejo neodvisno in v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi. Pri eni družbi se odstopanja v finančnih evidencah niso odražala v revizorskem poročilu. Druga družba za določena leta delovanja ni mogla zagotoviti računovodskih izkazov.

| (35) | Ena družba je od bank v državni lasti prejela posojila po preferencialnih obrestnih merah, ki so bile občutno nižje od tržnih obrestnih mer. To dokazuje, da so stroški proizvodnje in finančne razmere podvrženi znatnim izkrivljanjem, prenesenim iz sistema netržnega gospodarstva. |
| --- | --- |

(35)

Ena družba je od bank v državni lasti prejela posojila po preferencialnih obrestnih merah, ki so bile občutno nižje od tržnih obrestnih mer. To dokazuje, da so stroški proizvodnje in finančne razmere podvrženi znatnim izkrivljanjem, prenesenim iz sistema netržnega gospodarstva.

| (36) | Po razkritju ugotovitev TGO so industrija Unije in trije zadevni vzorčeni proizvajalci izvozniki (skupine teh proizvajalcev izvoznikov) poslali pripombe. |
| --- | --- |

(36)

Po razkritju ugotovitev TGO so industrija Unije in trije zadevni vzorčeni proizvajalci izvozniki (skupine teh proizvajalcev izvoznikov) poslali pripombe.

| (37) | Ena družba je trdila, da je na odločitev Komisije za zavrnitev TGO vplival izračun stopnje dampinga in da je ta zato pristranska. V povezavi s tem je treba omeniti, da se o določitvi TGO odloči pred kakršnim koli izračunom dampinga in da je bilo kakršno koli izvedeno preverjanje povezano izključno s podatki, povezanimi z določitvijo TGO. Trditev je zato neutemeljena. |
| --- | --- |

(37)

Ena družba je trdila, da je na odločitev Komisije za zavrnitev TGO vplival izračun stopnje dampinga in da je ta zato pristranska. V povezavi s tem je treba omeniti, da se o določitvi TGO odloči pred kakršnim koli izračunom dampinga in da je bilo kakršno koli izvedeno preverjanje povezano izključno s podatki, povezanimi z določitvijo TGO. Trditev je zato neutemeljena.

| (38) | Ena družba je trdila, da se od nje ni zahtevalo, da predloži zahtevke za TGO za povezane dobavitelje surovin. Ta argument je treba zavrniti. V obvestilu o začetku je bilo jasno navedeno, da je treba Komisiji predložiti podatke o imenih in natančnih dejavnostih vseh povezanih podjetij, ki so vključena v proizvodnjo in/ali prodajo (izvoz in/ali domačo prodajo) izdelka v preiskavi. |
| --- | --- |

(38)

Ena družba je trdila, da se od nje ni zahtevalo, da predloži zahtevke za TGO za povezane dobavitelje surovin. Ta argument je treba zavrniti. V obvestilu o začetku je bilo jasno navedeno, da je treba Komisiji predložiti podatke o imenih in natančnih dejavnostih vseh povezanih podjetij, ki so vključena v proizvodnjo in/ali prodajo (izvoz in/ali domačo prodajo) izdelka v preiskavi.

| (39) | Nadalje je navedena družba trdila, da izkrivljanja na trgu surovin niso bila bistvena, saj 17,5 % surovin uvažajo od nepovezanih mednarodnih dobaviteljev, preostali delež pa večinoma nabavljajo pri povezanih družbah. Po informacijah, ki so Komisiji na voljo, je približno 30 % surovin nabavljenih na lokalnem trgu, preostali delež pa večinoma uvozijo od povezanih dobaviteljev. Pri tem gre omeniti, da se transferne cene povezanih dobaviteljev običajno ne štejejo za zanesljive informacije. Na splošno so nabavne cene surovin neodvisnih dobaviteljev za družbo občutno nižje od cen v EU ali ZDA kot za druge proizvajalce izvoznike v preiskavi. Tako se ta trditev zavrne. |
| --- | --- |

(39)

Nadalje je navedena družba trdila, da izkrivljanja na trgu surovin niso bila bistvena, saj 17,5 % surovin uvažajo od nepovezanih mednarodnih dobaviteljev, preostali delež pa večinoma nabavljajo pri povezanih družbah. Po informacijah, ki so Komisiji na voljo, je približno 30 % surovin nabavljenih na lokalnem trgu, preostali delež pa večinoma uvozijo od povezanih dobaviteljev. Pri tem gre omeniti, da se transferne cene povezanih dobaviteljev običajno ne štejejo za zanesljive informacije. Na splošno so nabavne cene surovin neodvisnih dobaviteljev za družbo občutno nižje od cen v EU ali ZDA kot za druge proizvajalce izvoznike v preiskavi. Tako se ta trditev zavrne.

| (40) | Ena družba je nasprotovala načinu, kako je Komisija izračunala razliko v ceni med cenami surovin na kitajskem domačem trgu in svetovnimi trgi. Komisija po preverjanju potrjuje ta izračun. Družba zlasti ni upoštevala dodatnih dajatev za zlitine, ki jih zaračunavajo dobavitelji iz ZDA in EU. Zato je treba trditev zavrniti. |
| --- | --- |

(40)

Ena družba je nasprotovala načinu, kako je Komisija izračunala razliko v ceni med cenami surovin na kitajskem domačem trgu in svetovnimi trgi. Komisija po preverjanju potrjuje ta izračun. Družba zlasti ni upoštevala dodatnih dajatev za zlitine, ki jih zaračunavajo dobavitelji iz ZDA in EU. Zato je treba trditev zavrniti.

| (41) | Ena družba je nadalje trdila, da so bila odstopanja med davčno napovedjo in računovodskimi izkazi običajna in ne bistvena, zato obrazložitve v opombah k računovodskim izkazom niso bile potrebne. Posledično to ne bi smelo vplivati na določitev Komisije. Gre omeniti, da so odstopanja glede letnega dobička blizu 30 milijonov RMB ter jih je zato treba šteti za pomembne in bi morala biti obrazložena v opombah k računovodskim izkazom. |
| --- | --- |

(41)

Ena družba je nadalje trdila, da so bila odstopanja med davčno napovedjo in računovodskimi izkazi običajna in ne bistvena, zato obrazložitve v opombah k računovodskim izkazom niso bile potrebne. Posledično to ne bi smelo vplivati na določitev Komisije. Gre omeniti, da so odstopanja glede letnega dobička blizu 30 milijonov RMB ter jih je zato treba šteti za pomembne in bi morala biti obrazložena v opombah k računovodskim izkazom.

| (42) | Druga trditev je bila povezana z domnevno kršitvijo Sporazuma STO o subvencijah in izravnalnih ukrepih in osnovno protisubvencijsko uredbo EU (7). Družba je navedla, da z zavrnitvijo zahtevka za TGO na podlagi dejstva, da družbe mogoče prejemajo subvencije, kaznujejo izvoznika za subvencije, ki se štejejo za nezakonite brez vsake utemeljitve. Ta argument je treba zavrniti. Zahtevki za TGO niso bili zavrnjeni na podlagi možnih subvencij, ampak zaradi specifičnih razlogov, navedenih v predhodnih uvodnih izjavah in podrobnih dokumentih o razkritju TGO, ki so bili poslani stranem. Glavni razlog za zavrnitev TGO so bila izkrivljanja, ki so bila ugotovljena na trgu surovin. Prav tako je treba poudariti, da že na primer dejstvo, da so družbe od bank v državni lasti dobile posojila po preferencialnih obrestnih merah, ki so bile občutno nižje od tržnih obrestnih mer, jasno dokazuje prenos iz nekdanjega sistema netržnega gospodarstva. |
| --- | --- |

(42)

Druga trditev je bila povezana z domnevno kršitvijo Sporazuma STO o subvencijah in izravnalnih ukrepih in osnovno protisubvencijsko uredbo EU (7). Družba je navedla, da z zavrnitvijo zahtevka za TGO na podlagi dejstva, da družbe mogoče prejemajo subvencije, kaznujejo izvoznika za subvencije, ki se štejejo za nezakonite brez vsake utemeljitve. Ta argument je treba zavrniti. Zahtevki za TGO niso bili zavrnjeni na podlagi možnih subvencij, ampak zaradi specifičnih razlogov, navedenih v predhodnih uvodnih izjavah in podrobnih dokumentih o razkritju TGO, ki so bili poslani stranem. Glavni razlog za zavrnitev TGO so bila izkrivljanja, ki so bila ugotovljena na trgu surovin. Prav tako je treba poudariti, da že na primer dejstvo, da so družbe od bank v državni lasti dobile posojila po preferencialnih obrestnih merah, ki so bile občutno nižje od tržnih obrestnih mer, jasno dokazuje prenos iz nekdanjega sistema netržnega gospodarstva.

| (43) | Nobena prejeta pripomba torej ni bila taka, da bi spremenila ugotovitve glede določitve TGO. |
| --- | --- |

(43)

Nobena prejeta pripomba torej ni bila taka, da bi spremenila ugotovitve glede določitve TGO.

2.   Individualna obravnava

| (44) | V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe se za države, ki jih zajema navedeni člen, po potrebi vzpostavi dajatev na ravni države, razen kadar lahko družbe dokažejo, da izpolnjujejo vsa merila iz člena 9(5) osnovne uredbe. Le zaradi lažjega sklicevanja so merila na kratko povzeta:






  — | pri družbah ali skupnih družbah, ki so v celoti ali deloma v tuji lasti, lahko izvozniki svobodno vrnejo kapital in dobičke v domovino; |
| --- | --- | --- |

(44)

V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe se za države, ki jih zajema navedeni člen, po potrebi vzpostavi dajatev na ravni države, razen kadar lahko družbe dokažejo, da izpolnjujejo vsa merila iz člena 9(5) osnovne uredbe. Le zaradi lažjega sklicevanja so merila na kratko povzeta:

—

pri družbah ali skupnih družbah, ki so v celoti ali deloma v tuji lasti, lahko izvozniki svobodno vrnejo kapital in dobičke v domovino;

| — | izvozne cene ter obseg in pogoji prodaje so svobodno določeni; |
| --- | --- |

—

izvozne cene ter obseg in pogoji prodaje so svobodno določeni;

| — | večina deležev je v lasti zasebnikov. Državni uradniki, ki so člani upravnih odborov ali zasedajo ključne vodstvene položaje, morajo biti v manjšini ali pa je treba dokazati, da je družba kljub temu dovolj neodvisna od vmešavanja države; |
| --- | --- |

—

večina deležev je v lasti zasebnikov. Državni uradniki, ki so člani upravnih odborov ali zasedajo ključne vodstvene položaje, morajo biti v manjšini ali pa je treba dokazati, da je družba kljub temu dovolj neodvisna od vmešavanja države;

| — | valute se menjajo po tržnih tečajih ter |
| --- | --- |

—

valute se menjajo po tržnih tečajih ter

| — | država se ne vmešava toliko, da bi dovoljevala izogibanje ukrepom, če se individualnim izvoznikom dodelijo različne stopnje dajatve. |
| --- | --- |

—

država se ne vmešava toliko, da bi dovoljevala izogibanje ukrepom, če se individualnim izvoznikom dodelijo različne stopnje dajatve.

| (45) | Navedene tri vzorčene družbe (skupine družb), ki jim je bila zavrnjena TGO, so zahtevale tudi individualno obravnavo („IO“). Začasno je bilo ugotovljeno, da vse tri vzorčene družbe (skupine družb) izpolnjujejo pogoje iz člena 9(5) osnovne uredbe in se jim IO zato lahko odobri. |
| --- | --- |

(45)

Navedene tri vzorčene družbe (skupine družb), ki jim je bila zavrnjena TGO, so zahtevale tudi individualno obravnavo („IO“). Začasno je bilo ugotovljeno, da vse tri vzorčene družbe (skupine družb) izpolnjujejo pogoje iz člena 9(5) osnovne uredbe in se jim IO zato lahko odobri.

3.   Normalna vrednost

(a)   Primerljiva država

| (46) | V skladu s členom 2(7) osnovne uredbe je normalna vrednost za proizvajalce izvoznike, ki jim TGO ni bila odobrena, določena na podlagi domačih cen ali konstruirane normalne vrednosti v primerljivi državi. |
| --- | --- |

(46)

V skladu s členom 2(7) osnovne uredbe je normalna vrednost za proizvajalce izvoznike, ki jim TGO ni bila odobrena, določena na podlagi domačih cen ali konstruirane normalne vrednosti v primerljivi državi.

| (47) | V obvestilu o začetku je Komisija izrazila svoj namen, da kot primerljivo državo za določitev normalne vrednosti za LRK predvideva uporabo ZDA. Ena stran je trdila, da je trg Indije bolj primeren za primerjavo, saj je na podobni stopnji razvoja kot v LRK. Indijski proizvajalci niso sodelovali s Komisijo. ZDA so se na začetku zdele primerne zaradi svoje odprtosti do uvozne konkurence (carinske tarife v višini 0 % v primerjavi z 10 % v Indiji) in relativno dobre stopnje konkurence na domačem trgu z 15 do 20 proizvajalci iz ZDA. |
| --- | --- |

(47)

V obvestilu o začetku je Komisija izrazila svoj namen, da kot primerljivo državo za določitev normalne vrednosti za LRK predvideva uporabo ZDA. Ena stran je trdila, da je trg Indije bolj primeren za primerjavo, saj je na podobni stopnji razvoja kot v LRK. Indijski proizvajalci niso sodelovali s Komisijo. ZDA so se na začetku zdele primerne zaradi svoje odprtosti do uvozne konkurence (carinske tarife v višini 0 % v primerjavi z 10 % v Indiji) in relativno dobre stopnje konkurence na domačem trgu z 15 do 20 proizvajalci iz ZDA.

| (48) | Vendar so izpolnjeni vprašalniki in preveritveni obiski razkrili, da ZDA nima primernega trga primerljive države. Vsi sodelujoči proizvajalci v ZDA se pri uvozu osnovnih surovin in končnih izdelkov zanašajo na svoje matične družbe v EU in imajo v ZDA omejeno proizvodnjo dejavnost, s katero v glavnem pokrivajo prilagojena in nujna naročila. Obseg proizvodnje sodelujočih proizvajalcev v ZDA namreč znaša le majhen del proizvodnje njihovih evropskih matičnih družb. Predvsem pa je treba omeniti, da imajo sodelujoči proizvajalci v ZDA visoke stroške predelave, ki odražajo njihove posebne proizvodne razmere. Navedeni stroški pomenijo visoke domače cene na trgu ZDA. |
| --- | --- |

(48)

Vendar so izpolnjeni vprašalniki in preveritveni obiski razkrili, da ZDA nima primernega trga primerljive države. Vsi sodelujoči proizvajalci v ZDA se pri uvozu osnovnih surovin in končnih izdelkov zanašajo na svoje matične družbe v EU in imajo v ZDA omejeno proizvodnjo dejavnost, s katero v glavnem pokrivajo prilagojena in nujna naročila. Obseg proizvodnje sodelujočih proizvajalcev v ZDA namreč znaša le majhen del proizvodnje njihovih evropskih matičnih družb. Predvsem pa je treba omeniti, da imajo sodelujoči proizvajalci v ZDA visoke stroške predelave, ki odražajo njihove posebne proizvodne razmere. Navedeni stroški pomenijo visoke domače cene na trgu ZDA.

(b)   Določitev normalne vrednosti

| (49) | V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe se normalna vrednost določi na podlagi cene ali konstruirane normalne vrednosti v tretji državi s tržnim gospodarstvom ali izvoznih cen iz take države v druge države, vključno z EU. Glede na to, da se normalne vrednosti ni dalo določiti na podlagi cen ali konstruiranih vrednosti v ZDA iz razlogov iz predhodne uvodne izjave, je bila proučena druga metoda. Vendar iz razlogov, navedenih v nadaljnjem besedilu, v tem primeru tudi ta metoda ni bila ustrezna. Tako kot na domače prodajne cene v ZDA bodo tudi na izvozne cene iz ZDA vplivali visoki proizvodni stroški in dejstvo, da bo obseg izvoza omejen, tj. manj kot 2 % kitajskega izvoza v EU. Prav tako se zdi, da je del tega izvoza namenjen povezanim družbam in tako ni zanesljiv za namene določitve normalne vrednosti. |
| --- | --- |

(49)

V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe se normalna vrednost določi na podlagi cene ali konstruirane normalne vrednosti v tretji državi s tržnim gospodarstvom ali izvoznih cen iz take države v druge države, vključno z EU. Glede na to, da se normalne vrednosti ni dalo določiti na podlagi cen ali konstruiranih vrednosti v ZDA iz razlogov iz predhodne uvodne izjave, je bila proučena druga metoda. Vendar iz razlogov, navedenih v nadaljnjem besedilu, v tem primeru tudi ta metoda ni bila ustrezna. Tako kot na domače prodajne cene v ZDA bodo tudi na izvozne cene iz ZDA vplivali visoki proizvodni stroški in dejstvo, da bo obseg izvoza omejen, tj. manj kot 2 % kitajskega izvoza v EU. Prav tako se zdi, da je del tega izvoza namenjen povezanim družbam in tako ni zanesljiv za namene določitve normalne vrednosti.

| (50) | Kot alternativo navedenima metodama člen 2(7)(a) osnovne uredbe določa, da se normalna vrednost lahko določi na kateri koli drugi razumni osnovi, vključno s ceno, ki se je dejansko plačevala ali se plačuje v Uniji za podoben izdelek, po potrebi primerno prilagojeni, tako da vključuje razumen dobiček. Ta metoda se je v tem primeru začasno uporabila, saj je bilo v preiskavi v tej fazi ugotovljeno, da ZDA ni ustrezna primerljiva država. |
| --- | --- |

(50)

Kot alternativo navedenima metodama člen 2(7)(a) osnovne uredbe določa, da se normalna vrednost lahko določi na kateri koli drugi razumni osnovi, vključno s ceno, ki se je dejansko plačevala ali se plačuje v Uniji za podoben izdelek, po potrebi primerno prilagojeni, tako da vključuje razumen dobiček. Ta metoda se je v tem primeru začasno uporabila, saj je bilo v preiskavi v tej fazi ugotovljeno, da ZDA ni ustrezna primerljiva država.

| (51) | Za vrste izdelkov, ki so jih izvažali kitajski proizvajalci izvozniki (skupine proizvajalcev izvoznikov) ter jih vzorčeni proizvajalci Unije niso prodajali, je Komisija začasno uporabila cene, ki so se dejansko plačale ali se plačujejo v Uniji za podoben izdelek, po potrebi primerno prilagojene, tako da vključujejo razumen dobiček, za najbolj podobne vrste izdelkov, ki imajo enak premer, razred jekla in so enaka vrsta izdelka (npr. hladno ali vroče vlečeni). |
| --- | --- |

(51)

Za vrste izdelkov, ki so jih izvažali kitajski proizvajalci izvozniki (skupine proizvajalcev izvoznikov) ter jih vzorčeni proizvajalci Unije niso prodajali, je Komisija začasno uporabila cene, ki so se dejansko plačale ali se plačujejo v Uniji za podoben izdelek, po potrebi primerno prilagojene, tako da vključujejo razumen dobiček, za najbolj podobne vrste izdelkov, ki imajo enak premer, razred jekla in so enaka vrsta izdelka (npr. hladno ali vroče vlečeni).

4.   Izvozna cena

| (52) | Zadevni izdelek se je v vseh primerih izvažal neodvisnim strankam v Uniji, zato je bila izvozna cena določena v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe, in sicer na podlagi izvoznih cen, ki so se dejansko plačale ali se plačujejo. |
| --- | --- |

(52)

Zadevni izdelek se je v vseh primerih izvažal neodvisnim strankam v Uniji, zato je bila izvozna cena določena v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe, in sicer na podlagi izvoznih cen, ki so se dejansko plačale ali se plačujejo.

5.   Primerjava

| (53) | Stopnje dampinga so bile določene s primerjavo posamičnih izvoznih cen franko tovarna vzorčenih izvoznikov in domačih prodajnih cen vzorčenih proizvajalcev Unije, kot je določeno v uvodni izjavi (50). |
| --- | --- |

(53)

Stopnje dampinga so bile določene s primerjavo posamičnih izvoznih cen franko tovarna vzorčenih izvoznikov in domačih prodajnih cen vzorčenih proizvajalcev Unije, kot je določeno v uvodni izjavi (50).

| (54) | Da bi se zagotovila poštena primerjava med normalno vrednostjo in izvozno ceno, se v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe v obliki prilagoditev ustrezno upoštevajo razlike, ki vplivajo na cene in primerljivost cen. Ustrezne prilagoditve so bile odobrene v vseh primerih, v katerih je bilo ugotovljeno, da so upravičene, pravilne in podprte s preverjenimi dokazi. Zlasti so bile prilagoditve odobrene za posredne davke, čezmorski prevoz in zavarovanje, prevoz v državo izvoznico, izdatke pri jamstvu, provizije, stroške kredita, bančne stroške, stopnjo trgovine in, kot je obrazloženo v uvodni izjavi (70), zaznavanje kakovosti. |
| --- | --- |

(54)

Da bi se zagotovila poštena primerjava med normalno vrednostjo in izvozno ceno, se v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe v obliki prilagoditev ustrezno upoštevajo razlike, ki vplivajo na cene in primerljivost cen. Ustrezne prilagoditve so bile odobrene v vseh primerih, v katerih je bilo ugotovljeno, da so upravičene, pravilne in podprte s preverjenimi dokazi. Zlasti so bile prilagoditve odobrene za posredne davke, čezmorski prevoz in zavarovanje, prevoz v državo izvoznico, izdatke pri jamstvu, provizije, stroške kredita, bančne stroške, stopnjo trgovine in, kot je obrazloženo v uvodni izjavi (70), zaznavanje kakovosti.

6.   Stopnje dampinga

| (55) | Začasne stopnje dampinga so bile izražene v odstotku cene CIF meja Unije, dajatev neplačana. |
| --- | --- |

(55)

Začasne stopnje dampinga so bile izražene v odstotku cene CIF meja Unije, dajatev neplačana.

(a)   Za vzorčene sodelujoče proizvajalce izvoznike, ki jim je bila odobrena IO

| (56) | V skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe so bile stopnje dampinga za vzorčene sodelujoče proizvajalce izvoznike, ki jim je bila odobrena IO, določene na osnovi primerjave med tehtano povprečno normalno vrednostjo, ki je bila določena na osnovi cen, ki so se dejansko plačevale ali se plačujejo v Uniji za podoben izdelek, po potrebi primerno prilagojenih, tako da vsebujejo razumen dobiček, kot je podrobno navedeno v uvodnih izjavah (50) in (51), ter tehtano povprečno izvozno ceno zadevnega izdelka v EU vsake družbe, kot je določeno zgoraj. |
| --- | --- |

(56)

V skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe so bile stopnje dampinga za vzorčene sodelujoče proizvajalce izvoznike, ki jim je bila odobrena IO, določene na osnovi primerjave med tehtano povprečno normalno vrednostjo, ki je bila določena na osnovi cen, ki so se dejansko plačevale ali se plačujejo v Uniji za podoben izdelek, po potrebi primerno prilagojenih, tako da vsebujejo razumen dobiček, kot je podrobno navedeno v uvodnih izjavah (50) in (51), ter tehtano povprečno izvozno ceno zadevnega izdelka v EU vsake družbe, kot je določeno zgoraj.

| (57) | Na podlagi tega so začasne stopnje dampinga, izražene kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, naslednje:






  Vzorčene družbe | Začasne stopnje dampinga |
| --- | --- | --- |
| Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu | 83,2 % |
| Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan | 62,5 % |
| Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong | 66,5 % |

(57)

Na podlagi tega so začasne stopnje dampinga, izražene kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, naslednje:

Vzorčene družbe

Začasne stopnje dampinga

Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu

83,2 %

Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan

62,5 %

Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong

66,5 %

(b)   Za vse druge sodelujoče proizvajalce izvoznike

| (58) | Stopnja dampinga za druge sodelujoče proizvajalce izvoznike v LRK, ki niso bili vključeni v vzorec, je bila izračunana kot tehtano povprečje stopenj dampinga vzorčenih proizvajalcev izvoznikov v skladu s členom 9(6) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(58)

Stopnja dampinga za druge sodelujoče proizvajalce izvoznike v LRK, ki niso bili vključeni v vzorec, je bila izračunana kot tehtano povprečje stopenj dampinga vzorčenih proizvajalcev izvoznikov v skladu s členom 9(6) osnovne uredbe.

| (59) | Na podlagi tega je začasna stopnja dampinga, izražena kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, 71,1 %. |
| --- | --- |

(59)

Na podlagi tega je začasna stopnja dampinga, izražena kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, 71,1 %.

(c)   Vsi drugi (nesodelujoči) proizvajalci izvozniki

| (60) | Glede na visoko raven sodelovanja v preiskavi (sodelujoče družbe predstavljajo približno 64 % celotnega uvoza, kot ga je zabeležil Eurostat v OP) je bila za nesodelujoče proizvajalce izvoznike stopnja za vso državo določena na podlagi najvišje stopnje, ki je bila ugotovljena za vzorčene družbe (skupine družb). |
| --- | --- |

(60)

Glede na visoko raven sodelovanja v preiskavi (sodelujoče družbe predstavljajo približno 64 % celotnega uvoza, kot ga je zabeležil Eurostat v OP) je bila za nesodelujoče proizvajalce izvoznike stopnja za vso državo določena na podlagi najvišje stopnje, ki je bila ugotovljena za vzorčene družbe (skupine družb).

| (61) | Na podlagi tega je začasna stopnja dampinga za vso državo kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane carine 83,2 %. |
| --- | --- |

(61)

Na podlagi tega je začasna stopnja dampinga za vso državo kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane carine 83,2 %.

D.   ŠKODA

1.   Proizvodnja Unije in industrija Unije

| (62) | V OP je podobni izdelek proizvajalo 21 proizvajalcev Unije. V smislu člena 4(1) in člena 5(4) osnovne uredbe teh 21 obstoječih proizvajalcev predstavlja industrijo Unije, zato bodo v nadaljnjem besedilu navedeni kot „industrija Unije“. |
| --- | --- |

(62)

V OP je podobni izdelek proizvajalo 21 proizvajalcev Unije. V smislu člena 4(1) in člena 5(4) osnovne uredbe teh 21 obstoječih proizvajalcev predstavlja industrijo Unije, zato bodo v nadaljnjem besedilu navedeni kot „industrija Unije“.

| (63) | Kot je navedeno v uvodni izjavi (7), sta bili v vzorec izbrani dve skupini proizvajalcev Unije, ki vključujeta pet proizvajalcev Unije in predstavljata več kot 50 % celotne proizvodnje podobnega izdelka v Uniji. Od preostalih sodelujočih proizvajalcev Unije se družba, ki je zahtevala omejitev obsega izdelka (glej uvodni izjavi (16) in (17)), ni strinjala z izbiro vzorca. Proizvajalec je predvsem kritiziral dejstvo, da vzorec vključuje le družbe, ki so prisotne na „trgu končnih izdelkov“ in trgu „surovin“, ter da so v vzorec vključene le družbe pritožnice. Ponoviti je treba, da zadevna družba nabavlja surovine pri industriji LRK in Unije. Vendar pa proizvajalec ni uspel dokazati, da dejansko obstajata dva tovrstna ločena trga. Poleg tega je proizvajalčev delež znašal manj kot 2 % celotne proizvodnje Unije v OP, medtem ko sta bili dve skupini družb izbrani na podlagi nepristranskih meril, kot je navedeno v uvodnih izjavah (7) in (8). |
| --- | --- |

(63)

Kot je navedeno v uvodni izjavi (7), sta bili v vzorec izbrani dve skupini proizvajalcev Unije, ki vključujeta pet proizvajalcev Unije in predstavljata več kot 50 % celotne proizvodnje podobnega izdelka v Uniji. Od preostalih sodelujočih proizvajalcev Unije se družba, ki je zahtevala omejitev obsega izdelka (glej uvodni izjavi (16) in (17)), ni strinjala z izbiro vzorca. Proizvajalec je predvsem kritiziral dejstvo, da vzorec vključuje le družbe, ki so prisotne na „trgu končnih izdelkov“ in trgu „surovin“, ter da so v vzorec vključene le družbe pritožnice. Ponoviti je treba, da zadevna družba nabavlja surovine pri industriji LRK in Unije. Vendar pa proizvajalec ni uspel dokazati, da dejansko obstajata dva tovrstna ločena trga. Poleg tega je proizvajalčev delež znašal manj kot 2 % celotne proizvodnje Unije v OP, medtem ko sta bili dve skupini družb izbrani na podlagi nepristranskih meril, kot je navedeno v uvodnih izjavah (7) in (8).

2.   Potrošnja Unije

| (64) | Potrošnja Unije je bila določena na osnovi obsega prodaje industrije Unije na trgu Unije na podlagi informacij, ki jih je predložil zaščitni odbor, ki predstavlja pritožnike (glej uvodno izjavo (2)), in Eurostatovih podatkov o obsegu uvoza za trg Unije. Slednje podatke je bilo treba za nekatera obdobja nekoliko prilagoditi glede uvoza iz Južne Afrike in Japonske, saj so navedeni podatki vključevali nekatera izkrivljanja, ki so rezultat nepravilnega poročanja podatkov. |
| --- | --- |

(64)

Potrošnja Unije je bila določena na osnovi obsega prodaje industrije Unije na trgu Unije na podlagi informacij, ki jih je predložil zaščitni odbor, ki predstavlja pritožnike (glej uvodno izjavo (2)), in Eurostatovih podatkov o obsegu uvoza za trg Unije. Slednje podatke je bilo treba za nekatera obdobja nekoliko prilagoditi glede uvoza iz Južne Afrike in Japonske, saj so navedeni podatki vključevali nekatera izkrivljanja, ki so rezultat nepravilnega poročanja podatkov.

| (65) | Potrošnja Unije je med letom 2006 in OP strmo upadla za 35 %. Vendar se je rahlo povečala med letoma 2006 in 2007, bila največja leta 2007 in se potem leto za letom do OP nenehno zmanjševala.

  Preglednica 1












  Potrošnja Unije |
| --- | --- |
| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | OP |
| Enote (v tonah) | 131 965 | 153 630 | 133 711 | 102 865 | 85 629 |
| Indeksirano | 100 | 116 | 101 | 78 | 65 |

(65)

Potrošnja Unije je med letom 2006 in OP strmo upadla za 35 %. Vendar se je rahlo povečala med letoma 2006 in 2007, bila največja leta 2007 in se potem leto za letom do OP nenehno zmanjševala.

Preglednica 1

Potrošnja Unije

2006

2007

2008

2009

OP

Enote (v tonah)

131 965

153 630

133 711

102 865

85 629

Indeksirano

100

116

101

78

65

| (66) | V obravnavanem obdobju je na trgu res prišlo do znatnih nihanj, ki so v glavnem posledica velikih nestanovitnosti v povpraševanju po ceveh iz nerjavnega jekla. Za leto 2007 in prva tri četrtletja leta 2008 je značilen močno rastoč trg. Na koncu pa je imela gospodarska kriza velik učinek na povpraševanje. Ta učinek je postal viden v zadnjem četrtletju leta 2008, postal bolj zaskrbljujoč v letu 2009 in se nadaljeval še celo v prvi polovici leta 2010 ter tako vplival na celotno OP. Vse to se jasno odraža v gibanju potrošnje Unije, ki je bila največja leta 2007, potem pa je leto za letom upadala. |
| --- | --- |

(66)

V obravnavanem obdobju je na trgu res prišlo do znatnih nihanj, ki so v glavnem posledica velikih nestanovitnosti v povpraševanju po ceveh iz nerjavnega jekla. Za leto 2007 in prva tri četrtletja leta 2008 je značilen močno rastoč trg. Na koncu pa je imela gospodarska kriza velik učinek na povpraševanje. Ta učinek je postal viden v zadnjem četrtletju leta 2008, postal bolj zaskrbljujoč v letu 2009 in se nadaljeval še celo v prvi polovici leta 2010 ter tako vplival na celotno OP. Vse to se jasno odraža v gibanju potrošnje Unije, ki je bila največja leta 2007, potem pa je leto za letom upadala.

3.   Uvoz iz zadevne države

3.1.   Obseg dampinškega uvoza

| (67) | Obseg uvoza zadevnega izdelka iz LRK na trg Unije se je v obravnavanemu obdobju povečal. Na splošno se je v obravnavanem obdobju uvoz iz LRK povečal za 14 %. Dejansko se je med letoma 2006 in 2007 uvoz iz LRK skoraj podvojil, medtem ko je leto za letom med 2007 in OP upadal, predvsem zaradi zmanjšanja potrošnje (tržni delež pa je med letom 2008 in OP ostal stabilen – glej uvodno izjavo (68)).

  Preglednica 2












  Uvoz iz LRK (obseg) |
| --- | --- |
| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | OP |
| Enote (v tonah) | 13 804 | 26 790 | 25 186 | 17 043 | 15 757 |
| Indeksirano | 100 | 194 | 182 | 123 | 114 |

(67)

Obseg uvoza zadevnega izdelka iz LRK na trg Unije se je v obravnavanemu obdobju povečal. Na splošno se je v obravnavanem obdobju uvoz iz LRK povečal za 14 %. Dejansko se je med letoma 2006 in 2007 uvoz iz LRK skoraj podvojil, medtem ko je leto za letom med 2007 in OP upadal, predvsem zaradi zmanjšanja potrošnje (tržni delež pa je med letom 2008 in OP ostal stabilen – glej uvodno izjavo (68)).

Preglednica 2

Uvoz iz LRK (obseg)

2006

2007

2008

2009

OP

Enote (v tonah)

13 804

26 790

25 186

17 043

15 757

Indeksirano

100

194

182

123

114

3.2.   Tržni delež dampinškega uvoza

| (68) | Tržni delež dampinškega uvoza iz LRK se je v obravnavanem obdobju skoraj podvojil, saj se je povečal za 76 % ali 7,9 odstotne točke. Do te rasti tržnega deleža je prišlo v glavnem med letoma 2006 in 2007, potem pa se je tržni delež ustalil na tej visoki ravni.

  Preglednica 3












  Uvoz iz LRK (tržni delež) |
| --- | --- |
| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | OP |
| Tržni delež (%) | 10,5 % | 17,4 % | 18,8 % | 16,6 % | 18,4 % |
| Indeksirano | 100 | 167 | 180 | 158 | 176 |

(68)

Tržni delež dampinškega uvoza iz LRK se je v obravnavanem obdobju skoraj podvojil, saj se je povečal za 76 % ali 7,9 odstotne točke. Do te rasti tržnega deleža je prišlo v glavnem med letoma 2006 in 2007, potem pa se je tržni delež ustalil na tej visoki ravni.

Preglednica 3

Uvoz iz LRK (tržni delež)

2006

2007

2008

2009

OP

Tržni delež (%)

10,5 %

17,4 %

18,8 %

16,6 %

18,4 %

Indeksirano

100

167

180

158

176

3.3.   Cene

(a)   Razvoj cen

| (69) | Naslednja preglednica kaže povprečno ceno dampinškega uvoza iz LRK na evropski meji brez plačane carine, kot navaja Eurostat. V obravnavanem obdobju je povprečna cena uvoza iz LRK naraščala do leta 2008 in nato med letom 2008 in OP upadla.

  Preglednica 4












  Uvoz iz LRK (cene) |
| --- | --- |
| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | OP |
| Povprečna cena za tono (EUR) | 4 354 | 5 129 | 5 506 | 4 348 | 3 954 |
| Indeksirano | 100 | 118 | 126 | 100 | 91 |

(69)

Naslednja preglednica kaže povprečno ceno dampinškega uvoza iz LRK na evropski meji brez plačane carine, kot navaja Eurostat. V obravnavanem obdobju je povprečna cena uvoza iz LRK naraščala do leta 2008 in nato med letom 2008 in OP upadla.

Preglednica 4

Uvoz iz LRK (cene)

2006

2007

2008

2009

OP

Povprečna cena za tono (EUR)

4 354

5 129

5 506

4 348

3 954

Indeksirano

100

118

126

100

91

(b)   Nelojalno nižanje cen

| (70) | Primerjava cen posameznih vrst je bila opravljena med prodajnimi cenami kitajskih proizvajalcev izvoznikov in prodajnimi cenami v Uniji vzorčenih proizvajalcev Unije. V ta namen so se cene vzorčenih proizvajalcev Unije, zaračunane nepovezanim strankam, primerjale s cenami vzorčenih proizvajalcev izvoznikov zadevne države. Po potrebi so bile izvedene prilagoditve zaradi upoštevanja razlik v tržnem zaznavanju kakovosti izdelka, stopnji trgovine in stroškov, nastalih po uvozu. |
| --- | --- |

(70)

Primerjava cen posameznih vrst je bila opravljena med prodajnimi cenami kitajskih proizvajalcev izvoznikov in prodajnimi cenami v Uniji vzorčenih proizvajalcev Unije. V ta namen so se cene vzorčenih proizvajalcev Unije, zaračunane nepovezanim strankam, primerjale s cenami vzorčenih proizvajalcev izvoznikov zadevne države. Po potrebi so bile izvedene prilagoditve zaradi upoštevanja razlik v tržnem zaznavanju kakovosti izdelka, stopnji trgovine in stroškov, nastalih po uvozu.

| (71) | Primerjava je pokazala, da je bil v OP uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz LRK prodan v Uniji po cenah, ki so nelojalno nižale cene industrije Unije za 21 % do 32 %. |
| --- | --- |

(71)

Primerjava je pokazala, da je bil v OP uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz LRK prodan v Uniji po cenah, ki so nelojalno nižale cene industrije Unije za 21 % do 32 %.

4.   Gospodarski položaj industrije Unije

4.1.   Uvodne opombe

| (72) | Komisija je v skladu s členom 3(5) osnovne uredbe proučila vse pomembne gospodarske dejavnike in kazalce, ki vplivajo na stanje industrije Unije. V nadaljnjem besedilu prikazani podatki se nanašajo na vse proizvajalce Unije glede prodaje in tržnih deležev ter na vzorčene proizvajalce Unije glede vseh preostalih kazalcev. Kar se tiče kazalcev, ki temeljijo na podatkih vzorčenih proizvajalcev, dejanski agregatni podatki zaradi zaupnosti ne morejo biti razkriti v preglednicah v nadaljnjem besedilu, saj sta bili v vzorec vključeni le dve skupini proizvajalcev; namesto tega so navedeni le indeksi, da se prikaže gibanje navedenih kazalcev. |
| --- | --- |

(72)

Komisija je v skladu s členom 3(5) osnovne uredbe proučila vse pomembne gospodarske dejavnike in kazalce, ki vplivajo na stanje industrije Unije. V nadaljnjem besedilu prikazani podatki se nanašajo na vse proizvajalce Unije glede prodaje in tržnih deležev ter na vzorčene proizvajalce Unije glede vseh preostalih kazalcev. Kar se tiče kazalcev, ki temeljijo na podatkih vzorčenih proizvajalcev, dejanski agregatni podatki zaradi zaupnosti ne morejo biti razkriti v preglednicah v nadaljnjem besedilu, saj sta bili v vzorec vključeni le dve skupini proizvajalcev; namesto tega so navedeni le indeksi, da se prikaže gibanje navedenih kazalcev.

4.2.   Proizvodnja

| (73) | Obseg proizvodnje Unije je narasel med letoma 2006 in 2008, vendar je strmo padel med letom 2008 in OP. Ta občutni padec proizvodnje je nastal zaradi krčenja trga in vedno večjega pritiska dampinškega uvoza.

  Preglednica 5












  Proizvodnja |
| --- | --- |
| Vzorčeni proizvajalci | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | OP |
| Proizvodnja (indeksirano) | 100 | 107 | 121 | 84 | 66 |

(73)

Obseg proizvodnje Unije je narasel med letoma 2006 in 2008, vendar je strmo padel med letom 2008 in OP. Ta občutni padec proizvodnje je nastal zaradi krčenja trga in vedno večjega pritiska dampinškega uvoza.

Preglednica 5

Proizvodnja

Vzorčeni proizvajalci

2006

2007

2008

2009

OP

Proizvodnja (indeksirano)

100

107

121

84

66

4.3.   Proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

| (74) | Proizvodna zmogljivost industrije Unije je v obravnavanem obdobju ostala razmeroma stabilna. Vendar se je izkoriščenost zmogljivosti zmanjšala za 35 % med letom 2006 in OP. V OP je stopnja izkoriščenosti zmogljivosti upadla na malo več kot polovico stopnje, dosežene v letu 2008.

  Preglednica 6












  Proizvodna zmogljivost |
| --- | --- |
| Vzorčeni proizvajalci | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | OP |
| Zmogljivost (indeksirano) | 100 | 98 | 101 | 102 | 101 |
| Izkoriščenost zmogljivosti (indeksirano) | 100 | 109 | 120 | 82 | 65 |

(74)

Proizvodna zmogljivost industrije Unije je v obravnavanem obdobju ostala razmeroma stabilna. Vendar se je izkoriščenost zmogljivosti zmanjšala za 35 % med letom 2006 in OP. V OP je stopnja izkoriščenosti zmogljivosti upadla na malo več kot polovico stopnje, dosežene v letu 2008.

Preglednica 6

Proizvodna zmogljivost

Vzorčeni proizvajalci

2006

2007

2008

2009

OP

Zmogljivost (indeksirano)

100

98

101

102

101

Izkoriščenost zmogljivosti (indeksirano)

100

109

120

82

65

4.4.   Zaloge

| (75) | Naslednja preglednica kaže, da so se končne zaloge sprva povečevale do leta 2008, ko je bila proizvodnja Unije največja, potem pa so se začele zmanjševati zaradi nižjih stopenj proizvodne dejavnosti.

  Preglednica 7












  Zaloge |
| --- | --- |
| Vzorčeni proizvajalci | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | OP |
| Zaloge (indeksirano) | 100 | 124 | 168 | 138 | 118 |

(75)

Naslednja preglednica kaže, da so se končne zaloge sprva povečevale do leta 2008, ko je bila proizvodnja Unije največja, potem pa so se začele zmanjševati zaradi nižjih stopenj proizvodne dejavnosti.

Preglednica 7

Zaloge

Vzorčeni proizvajalci

2006

2007

2008

2009

OP

Zaloge (indeksirano)

100

124

168

138

118

4.5.   Obseg prodaje Unije (industrija Unije skupaj)

| (76) | Obseg prodaje vseh proizvajalcev Unije na trgu EU se je na splošno zmanjšal za 39 %, medtem ko se je v istem času kitajski izvoz povečal za 14 %, kot je navedeno v uvodi izjavi (68). Obseg prodaje industrije Unije v Uniji se je gibal na naslednji način:

  Preglednica 8












  Prodaja v Uniji (obseg) |
| --- | --- |
| Vsi proizvajalci EU | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | OP |
| Prodaja v Uniji (v tonah) | 82 743 | 91 043 | 79 418 | 63 223 | 50 569 |
| Indeksirano | 100 | 110 | 96 | 76 | 61 |

(76)

Obseg prodaje vseh proizvajalcev Unije na trgu EU se je na splošno zmanjšal za 39 %, medtem ko se je v istem času kitajski izvoz povečal za 14 %, kot je navedeno v uvodi izjavi (68). Obseg prodaje industrije Unije v Uniji se je gibal na naslednji način:

Preglednica 8

Prodaja v Uniji (obseg)

Vsi proizvajalci EU

2006

2007

2008

2009

OP

Prodaja v Uniji (v tonah)

82 743

91 043

79 418

63 223

50 569

Indeksirano

100

110

96

76

61

4.6.   Tržni delež (industrija Unije skupaj)

| (77) | Tržni delež industrije Unije se je zmanjšal za 3,4 odstotne točke med letoma 2006 in 2007 ter je ostal sorazmerno stabilen v preostalem zadevnem obdobju, z manjšim začasnim povečanjem v letu 2009. Na splošno je industrija Unije izgubila 3,6 odstotnih točk tržnega deleža, medtem ko se je tržni delež dampinškega uvoza iz LRK v obravnavanem obdobju skoraj podvojil, kot kaže preglednica 3.

  Preglednica 9












  Tržni delež Unije |
| --- | --- |
| Vsi proizvajalci EU | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | OP |
| Tržni delež (%) | 62,7 % | 59,3 % | 59,4 % | 61,5 % | 59,1 % |
| Indeksirano | 100 | 95 | 95 | 98 | 94 |

(77)

Tržni delež industrije Unije se je zmanjšal za 3,4 odstotne točke med letoma 2006 in 2007 ter je ostal sorazmerno stabilen v preostalem zadevnem obdobju, z manjšim začasnim povečanjem v letu 2009. Na splošno je industrija Unije izgubila 3,6 odstotnih točk tržnega deleža, medtem ko se je tržni delež dampinškega uvoza iz LRK v obravnavanem obdobju skoraj podvojil, kot kaže preglednica 3.

Preglednica 9

Tržni delež Unije

Vsi proizvajalci EU

2006

2007

2008

2009

OP

Tržni delež (%)

62,7 %

59,3 %

59,4 %

61,5 %

59,1 %

Indeksirano

100

95

95

98

94

4.7.   Prodajne cene

| (78) | Glede povprečnih prodajnih cen naslednja preglednica kaže, da je industrija Unije leta 2007 povišala prodajne cene in jih potem leto za letom postopno nižala do OP, ko je dosegla ravni cen, ki so nižje od tistih iz leta 2006. Razvoj in velike nestanovitnosti njihovih prodajnih cen so deloma nastali zaradi močnih nihanj stroškov surovin.

  Preglednica 10












  Prodaja Unije (povprečne cene) |
| --- | --- |
| Vzorčeni proizvajalci | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | OP |
| Povprečna cena za tono (indeksirano) | 100 | 135 | 126 | 100 | 92 |

(78)

Glede povprečnih prodajnih cen naslednja preglednica kaže, da je industrija Unije leta 2007 povišala prodajne cene in jih potem leto za letom postopno nižala do OP, ko je dosegla ravni cen, ki so nižje od tistih iz leta 2006. Razvoj in velike nestanovitnosti njihovih prodajnih cen so deloma nastali zaradi močnih nihanj stroškov surovin.

Preglednica 10

Prodaja Unije (povprečne cene)

Vzorčeni proizvajalci

2006

2007

2008

2009

OP

Povprečna cena za tono (indeksirano)

100

135

126

100

92

4.8.   Zaposlenost

| (79) | Stopnja zaposlenosti je v glavnem sledila razvoju obsega proizvodnje (glej Preglednico 5), ki kaže, da si je industrija Unije prizadevala racionalizirati proizvodne stroške, ko je bilo to potrebno. Industrija Unije je poskušala prilagoditi svojo delovno silo vedno slabšim tržnim razmeram raje s krajšanjem delovnika kot z zmanjšanjem števila zaposlenih. Zato naslednja preglednica kaže stopnjo zaposlenosti v ekvivalentih polnega delovnega časa („EPDČ“). Zaposlenost EPDČ proizvajalcev Unije je narasla za 11 odstotnih točk med letoma 2006 in 2008, čemur je sledil upad za 19 odstotnih točk od leta 2008 do OP. Na splošno se je število EPDČ v obravnavanem obdobju zmanjšalo za 8 %.

  Preglednica 11












  Zaposlenost |
| --- | --- |
| Vzorčeni proizvajalci | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | OP |
| Zaposlenost v ekvivalentih polnega delovnega časa (EPDČ) | 100 | 106 | 111 | 95 | 92 |

(79)

Stopnja zaposlenosti je v glavnem sledila razvoju obsega proizvodnje (glej Preglednico 5), ki kaže, da si je industrija Unije prizadevala racionalizirati proizvodne stroške, ko je bilo to potrebno. Industrija Unije je poskušala prilagoditi svojo delovno silo vedno slabšim tržnim razmeram raje s krajšanjem delovnika kot z zmanjšanjem števila zaposlenih. Zato naslednja preglednica kaže stopnjo zaposlenosti v ekvivalentih polnega delovnega časa („EPDČ“). Zaposlenost EPDČ proizvajalcev Unije je narasla za 11 odstotnih točk med letoma 2006 in 2008, čemur je sledil upad za 19 odstotnih točk od leta 2008 do OP. Na splošno se je število EPDČ v obravnavanem obdobju zmanjšalo za 8 %.

Preglednica 11

Zaposlenost

Vzorčeni proizvajalci

2006

2007

2008

2009

OP

Zaposlenost v ekvivalentih polnega delovnega časa (EPDČ)

100

106

111

95

92

4.9.   Produktivnost

| (80) | Kljub navedenim prizadevanjem industrije Unije se je produktivnost na EPDČ proizvajalcev Unije znatno zmanjšala, in sicer na splošno za 29 %. Resni učinki dampinškega uvoza iz LRK v obdobju padajočega povpraševanja na trgu so industriji Unije preprečili ohranjanje stopenj produktivnosti.

  Preglednica 12












  Produktivnost |
| --- | --- |
| Vzorčeni proizvajalci | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | OP |
| Obseg proizvodnje na EPDČ (indeksirano) | 100 | 102 | 109 | 88 | 71 |

(80)

Kljub navedenim prizadevanjem industrije Unije se je produktivnost na EPDČ proizvajalcev Unije znatno zmanjšala, in sicer na splošno za 29 %. Resni učinki dampinškega uvoza iz LRK v obdobju padajočega povpraševanja na trgu so industriji Unije preprečili ohranjanje stopenj produktivnosti.

Preglednica 12

Produktivnost

Vzorčeni proizvajalci

2006

2007

2008

2009

OP

Obseg proizvodnje na EPDČ (indeksirano)

100

102

109

88

71

4.10.   Stroški dela

| (81) | V obravnavanem obdobju je industriji Unije uspelo obvladati povišanje stroškov dela. Naslednja preglednica namreč kaže, da so se povprečni letni stroški dela rahlo povečali v letih 2007 in 2008, vendar so se zmanjšali v letu 2009 in v OP. V vsem obdobju so se stroški dela na enoto znižali za 2 %. To znižanje bi bilo izrazitejše, če navedeno gibanje ne bi vključevalo stroškov zneskov odpravnin.

  Preglednica 13












  Stroški dela |
| --- | --- |
| Vzorčeni proizvajalci | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | OP |
| Letni stroški dela na zaposlenega (indeksirano) | 100 | 103 | 109 | 100 | 98 |

(81)

V obravnavanem obdobju je industriji Unije uspelo obvladati povišanje stroškov dela. Naslednja preglednica namreč kaže, da so se povprečni letni stroški dela rahlo povečali v letih 2007 in 2008, vendar so se zmanjšali v letu 2009 in v OP. V vsem obdobju so se stroški dela na enoto znižali za 2 %. To znižanje bi bilo izrazitejše, če navedeno gibanje ne bi vključevalo stroškov zneskov odpravnin.

Preglednica 13

Stroški dela

Vzorčeni proizvajalci

2006

2007

2008

2009

OP

Letni stroški dela na zaposlenega (indeksirano)

100

103

109

100

98

4.11.   Dobičkonosnost in donosnost naložb (ROI)

| (82) | Dobičkonosnost industrije Unije je bila določena tako, da se je čisti dobiček pred obdavčitvijo pri prodaji podobnega izdelka nepovezanim strankam na trgu EU izrazil kot odstotek prihodkov od te prodaje. Posledično so se stopnje dobičkonosnosti industrije Unije v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način:

  Preglednica 14












  Dobičkonosnost in donosnost naložb (ROI) |
| --- | --- |
| Vzorčeni proizvajalci | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | OP |
| Čisti dobiček (indeksirano) | 100 | 202 | 89 | – 147 | – 188 |
| ROI (indeksirano) | 100 | 289 | 215 | – 107 | – 153 |

(82)

Dobičkonosnost industrije Unije je bila določena tako, da se je čisti dobiček pred obdavčitvijo pri prodaji podobnega izdelka nepovezanim strankam na trgu EU izrazil kot odstotek prihodkov od te prodaje. Posledično so se stopnje dobičkonosnosti industrije Unije v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način:

Preglednica 14

Dobičkonosnost in donosnost naložb (ROI)

Vzorčeni proizvajalci

2006

2007

2008

2009

OP

Čisti dobiček (indeksirano)

100

202

89

– 147

– 188

ROI (indeksirano)

100

289

215

– 107

– 153

| (83) | Kot kaže predhodna preglednica je bila dobičkonosnost industrije Unije največja leta 2007 zaradi izjemnih tržnih razmer, ki so koristile vsem akterjem na trgu. Povprečna dobičkonosnost se je znatno poslabšala od leta 2007 dalje in namesto dobička je v letu 2009 in OP nastala znatna izguba. |
| --- | --- |

(83)

Kot kaže predhodna preglednica je bila dobičkonosnost industrije Unije največja leta 2007 zaradi izjemnih tržnih razmer, ki so koristile vsem akterjem na trgu. Povprečna dobičkonosnost se je znatno poslabšala od leta 2007 dalje in namesto dobička je v letu 2009 in OP nastala znatna izguba.

| (84) | Pri donosnosti naložb („ROI“), izraženi kot dobiček v odstotkih neto knjigovodske vrednosti naložb, se zdi, da je ta kazalec sledil gibanju dobičkonosnosti. |
| --- | --- |

(84)

Pri donosnosti naložb („ROI“), izraženi kot dobiček v odstotkih neto knjigovodske vrednosti naložb, se zdi, da je ta kazalec sledil gibanju dobičkonosnosti.

4.12.   Denarni tok in zmožnost zbiranja kapitala

| (85) | Neto denarni tok iz poslovanja se je gibal na naslednji način (zaradi negativnega zneska v letu 2006 se je za to preglednico kot referenčno leto za prikaz razvoja denarnega toka izjemoma obravnavalo leto 2007):

  Preglednica 15












  Denarni tok |
| --- | --- |
| Vzorčeni proizvajalci | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | OP |
| Denarni tok (indeksirano) | negativen | 100 | 685 | 175 | 53 |

(85)

Neto denarni tok iz poslovanja se je gibal na naslednji način (zaradi negativnega zneska v letu 2006 se je za to preglednico kot referenčno leto za prikaz razvoja denarnega toka izjemoma obravnavalo leto 2007):

Preglednica 15

Denarni tok

Vzorčeni proizvajalci

2006

2007

2008

2009

OP

Denarni tok (indeksirano)

negativen

100

685

175

53

| (86) | Predhodna preglednica kaže, da je bil denarni tok industrije Unije največji leta 2008, nato pa se je posledično zmanjševal do konca obravnavanega obdobja ter v OP dosegel precej nizko stopnjo. |
| --- | --- |

(86)

Predhodna preglednica kaže, da je bil denarni tok industrije Unije največji leta 2008, nato pa se je posledično zmanjševal do konca obravnavanega obdobja ter v OP dosegel precej nizko stopnjo.

4.13.   Naložbe

| (87) | V obravnavanem obdobju so se naložbe vzorčenih proizvajalcev Unije gibale na naslednji način:

  Preglednica 16












  Naložbe |
| --- | --- |
| Vzorčeni proizvajalci | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | OP |
| Neto naložbe (indeksirano) | 100 | 192 | 406 | 286 | 183 |

(87)

V obravnavanem obdobju so se naložbe vzorčenih proizvajalcev Unije gibale na naslednji način:

Preglednica 16

Naložbe

Vzorčeni proizvajalci

2006

2007

2008

2009

OP

Neto naložbe (indeksirano)

100

192

406

286

183

| (88) | Kot kaže predhodna preglednica, so se proizvajalci Unije kljub navedenemu ranljivemu finančnemu položaju v letu 2009 in OP odločili za nadaljnje naložbe. Razloga za to sta, da (i) ta vrsta industrije običajno zahteva nekatere večletne naložbe, ki jih je bilo treba zaključiti ne glede na tržne razmere, in da (ii) so pogoste nadgradnje strojev v tem sektorju predpogoj za proizvodnjo večjih količin vrhunskih izdelkov (kot posledica prizadevanja za ohranjanje konkurenčnosti v primerjavi z drugimi proizvajalci). |
| --- | --- |

(88)

Kot kaže predhodna preglednica, so se proizvajalci Unije kljub navedenemu ranljivemu finančnemu položaju v letu 2009 in OP odločili za nadaljnje naložbe. Razloga za to sta, da (i) ta vrsta industrije običajno zahteva nekatere večletne naložbe, ki jih je bilo treba zaključiti ne glede na tržne razmere, in da (ii) so pogoste nadgradnje strojev v tem sektorju predpogoj za proizvodnjo večjih količin vrhunskih izdelkov (kot posledica prizadevanja za ohranjanje konkurenčnosti v primerjavi z drugimi proizvajalci).

4.14.   Višina dejanske stopnje dampinga

| (89) | Stopnja dampinga za uvoz iz LRK je zelo visoka, kot je navedeno v uvodni izjavi (57). Glede na obseg, tržni delež in cene dampinškega uvoza se učinek stopenj dampinga lahko obravnava kot znaten. |
| --- | --- |

(89)

Stopnja dampinga za uvoz iz LRK je zelo visoka, kot je navedeno v uvodni izjavi (57). Glede na obseg, tržni delež in cene dampinškega uvoza se učinek stopenj dampinga lahko obravnava kot znaten.

5.   Sklep o škodi

| (90) | Kazalci škode kažejo negativno gibanje v obravnavanem obdobju. To je zlasti opazno pri kazalcih za dobičkonosnost, obseg proizvodnje, izkoriščenost zmogljivosti, obseg prodaje in tržni delež, ki so vsi pokazali jasno poslabšanje gibanja. |
| --- | --- |

(90)

Kazalci škode kažejo negativno gibanje v obravnavanem obdobju. To je zlasti opazno pri kazalcih za dobičkonosnost, obseg proizvodnje, izkoriščenost zmogljivosti, obseg prodaje in tržni delež, ki so vsi pokazali jasno poslabšanje gibanja.

| (91) | Hkrati je uvoz cevi iz nerjavnega jekla iz LRK nelojalno zniževal cene industrije Unije za do 32 % v OP (glej uvodno izjavo (71)). |
| --- | --- |

(91)

Hkrati je uvoz cevi iz nerjavnega jekla iz LRK nelojalno zniževal cene industrije Unije za do 32 % v OP (glej uvodno izjavo (71)).

| (92) | Glede na navedeno se začasno sklene, da je industrija Unije utrpela znatno škodo v smislu člena 3(5) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(92)

Glede na navedeno se začasno sklene, da je industrija Unije utrpela znatno škodo v smislu člena 3(5) osnovne uredbe.

E.   VZROČNA ZVEZA

1.   Uvod

| (93) | Komisija je v skladu s členom 3(6) in (7) osnovne uredbe proučila, ali je dampinški uvoz povzročil škodo industriji Unije do stopnje, ki se lahko opredeli kot znatna. Poleg dampinškega uvoza so bili proučeni tudi drugi znani dejavniki, ki bi lahko sočasno povzročili škodo industriji Unije, s čimer se je zagotovilo, da se morebitna škoda zaradi teh drugih dejavnikov ni pripisala dampinškemu uvozu. |
| --- | --- |

(93)

Komisija je v skladu s členom 3(6) in (7) osnovne uredbe proučila, ali je dampinški uvoz povzročil škodo industriji Unije do stopnje, ki se lahko opredeli kot znatna. Poleg dampinškega uvoza so bili proučeni tudi drugi znani dejavniki, ki bi lahko sočasno povzročili škodo industriji Unije, s čimer se je zagotovilo, da se morebitna škoda zaradi teh drugih dejavnikov ni pripisala dampinškemu uvozu.

2.   Učinek dampinškega uvoza

| (94) | Med letom 2006 in OP se je obseg dampinškega uvoza zadevnega izdelka na trgu, ki se je skrčil za 35 %, povečal za 14 %, zaradi česar se je tržni delež Unije povečal za 76 %, in sicer z 10,5 % na 18,4 %. |
| --- | --- |

(94)

Med letom 2006 in OP se je obseg dampinškega uvoza zadevnega izdelka na trgu, ki se je skrčil za 35 %, povečal za 14 %, zaradi česar se je tržni delež Unije povečal za 76 %, in sicer z 10,5 % na 18,4 %.

| (95) | To povečanje dampinškega uvoza zadevnega izdelka iz LRK v obravnavanem obdobju je sovpadalo z gibanjem navzdol pri večini kazalcev škode za industrijo Unije. Industrija Unije je izgubila 3,6 odstotnih točk tržnega deleža in njene prodajne cene so se znižale za 8 % zaradi pritiska nizkocenovnega dampinškega uvoza na cene na trgu Unije. Občutno nelojalno nižanje prodajnih cen je preprečilo, da bi industrija Unije v sprejemljivem obsegu prenesla povišane stroške proizvodnje v prodajne cene, kar je povzročilo negativne stopnje dobičkonosnosti v OP. |
| --- | --- |

(95)

To povečanje dampinškega uvoza zadevnega izdelka iz LRK v obravnavanem obdobju je sovpadalo z gibanjem navzdol pri večini kazalcev škode za industrijo Unije. Industrija Unije je izgubila 3,6 odstotnih točk tržnega deleža in njene prodajne cene so se znižale za 8 % zaradi pritiska nizkocenovnega dampinškega uvoza na cene na trgu Unije. Občutno nelojalno nižanje prodajnih cen je preprečilo, da bi industrija Unije v sprejemljivem obsegu prenesla povišane stroške proizvodnje v prodajne cene, kar je povzročilo negativne stopnje dobičkonosnosti v OP.

| (96) | Glede na navedeno se začasno sklene, da nizkocenovni dampinški uvoz iz LRK, ki je vstopil na trg Unije v velikem in splošno naraščajočem obsegu ter ki je nelojalno občutno zniževal cene industrije Unije v celotnem obravnavanem obdobju, povzroča znatno škodo industriji Unije. |
| --- | --- |

(96)

Glede na navedeno se začasno sklene, da nizkocenovni dampinški uvoz iz LRK, ki je vstopil na trg Unije v velikem in splošno naraščajočem obsegu ter ki je nelojalno občutno zniževal cene industrije Unije v celotnem obravnavanem obdobju, povzroča znatno škodo industriji Unije.

3.   Učinek drugih dejavnikov

3.1.   Uvoz iz drugih tretjih držav

| (97) | V obravnavanem obdobju je potekal omejen uvoz iz tretjih držav. Skupni tržni delež uvoza iz držav, ki niso LRK, se je zmanjšal za 4,3 odstotne točke, in sicer s 26,8 % na 22,5 %. |
| --- | --- |

(97)

V obravnavanem obdobju je potekal omejen uvoz iz tretjih držav. Skupni tržni delež uvoza iz držav, ki niso LRK, se je zmanjšal za 4,3 odstotne točke, in sicer s 26,8 % na 22,5 %.

| (98) | Naslednja največja vira uvoza v OP sta bila Japonska in Ukrajina. Vsaka je imela 5,2-odstotni tržni delež. Indija je imela 3,0-odstotni tržni delež, tržni delež uvoza iz ZDA v OP pa je znašal 2,7 %. Preglednica v nadaljnjem besedilu kaže razvoj obsega uvoza, cen in tržnih deležev štirih držav z največjim uvoznim virom, ki sledijo LRK, in tistih preostalega uvoza iz drugih tretjih držav, ki temeljijo na Eurostatovih podatkih. Kot je že navedeno v uvodni izjavi (64), je bilo treba Eurostatove podatke glede uvoza Japonske nekoliko prilagoditi, da se izvzamejo izkrivljanja, ki so rezultat nepravilnega poročanja o transakcijah.

  Preglednica 17













  Uvoz iz drugih držav |
| --- | --- |
| Država | | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | OP |
| Japonska | Obseg (v tonah) | 5 801 | 7 211 | 6 955 | 6 753 | 4 445 |
| | Tržni delež (%) | 4,4 % | 4,7 % | 5,2 % | 6,6 % | 5,2 % |
| | Povp. cena (EUR) | 7 981 | 7 396 | 8 591 | 11 634 | 9 596 |
| Ukrajina | Obseg (v tonah) | 7 820 | 8 536 | 7 904 | 4 659 | 4 431 |
| | Tržni delež (%) | 5,9 % | 5,6 % | 5,9 % | 4,5 % | 5,2 % |
| | Povp. cena (EUR) | 6 775 | 9 212 | 8 100 | 6 336 | 6 031 |
| Indija | Obseg (v tonah) | 3 664 | 4 323 | 3 461 | 3 265 | 2 540 |
| | Tržni delež (%) | 2,8 % | 2,8 % | 2,6 % | 3,2 % | 3,0 % |
| | Povp. cena (EUR) | 5 519 | 6 874 | 6 789 | 3 929 | 4 111 |
| ZDA | Obseg (v tonah) | 3 739 | 6 019 | 2 724 | 2 740 | 2 344 |
| | Tržni delež (%) | 2,8 % | 3,9 % | 2,0 % | 2,7 % | 2,7 % |
| | Povp. cena (EUR) | 16 235 | 5 597 | 12 892 | 11 175 | 11 054 |
| Druge države | Obseg (v tonah) | 14 394 | 9 709 | 8 063 | 5 183 | 5 542 |
| | Tržni delež (%) | 10,9 % | 6,3 % | 6,0 % | 5,0 % | 6,5 % |
| | Povp. cena (EUR) | 6 643 | 7 880 | 8 553 | 6 695 | 6 497 |
| Skupno vse tretje države, razen LRK | Obseg (v tonah) | 35 418 | 35 797 | 29 107 | 22 600 | 19 303 |
| | Tržni delež (%) | 26,8 % | 23,3 % | 21,8 % | 22,0 % | 22,5 % |
| | Povp. cena (EUR) | 5 586 | 7 540 | 8 453 | 8 392 | 7 484 |

(98)

Naslednja največja vira uvoza v OP sta bila Japonska in Ukrajina. Vsaka je imela 5,2-odstotni tržni delež. Indija je imela 3,0-odstotni tržni delež, tržni delež uvoza iz ZDA v OP pa je znašal 2,7 %. Preglednica v nadaljnjem besedilu kaže razvoj obsega uvoza, cen in tržnih deležev štirih držav z največjim uvoznim virom, ki sledijo LRK, in tistih preostalega uvoza iz drugih tretjih držav, ki temeljijo na Eurostatovih podatkih. Kot je že navedeno v uvodni izjavi (64), je bilo treba Eurostatove podatke glede uvoza Japonske nekoliko prilagoditi, da se izvzamejo izkrivljanja, ki so rezultat nepravilnega poročanja o transakcijah.

Preglednica 17

Uvoz iz drugih držav

Država

2006

2007

2008

2009

OP

Japonska

Obseg (v tonah)

5 801

7 211

6 955

6 753

4 445

Tržni delež (%)

4,4 %

4,7 %

5,2 %

6,6 %

5,2 %

Povp. cena (EUR)

7 981

7 396

8 591

11 634

9 596

Ukrajina

Obseg (v tonah)

7 820

8 536

7 904

4 659

4 431

Tržni delež (%)

5,9 %

5,6 %

5,9 %

4,5 %

5,2 %

Povp. cena (EUR)

6 775

9 212

8 100

6 336

6 031

Indija

Obseg (v tonah)

3 664

4 323

3 461

3 265

2 540

Tržni delež (%)

2,8 %

2,8 %

2,6 %

3,2 %

3,0 %

Povp. cena (EUR)

5 519

6 874

6 789

3 929

4 111

ZDA

Obseg (v tonah)

3 739

6 019

2 724

2 740

2 344

Tržni delež (%)

2,8 %

3,9 %

2,0 %

2,7 %

2,7 %

Povp. cena (EUR)

16 235

5 597

12 892

11 175

11 054

Druge države

Obseg (v tonah)

14 394

9 709

8 063

5 183

5 542

Tržni delež (%)

10,9 %

6,3 %

6,0 %

5,0 %

6,5 %

Povp. cena (EUR)

6 643

7 880

8 553

6 695

6 497

Skupno vse tretje države, razen LRK

Obseg (v tonah)

35 418

35 797

29 107

22 600

19 303

Tržni delež (%)

26,8 %

23,3 %

21,8 %

22,0 %

22,5 %

Povp. cena (EUR)

5 586

7 540

8 453

8 392

7 484

| (99) | Kot navaja predhodna preglednica, je Japonska v obravnavanem obdobju zmerno povečala svoj tržni delež za 0,8 odstotne točke, in sicer s 4,4 % na 5,2 %. Vendar se zdijo cene uvoza iz Japonske veliko bolj primerljive s cenami Unije kot cene uvoza iz LRK. Zlasti pa je treba omeniti, da so bile v obravnavanem obdobju japonske uvozne cene znatno višje od cen industrije Unije. |
| --- | --- |

(99)

Kot navaja predhodna preglednica, je Japonska v obravnavanem obdobju zmerno povečala svoj tržni delež za 0,8 odstotne točke, in sicer s 4,4 % na 5,2 %. Vendar se zdijo cene uvoza iz Japonske veliko bolj primerljive s cenami Unije kot cene uvoza iz LRK. Zlasti pa je treba omeniti, da so bile v obravnavanem obdobju japonske uvozne cene znatno višje od cen industrije Unije.

| (100) | Cene uvoza iz ZDA so bile občutno višje od cen industrije Unije v obravnavanem obdobju (razen v letu 2007). Ukrajina in Indija sta s svojim uvozom ohranili sorazmerno stabilen tržni delež na trgu Unije, čeprav so bile povprečne cene iz teh držav na splošno nižje kot cene Unije; v obravnavanem obdobju se je tržni delež Ukrajine zmanjšal s 5,9 % na 5,2 %, tržni delež Indije pa je se je povečal z 2,8 % na 3,0 %. |
| --- | --- |

(100)

Cene uvoza iz ZDA so bile občutno višje od cen industrije Unije v obravnavanem obdobju (razen v letu 2007). Ukrajina in Indija sta s svojim uvozom ohranili sorazmerno stabilen tržni delež na trgu Unije, čeprav so bile povprečne cene iz teh držav na splošno nižje kot cene Unije; v obravnavanem obdobju se je tržni delež Ukrajine zmanjšal s 5,9 % na 5,2 %, tržni delež Indije pa je se je povečal z 2,8 % na 3,0 %.

| (101) | Tržni delež uvoza iz vseh tretjih držav razen LRK se je torej v obravnavanem obdobju zmanjšal za 4,3 odstotne točke (s 26,8 % na 22,5 %). Na splošno se je v obravnavanem obdobju povprečna uvozna cena iz vseh tretjih držav razen LRK znižala za 34 % (s 5 586 EUR na 7 484 EUR za tono), kar je v ostrem nasprotju z 9-odstotnim znižanjem že tako nizkih kitajskih uvoznih cen in 8-odstotnim padcem povprečnih prodajnih cen Unije. |
| --- | --- |

(101)

Tržni delež uvoza iz vseh tretjih držav razen LRK se je torej v obravnavanem obdobju zmanjšal za 4,3 odstotne točke (s 26,8 % na 22,5 %). Na splošno se je v obravnavanem obdobju povprečna uvozna cena iz vseh tretjih držav razen LRK znižala za 34 % (s 5 586 EUR na 7 484 EUR za tono), kar je v ostrem nasprotju z 9-odstotnim znižanjem že tako nizkih kitajskih uvoznih cen in 8-odstotnim padcem povprečnih prodajnih cen Unije.

| (102) | Na podlagi navedenega je mogoče sklepati, da ni videti, da bi uvoz iz tretjih držav, razen iz LRK, prispeval k škodi, ki jo je utrpela industrija Unije v obravnavanem obdobju. |
| --- | --- |

(102)

Na podlagi navedenega je mogoče sklepati, da ni videti, da bi uvoz iz tretjih držav, razen iz LRK, prispeval k škodi, ki jo je utrpela industrija Unije v obravnavanem obdobju.

3.2.   Učinki tržnih nihanj in gospodarska kriza

| (103) | Čeprav je za leto 2007 in prva tri četrtletja leta 2008 značilen močno rastoč trg za cevi iz nerjavnega jekla, je imela finančna in gospodarska kriza na koncu velik učinek tudi na ta sektor. Gospodarska rast je začela upadati v zadnjem četrtletju leta 2008, upadanje se je nadaljevalo v letu 2009 in vplivalo celo na prvo polovico leta 2010, t.j. celotno OP. Vse to se odraža v trendu potrošnje Unije, ki je bila največja leta 2007, potem pa je leto za letom upadala (glej Preglednico 1). |
| --- | --- |

(103)

Čeprav je za leto 2007 in prva tri četrtletja leta 2008 značilen močno rastoč trg za cevi iz nerjavnega jekla, je imela finančna in gospodarska kriza na koncu velik učinek tudi na ta sektor. Gospodarska rast je začela upadati v zadnjem četrtletju leta 2008, upadanje se je nadaljevalo v letu 2009 in vplivalo celo na prvo polovico leta 2010, t.j. celotno OP. Vse to se odraža v trendu potrošnje Unije, ki je bila največja leta 2007, potem pa je leto za letom upadala (glej Preglednico 1).

| (104) | Brez dvoma je imelo navedeno zmanjšanje potrošnje, ki je rezultat upada gospodarske rasti, učinek tudi na položaj industrije Unije. Treba pa je omeniti, da je dampinški uvoz iz LRK, ki je nelojalno občutno nižal cene industrije Unije, še močno povečal ta negativni učinek. Čeprav bi se zato lahko štelo, da je upad gospodarske rasti prispeval k škodi v OP, to nikakor ne more zmanjšati škodljivega učinka nizkocenovnega dampinškega uvoza iz LRK na trg Unije. Če ne bi bilo nepoštene konkurence iz LRK in pritiska na obseg in cene, ki ga je LRK izvajala na proizvajalce Unije, bi slednji lahko ohranjali prodajne cene in dobičkonosnost na stopnjah, ki bi bile sorazmerno sprejemljive tudi v razmerah z upadajočim povpraševanjem. |
| --- | --- |

(104)

Brez dvoma je imelo navedeno zmanjšanje potrošnje, ki je rezultat upada gospodarske rasti, učinek tudi na položaj industrije Unije. Treba pa je omeniti, da je dampinški uvoz iz LRK, ki je nelojalno občutno nižal cene industrije Unije, še močno povečal ta negativni učinek. Čeprav bi se zato lahko štelo, da je upad gospodarske rasti prispeval k škodi v OP, to nikakor ne more zmanjšati škodljivega učinka nizkocenovnega dampinškega uvoza iz LRK na trg Unije. Če ne bi bilo nepoštene konkurence iz LRK in pritiska na obseg in cene, ki ga je LRK izvajala na proizvajalce Unije, bi slednji lahko ohranjali prodajne cene in dobičkonosnost na stopnjah, ki bi bile sorazmerno sprejemljive tudi v razmerah z upadajočim povpraševanjem.

| (105) | Učinki dampinškega uvoza iz LRK, ki je nelojalno precej nižal prodajne cene Unije v OP, je dejansko mogoče šteti za še bolj škodljivega v času gospodarske krize, ko so obseg prodaje in prodajne cene že tako pod pritiskom manjše potrošnje. |
| --- | --- |

(105)

Učinki dampinškega uvoza iz LRK, ki je nelojalno precej nižal prodajne cene Unije v OP, je dejansko mogoče šteti za še bolj škodljivega v času gospodarske krize, ko so obseg prodaje in prodajne cene že tako pod pritiskom manjše potrošnje.

| (106) | Glede na navedeno upada gospodarske rasti ni mogoče šteti za mogoči dejavnik, ki bi pretrgal vzročno zvezo med škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, in dampinškim uvozom iz LRK. |
| --- | --- |

(106)

Glede na navedeno upada gospodarske rasti ni mogoče šteti za mogoči dejavnik, ki bi pretrgal vzročno zvezo med škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, in dampinškim uvozom iz LRK.

3.3.   Uspešnost izvoza industrije Unije

| (107) | Kar se tiče razvoja izvoza industrije Unije, se je izvoz zmanjšal manj kot domača prodaja, ne glede na to, ali so bili proučeni vsi proizvajalci Unije ali le vzorčeni proizvajalci. Kar se tiče razvoja obsega izvoza, je v obravnavanem obdobju za industrijo Unije mogoče ugotoviti naslednje gibanje:

  Preglednica 18












  Industrija Unije – izvoz (v tonah) nepovezanim strankam |
| --- | --- |
| Vsi proizvajalci EU | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | OP |
| Indeksirano | 100 | 99 | 108 | 88 | 64 |

(107)

Kar se tiče razvoja izvoza industrije Unije, se je izvoz zmanjšal manj kot domača prodaja, ne glede na to, ali so bili proučeni vsi proizvajalci Unije ali le vzorčeni proizvajalci. Kar se tiče razvoja obsega izvoza, je v obravnavanem obdobju za industrijo Unije mogoče ugotoviti naslednje gibanje:

Preglednica 18

Industrija Unije – izvoz (v tonah) nepovezanim strankam

Vsi proizvajalci EU

2006

2007

2008

2009

OP

Indeksirano

100

99

108

88

64

| (108) | Treba je izpostaviti, da se je izvoz industrije Unije zmanjševal počasneje kot prodaja na trgu Unije. To lahko pomeni, da je pritisk dampinškega uvoza iz LRK velik zlasti na trgu Unije. Glede na navedeno in bistven delež izvoza v celotni prodaji industrije Unije (stalno med 39 % in 45 % v obravnavanem obdobju) se z gotovostjo lahko izključi kakršno koli pomanjkanje konkurenčnosti proizvajalcev Unije na svetovnem trgu. |
| --- | --- |

(108)

Treba je izpostaviti, da se je izvoz industrije Unije zmanjševal počasneje kot prodaja na trgu Unije. To lahko pomeni, da je pritisk dampinškega uvoza iz LRK velik zlasti na trgu Unije. Glede na navedeno in bistven delež izvoza v celotni prodaji industrije Unije (stalno med 39 % in 45 % v obravnavanem obdobju) se z gotovostjo lahko izključi kakršno koli pomanjkanje konkurenčnosti proizvajalcev Unije na svetovnem trgu.

3.4.   Konkurenčnost dampinškega izvoza iz LRK in stroški proizvodnje industrije Unije

| (109) | Zaradi velike nestanovitnosti cen zlitin in splošnega razvoja povpraševanja na trgu je prišlo do znatnih nihanj v stroških glavne surovine za proizvodnjo izdelka v preiskavi. Povprečni proizvodni stroški na enoto industrije Unije so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

  Preglednica 19












  Industrija Unije – stroški proizvodnje (EUR za tono) |
| --- | --- |
| Vzorčeni proizvajalci | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | OP |
| Indeksirano | 100 | 120 | 119 | 124 | 118 |

(109)

Zaradi velike nestanovitnosti cen zlitin in splošnega razvoja povpraševanja na trgu je prišlo do znatnih nihanj v stroških glavne surovine za proizvodnjo izdelka v preiskavi. Povprečni proizvodni stroški na enoto industrije Unije so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

Preglednica 19

Industrija Unije – stroški proizvodnje (EUR za tono)

Vzorčeni proizvajalci

2006

2007

2008

2009

OP

Indeksirano

100

120

119

124

118

| (110) | Kot je navedeno v uvodni izjavi (78), je trg glavnih surovin v LRK zelo izkrivljen. Zaradi tega izkrivljanja je videti, da imajo proizvajalci izvozniki v LRK možnost izvoza zadevnega izdelka na trg Unije po cenah, ki so verjetno manj elastične od cen surovin in zaradi tega močno nelojalno nižajo prodajne cene na trgu Unije. Z drugimi besedami imajo proizvajalci cevi iz nerjavnega jekla v LRK zaradi izkrivljanja na kitajskem trgu surovin nepošteno konkurenčno prednost v primerjavi z industrijo Unije. Zaradi teh izkrivljanj je bilo kitajskim proizvajalcem omogočeno ohranjati nizko raven cen dampinškega uvoza iz LRK. |
| --- | --- |

(110)

Kot je navedeno v uvodni izjavi (78), je trg glavnih surovin v LRK zelo izkrivljen. Zaradi tega izkrivljanja je videti, da imajo proizvajalci izvozniki v LRK možnost izvoza zadevnega izdelka na trg Unije po cenah, ki so verjetno manj elastične od cen surovin in zaradi tega močno nelojalno nižajo prodajne cene na trgu Unije. Z drugimi besedami imajo proizvajalci cevi iz nerjavnega jekla v LRK zaradi izkrivljanja na kitajskem trgu surovin nepošteno konkurenčno prednost v primerjavi z industrijo Unije. Zaradi teh izkrivljanj je bilo kitajskim proizvajalcem omogočeno ohranjati nizko raven cen dampinškega uvoza iz LRK.

4.   Sklep o vzročni zvezi

| (111) | Iz zgornje analize je razvidno, da se je uvoz iz LRK v obravnavanem obdobju po količinah povečeval in pridobil znaten tržni delež. Poleg tega so te povečane količine, ki so vstopile na trg Unije po dampinških cenah, nelojalno močno zniževale cene industrije Unije. Čeprav je industrija Unije nekaj časa zmogla izravnavati negativne učinke tega pritiska zaradi izjemno pozitivnih tržnih razmer v letih 2007 in 2008, to ni bilo več mogoče, ko je gospodarska kriza občutno zmanjšala raven povpraševanja. |
| --- | --- |

(111)

Iz zgornje analize je razvidno, da se je uvoz iz LRK v obravnavanem obdobju po količinah povečeval in pridobil znaten tržni delež. Poleg tega so te povečane količine, ki so vstopile na trg Unije po dampinških cenah, nelojalno močno zniževale cene industrije Unije. Čeprav je industrija Unije nekaj časa zmogla izravnavati negativne učinke tega pritiska zaradi izjemno pozitivnih tržnih razmer v letih 2007 in 2008, to ni bilo več mogoče, ko je gospodarska kriza občutno zmanjšala raven povpraševanja.

| (112) | Analizirani so bili tudi drugi dejavniki, ki bi lahko povzročili škodo industriji Unije. Pri tem se je pokazalo, da uvoz iz tretjih držav, učinek gospodarske krize, uspešnost izvoza industrije Unije in drugi dejavniki, vključno s tistimi, povezanimi z izkrivljanji na trgu surovin LRK, niso videti taki, da bi pretrgali vzročno zvezo, ki je bila ugotovljena med dampinškim uvozom in škodo, ki jo je industrija Unije utrpela v OP. |
| --- | --- |

(112)

Analizirani so bili tudi drugi dejavniki, ki bi lahko povzročili škodo industriji Unije. Pri tem se je pokazalo, da uvoz iz tretjih držav, učinek gospodarske krize, uspešnost izvoza industrije Unije in drugi dejavniki, vključno s tistimi, povezanimi z izkrivljanji na trgu surovin LRK, niso videti taki, da bi pretrgali vzročno zvezo, ki je bila ugotovljena med dampinškim uvozom in škodo, ki jo je industrija Unije utrpela v OP.

| (113) | Na podlagi zgornje analize, pri kateri so bili vsi znani dejavniki, ki vplivajo na položaj industrije Unije, ustrezno ločeni od škodljivega učinka dampinškega uvoza, se začasno sklene, da je uvoz iz LRK industriji Unije povzročil znatno škodo v smislu člena 3(6) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(113)

Na podlagi zgornje analize, pri kateri so bili vsi znani dejavniki, ki vplivajo na položaj industrije Unije, ustrezno ločeni od škodljivega učinka dampinškega uvoza, se začasno sklene, da je uvoz iz LRK industriji Unije povzročil znatno škodo v smislu člena 3(6) osnovne uredbe.

F.   INTERES UNIJE

| (114) | Komisija je v skladu s členom 21 osnovne uredbe proučila, ali kljub sklepom o dampingu, škodi in vzročni zvezi obstajajo razlogi, zaradi katerih bi Komisija lahko jasno sklenila, da sprejetje ukrepov v tem primeru ni v interesu Unije. V ta namen in v skladu s členom 21(1) osnovne uredbe je Komisija proučila verjeten vpliv možnih ukrepov na vse vključene strani in verjetne posledice nesprejetja ukrepov. |
| --- | --- |

(114)

Komisija je v skladu s členom 21 osnovne uredbe proučila, ali kljub sklepom o dampingu, škodi in vzročni zvezi obstajajo razlogi, zaradi katerih bi Komisija lahko jasno sklenila, da sprejetje ukrepov v tem primeru ni v interesu Unije. V ta namen in v skladu s členom 21(1) osnovne uredbe je Komisija proučila verjeten vpliv možnih ukrepov na vse vključene strani in verjetne posledice nesprejetja ukrepov.

| (115) | Komisija je poslala vprašalnike neodvisnim uvoznikom in uporabnikom. Dva uvoznika in en uporabnik so nato predložili izpolnjene vprašalnike v predpisanem roku. |
| --- | --- |

(115)

Komisija je poslala vprašalnike neodvisnim uvoznikom in uporabnikom. Dva uvoznika in en uporabnik so nato predložili izpolnjene vprašalnike v predpisanem roku.

1.   Interes industrije Unije

| (116) | En proizvajalec Unije je nasprotoval uvedbi protidampinških ukrepov, saj podjetje delno dobiva neobdelane votle izdelke iz nerjavnega jekla iz LRK, da jih nadalje obdela v dodelane cevi. Vendar proizvajalec predstavlja manj kot 2 % celotne proizvodnje Unije. |
| --- | --- |

(116)

En proizvajalec Unije je nasprotoval uvedbi protidampinških ukrepov, saj podjetje delno dobiva neobdelane votle izdelke iz nerjavnega jekla iz LRK, da jih nadalje obdela v dodelane cevi. Vendar proizvajalec predstavlja manj kot 2 % celotne proizvodnje Unije.

| (117) | Gre spomniti, da so kazalci škode pokazali splošno negativno gibanje in da so bili resno prizadeti zlasti kazalci škode za obseg proizvodnje in prodaje ter tržni delež in finančno uspešnost industrije Unije, kot sta dobičkonosnost in donosnost naložb. |
| --- | --- |

(117)

Gre spomniti, da so kazalci škode pokazali splošno negativno gibanje in da so bili resno prizadeti zlasti kazalci škode za obseg proizvodnje in prodaje ter tržni delež in finančno uspešnost industrije Unije, kot sta dobičkonosnost in donosnost naložb.

| (118) | Če se uvedejo ukrepi, se pričakuje, da se bosta padanje cen in izguba tržnega deleža ublažila in da se bodo prodajne cene industrije Unije začele zviševati, s čimer bi se precej izboljšal njen finančni položaj. |
| --- | --- |

(118)

Če se uvedejo ukrepi, se pričakuje, da se bosta padanje cen in izguba tržnega deleža ublažila in da se bodo prodajne cene industrije Unije začele zviševati, s čimer bi se precej izboljšal njen finančni položaj.

| (119) | Po drugi strani je verjetno, da se bo slabšanje trga in finančnega položaja industrije Unije nadaljevalo, če se protidampinški ukrepi ne uvedejo. Pri takem poteku bi industrija Unije izgubila dodaten tržni delež, saj ne zmore več slediti tržnim cenam, ki jih določa dampinški uvoz iz LRK. Verjetni učinki bi vključevali dodatno zmanjšanje proizvodnje in zaprtje proizvodnih obratov v Uniji, ki bi pomenili znatne izgube delovnih mest. |
| --- | --- |

(119)

Po drugi strani je verjetno, da se bo slabšanje trga in finančnega položaja industrije Unije nadaljevalo, če se protidampinški ukrepi ne uvedejo. Pri takem poteku bi industrija Unije izgubila dodaten tržni delež, saj ne zmore več slediti tržnim cenam, ki jih določa dampinški uvoz iz LRK. Verjetni učinki bi vključevali dodatno zmanjšanje proizvodnje in zaprtje proizvodnih obratov v Uniji, ki bi pomenili znatne izgube delovnih mest.

| (120) | Ob upoštevanju vseh navedenih dejavnikov se začasno sklene, da je uvedba protidampinških ukrepov v interesu industrije Unije. |
| --- | --- |

(120)

Ob upoštevanju vseh navedenih dejavnikov se začasno sklene, da je uvedba protidampinških ukrepov v interesu industrije Unije.

2.   Interes nepovezanih uvoznikov v Uniji

| (121) | Kot že navedeno, se vzorčenje ni uporabilo za nepovezane uvoznike, saj sta le dva nepovezana uvoznika v celoti sodelovala v preiskavi in predložila izpolnjene vprašalnike. Le majhen delež prometa teh dveh uvoznikov je bil povezan z nadaljnjo prodajo zadevnega izdelka iz LRK. |
| --- | --- |

(121)

Kot že navedeno, se vzorčenje ni uporabilo za nepovezane uvoznike, saj sta le dva nepovezana uvoznika v celoti sodelovala v preiskavi in predložila izpolnjene vprašalnike. Le majhen delež prometa teh dveh uvoznikov je bil povezan z nadaljnjo prodajo zadevnega izdelka iz LRK.

| (122) | Uvoz, ki sta ga prijavila ta dva uvoznika, pa je predstavljal sorazmerno majhen delež celotnega uvoza iz LRK v OP (veliko manj kot 10 %). Glede na visoke stopnje, ki so jih uvozniki dosegli z nadaljnjo prodajo zadevnega izdelka v OP, se lahko domneva, da bi uvedba protidampinških dajatev za njih lahko pomenila nižje stopnje dobičkonosnosti. Vendar noben uvoznik ni podal argumentov, zakaj bi bila uvedba protidampinških ukrepov v nasprotju z njihovimi interesi. Poleg tega, ker oba nadalje prodajata cevi iz nerjavnega jekla, ki niso kitajskega porekla (vključno s cevmi s poreklom iz Unije), se lahko prav tako odločita, da začneta nabavljati pri nekitajskih dobaviteljih, na katere dajatve ne vplivajo. |
| --- | --- |

(122)

Uvoz, ki sta ga prijavila ta dva uvoznika, pa je predstavljal sorazmerno majhen delež celotnega uvoza iz LRK v OP (veliko manj kot 10 %). Glede na visoke stopnje, ki so jih uvozniki dosegli z nadaljnjo prodajo zadevnega izdelka v OP, se lahko domneva, da bi uvedba protidampinških dajatev za njih lahko pomenila nižje stopnje dobičkonosnosti. Vendar noben uvoznik ni podal argumentov, zakaj bi bila uvedba protidampinških ukrepov v nasprotju z njihovimi interesi. Poleg tega, ker oba nadalje prodajata cevi iz nerjavnega jekla, ki niso kitajskega porekla (vključno s cevmi s poreklom iz Unije), se lahko prav tako odločita, da začneta nabavljati pri nekitajskih dobaviteljih, na katere dajatve ne vplivajo.

| (123) | Noben drugi uvoznik ni sodeloval s predložitvijo izpolnjenega vprašalnika ali utemeljenih pripomb. Glede na navedeno se začasno sklene, da uvedba začasnih protidampinških ukrepov ne bo bistveno negativno vplivala na interes uvoznikov EU. |
| --- | --- |

(123)

Noben drugi uvoznik ni sodeloval s predložitvijo izpolnjenega vprašalnika ali utemeljenih pripomb. Glede na navedeno se začasno sklene, da uvedba začasnih protidampinških ukrepov ne bo bistveno negativno vplivala na interes uvoznikov EU.

3.   Interes uporabnikov

| (124) | Brezšivne cevi iz nerjavnega jekla v tem postopku imajo številne načine uporabe (glej uvodno izjavo (17)). Kljub temu je sodeloval le en uporabnik, ki uporablja cevi iz nerjavnega jekla za proizvodnjo zračnih hladilcev (air fin coolers) in zračno hlajenih kondenzatorjev, ki znašajo manj kot 1 % celotnega kitajskega uvoza v OP. Vendar se lahko začasno sklene, da zelo omejeno sodelovanje uporabnikov kaže, da bo na splošno učinek na dobičkonosnost in gospodarski položaj industrije uporabnikov precej omejen. |
| --- | --- |

(124)

Brezšivne cevi iz nerjavnega jekla v tem postopku imajo številne načine uporabe (glej uvodno izjavo (17)). Kljub temu je sodeloval le en uporabnik, ki uporablja cevi iz nerjavnega jekla za proizvodnjo zračnih hladilcev (air fin coolers) in zračno hlajenih kondenzatorjev, ki znašajo manj kot 1 % celotnega kitajskega uvoza v OP. Vendar se lahko začasno sklene, da zelo omejeno sodelovanje uporabnikov kaže, da bo na splošno učinek na dobičkonosnost in gospodarski položaj industrije uporabnikov precej omejen.

| (125) | Iz izpolnjenega vprašalnika tega uporabnika je videti, da protidampinški ukrepi ne bodo resno vplivali niti na družbo niti na njen sektor, ki uporablja nerjavne cevi. Ob primerjavi vrednosti uvoza zadevnega izdelka s prometom sektorja, ki uporablja uvoženo blago, se učinek lahko šteje za nepomembnega. |
| --- | --- |

(125)

Iz izpolnjenega vprašalnika tega uporabnika je videti, da protidampinški ukrepi ne bodo resno vplivali niti na družbo niti na njen sektor, ki uporablja nerjavne cevi. Ob primerjavi vrednosti uvoza zadevnega izdelka s prometom sektorja, ki uporablja uvoženo blago, se učinek lahko šteje za nepomembnega.

| (126) | Ob upoštevanju podatkov tega uporabnika pa ni mogoče izključiti možnosti, da na nekatere družbe uporabnice, ki uporabljajo večje količine nerjavnih cevi, uvoženih iz LRK, protidampinški ukrepi ne bi vplivali negativno. |
| --- | --- |

(126)

Ob upoštevanju podatkov tega uporabnika pa ni mogoče izključiti možnosti, da na nekatere družbe uporabnice, ki uporabljajo večje količine nerjavnih cevi, uvoženih iz LRK, protidampinški ukrepi ne bi vplivali negativno.

| (127) | Na podlagi informacij, ki jih je predložil edini sodelujoči uporabnik, zaradi njihove omejene reprezentativnosti in široke uporabe ni mogoče oceniti skupno število zaposlenih celotne industrije uporabnikov v Uniji. |
| --- | --- |

(127)

Na podlagi informacij, ki jih je predložil edini sodelujoči uporabnik, zaradi njihove omejene reprezentativnosti in široke uporabe ni mogoče oceniti skupno število zaposlenih celotne industrije uporabnikov v Uniji.

| (128) | Prav tako je treba omeniti, da ni verjetno, da bi stopnja ukrepov preprečila oskrbo trga Unije s kitajskim uvozom, čeprav po višjih neškodljivih cenah. Poleg tega neizkoriščene proizvodne zmogljivosti industrije Unije in alternativni viri uvoza iz različnih tretjih držav kažejo, da ni tveganja za zanesljivo oskrbo trga Unije s cevmi iz nerjavnega jekla. |
| --- | --- |

(128)

Prav tako je treba omeniti, da ni verjetno, da bi stopnja ukrepov preprečila oskrbo trga Unije s kitajskim uvozom, čeprav po višjih neškodljivih cenah. Poleg tega neizkoriščene proizvodne zmogljivosti industrije Unije in alternativni viri uvoza iz različnih tretjih držav kažejo, da ni tveganja za zanesljivo oskrbo trga Unije s cevmi iz nerjavnega jekla.

| (129) | Kljub nedavnim težavam industrija Unije poleg tega še naprej ostaja največji dobavitelj industrije uporabnikov v Uniji. Brez uvedbe ukrepov bi bila industrija Unije v primeru nadaljnjega poslabšanja finančnega položaja industrije Unije ogrožena, kar bi povzročilo tveganje za zanesljivo oskrbo tudi za uporabnike v Uniji. |
| --- | --- |

(129)

Kljub nedavnim težavam industrija Unije poleg tega še naprej ostaja največji dobavitelj industrije uporabnikov v Uniji. Brez uvedbe ukrepov bi bila industrija Unije v primeru nadaljnjega poslabšanja finančnega položaja industrije Unije ogrožena, kar bi povzročilo tveganje za zanesljivo oskrbo tudi za uporabnike v Uniji.

| (130) | Ob upoštevanju splošnega učinka protidampinških ukrepov je videti, da pozitivni učinki na industrijo Unije jasno odtehtajo morebitne negativne učinke na druge interesne skupine. Zato se začasno sklene, da protidampinške dajatve niso v nasprotju z interesom Unije. |
| --- | --- |

(130)

Ob upoštevanju splošnega učinka protidampinških ukrepov je videti, da pozitivni učinki na industrijo Unije jasno odtehtajo morebitne negativne učinke na druge interesne skupine. Zato se začasno sklene, da protidampinške dajatve niso v nasprotju z interesom Unije.

4.   Sklepna ugotovitev o interesu Unije

| (131) | Pričakuje se, da bi se z uvedbo ukrepov za dampinški uvoz zadevnega izdelka iz LRK industriji Unije omogočilo, da izboljša svoj položaj z večjim obsegom prodaje, višjimi prodajnimi cenami in večjim tržnim deležem. Čeprav so možni nekateri negativni učinki v obliki višjih stroškov za nekatere uporabnike, bodo pričakovane koristi za proizvajalce in njihove dobavitelje verjetno večje. |
| --- | --- |

(131)

Pričakuje se, da bi se z uvedbo ukrepov za dampinški uvoz zadevnega izdelka iz LRK industriji Unije omogočilo, da izboljša svoj položaj z večjim obsegom prodaje, višjimi prodajnimi cenami in večjim tržnim deležem. Čeprav so možni nekateri negativni učinki v obliki višjih stroškov za nekatere uporabnike, bodo pričakovane koristi za proizvajalce in njihove dobavitelje verjetno večje.

| (132) | Glede na navedeno se po premisleku začasno sklene, da v tem primeru ni nujnih razlogov za to, da se ne bi uvedli začasni ukrepi za uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz LRK. |
| --- | --- |

(132)

Glede na navedeno se po premisleku začasno sklene, da v tem primeru ni nujnih razlogov za to, da se ne bi uvedli začasni ukrepi za uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz LRK.

G.   ZAČASNI PROTIDAMPINŠKI UKREPI

| (133) | Ob upoštevanju sklepov o dampingu, škodi, vzročni zvezi in interesu Unije je treba uvesti začasne ukrepe za uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, da se prepreči nadaljnja škoda industriji Unije zaradi dampinškega uvoza. |
| --- | --- |

(133)

Ob upoštevanju sklepov o dampingu, škodi, vzročni zvezi in interesu Unije je treba uvesti začasne ukrepe za uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, da se prepreči nadaljnja škoda industriji Unije zaradi dampinškega uvoza.

1.   Stopnja odprave škode

| (134) | Začasni ukrepi za uvoz iz LRK morajo biti uvedeni na stopnji, ki omogoča odpravo dampinga, ne da bi ta stopnja presegla škodo, ki jo dampinški uvoz povzroča industriji Unije. Pri izračunu zneska dajatve, ki bi bila potrebna za odpravo učinkov škodljivega dampinga, se sklene, da bi morali vsi ukrepi industriji Unije omogočati, da pokrije stroške proizvodnje in na splošno doseže dobiček pred obdavčitvijo, ki bi lahko bil dosežen v normalnih konkurenčnih razmerah, tj. če dampinškega uvoza ne bi bilo. |
| --- | --- |

(134)

Začasni ukrepi za uvoz iz LRK morajo biti uvedeni na stopnji, ki omogoča odpravo dampinga, ne da bi ta stopnja presegla škodo, ki jo dampinški uvoz povzroča industriji Unije. Pri izračunu zneska dajatve, ki bi bila potrebna za odpravo učinkov škodljivega dampinga, se sklene, da bi morali vsi ukrepi industriji Unije omogočati, da pokrije stroške proizvodnje in na splošno doseže dobiček pred obdavčitvijo, ki bi lahko bil dosežen v normalnih konkurenčnih razmerah, tj. če dampinškega uvoza ne bi bilo.

| (135) | Industrija Unije je trdila, da bi bilo za določitev stopnje odprave škode treba uporabiti 12-odstotni ciljni dobiček. Vendar do zdaj predloženi dokazi ne kažejo, da je tak dobiček mogoče doseči v normalnih tržnih razmerah. Tudi v izrednem letu 2007 industrija Unije ni mogla doseči tako visoke stopnje dobičkonosnosti. Na podlagi podatkov, pridobljenih med preiskavo, se je začasno štelo, da je 5-odstotni dobiček primeren za določanje stopnje odprave škode. |
| --- | --- |

(135)

Industrija Unije je trdila, da bi bilo za določitev stopnje odprave škode treba uporabiti 12-odstotni ciljni dobiček. Vendar do zdaj predloženi dokazi ne kažejo, da je tak dobiček mogoče doseči v normalnih tržnih razmerah. Tudi v izrednem letu 2007 industrija Unije ni mogla doseči tako visoke stopnje dobičkonosnosti. Na podlagi podatkov, pridobljenih med preiskavo, se je začasno štelo, da je 5-odstotni dobiček primeren za določanje stopnje odprave škode.

| (136) | Na podlagi tega je bila izračunana neškodljiva cena za podobni izdelek industrije Unije. Neškodljiva cena je bila določena tako, da se je od cene franko tovarna odštela dejanska stopnja dobička, tako izračunani ceni na pragu dobička pa se je prištela navedena ciljna stopnja dobička. |
| --- | --- |

(136)

Na podlagi tega je bila izračunana neškodljiva cena za podobni izdelek industrije Unije. Neškodljiva cena je bila določena tako, da se je od cene franko tovarna odštela dejanska stopnja dobička, tako izračunani ceni na pragu dobička pa se je prištela navedena ciljna stopnja dobička.

| (137) | Tako so bile začasno določene naslednje stopnje odprave škode:






  Družba/družbe | Stopnja odprave škode |
| --- | --- | --- |
| Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu | 71,5 % |
| Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan | 48,2 % |
| Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong | 48,0 % |
| Družbe, navedene v Prilogi I | 56,6 % |
| Vse druge družbe | 71,5 % |

(137)

Tako so bile začasno določene naslednje stopnje odprave škode:

Družba/družbe

Stopnja odprave škode

Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu

71,5 %

Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan

48,2 %

Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong

48,0 %

Družbe, navedene v Prilogi I

56,6 %

Vse druge družbe

71,5 %

2.   Začasni ukrepi

| (138) | Glede na navedeno in v skladu s členom 7(2) osnovne uredbe se šteje, da je treba za uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz LRK uvesti začasno protidampinško dajatev na stopnji nižje ugotovljene stopnje dampinga in odprave škode po pravilu nižje dajatve, ki je v vseh primerih ugotovljena stopnja škode. |
| --- | --- |

(138)

Glede na navedeno in v skladu s členom 7(2) osnovne uredbe se šteje, da je treba za uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz LRK uvesti začasno protidampinško dajatev na stopnji nižje ugotovljene stopnje dampinga in odprave škode po pravilu nižje dajatve, ki je v vseh primerih ugotovljena stopnja škode.

| (139) | Zaradi visoke ravni sodelovanja kitajskih proizvajalcev izvoznikov je stopnja za vse druge družbe določena na stopnji sodelujoče družbe v vzorcu z najvišjo stopnjo. Za nesodelujoče nevzorčene družbe, navedene v prilogi, je začasna stopnja dajatve določena na stopnji tehtanega povprečja stopenj vzorčenih družb. Na podlagi navedenega so predlagane stopnje dajatve:






  Družba/družbe | Začasna dajatev |
| --- | --- | --- |
| Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu | 71,5 % |
| Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan | 48,2 % |
| Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong | 48,0 % |
| Družbe, navedene v Prilogi I | 56,6 % |
| Vse druge družbe | 71,5 % |

(139)

Zaradi visoke ravni sodelovanja kitajskih proizvajalcev izvoznikov je stopnja za vse druge družbe določena na stopnji sodelujoče družbe v vzorcu z najvišjo stopnjo. Za nesodelujoče nevzorčene družbe, navedene v prilogi, je začasna stopnja dajatve določena na stopnji tehtanega povprečja stopenj vzorčenih družb. Na podlagi navedenega so predlagane stopnje dajatve:

Družba/družbe

Začasna dajatev

Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu

71,5 %

Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan

48,2 %

Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong

48,0 %

Družbe, navedene v Prilogi I

56,6 %

Vse druge družbe

71,5 %

| (140) | Stopnje protidampinških dajatev za posamezne družbe iz te uredbe so bile določene na podlagi ugotovitev te preiskave. Zato odražajo položaj teh družb med preiskavo. Te stopnje dajatev (v nasprotju z dajatvijo na ravni države, ki se uporablja za „vse druge družbe“) veljajo torej izključno za uvoz izdelkov s poreklom iz zadevne države, ki jih proizvajajo navedene družbe, torej navedene posebne pravne osebe. Za uvožene izdelke, ki jih je proizvedla družba, ki v izvedbenem delu te uredbe ni posebej navedena z imenom in naslovom, ter subjekti, ki so povezani s posebej navedenimi družbami, ni mogoče izkoristiti teh stopenj, ampak zanje velja stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“. |
| --- | --- |

(140)

Stopnje protidampinških dajatev za posamezne družbe iz te uredbe so bile določene na podlagi ugotovitev te preiskave. Zato odražajo položaj teh družb med preiskavo. Te stopnje dajatev (v nasprotju z dajatvijo na ravni države, ki se uporablja za „vse druge družbe“) veljajo torej izključno za uvoz izdelkov s poreklom iz zadevne države, ki jih proizvajajo navedene družbe, torej navedene posebne pravne osebe. Za uvožene izdelke, ki jih je proizvedla družba, ki v izvedbenem delu te uredbe ni posebej navedena z imenom in naslovom, ter subjekti, ki so povezani s posebej navedenimi družbami, ni mogoče izkoristiti teh stopenj, ampak zanje velja stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“.

| (141) | Vsak zahtevek za uporabo teh individualnih stopenj protidampinških dajatev za posamezne družbe (npr. zaradi spremembe imena subjekta ali zaradi ustanovitve novih proizvodnih ali prodajnih obratov) se takoj naslovi na Komisijo (8) skupaj z vsemi relevantnimi informacijami, zlasti o vsaki spremembi dejavnosti družbe na področju proizvodnje, domače prodaje in izvoza, povezanimi na primer z navedeno spremembo imena ali spremembo proizvodnih in prodajnih obratov. Če bo primerno, bo ta uredba ustrezno spremenjena s posodobljenim seznamom družb, ki so upravičene do individualnih stopenj dajatev. |
| --- | --- |

(141)

Vsak zahtevek za uporabo teh individualnih stopenj protidampinških dajatev za posamezne družbe (npr. zaradi spremembe imena subjekta ali zaradi ustanovitve novih proizvodnih ali prodajnih obratov) se takoj naslovi na Komisijo (8) skupaj z vsemi relevantnimi informacijami, zlasti o vsaki spremembi dejavnosti družbe na področju proizvodnje, domače prodaje in izvoza, povezanimi na primer z navedeno spremembo imena ali spremembo proizvodnih in prodajnih obratov. Če bo primerno, bo ta uredba ustrezno spremenjena s posodobljenim seznamom družb, ki so upravičene do individualnih stopenj dajatev.

| (142) | Da se zagotovi ustrezno izvrševanje protidampinške dajatve, je treba stopnjo dajatve za vse druge družbe uporabljati ne le za nesodelujoče proizvajalce izvoznike, ampak tudi za tiste proizvajalce, ki v OP niso izvažali v Unijo. |
| --- | --- |

(142)

Da se zagotovi ustrezno izvrševanje protidampinške dajatve, je treba stopnjo dajatve za vse druge družbe uporabljati ne le za nesodelujoče proizvajalce izvoznike, ampak tudi za tiste proizvajalce, ki v OP niso izvažali v Unijo.

H.   KONČNA DOLOČBA

| (143) | Zaradi dobrega upravljanja je treba opredeliti obdobje, v katerem lahko zainteresirane strani, ki so se javile v roku iz obvestila o začetku postopka, v pisni obliki izrazijo stališča in zahtevajo zaslišanje. Poleg tega je treba poudariti, da so ugotovitve o uvedbi dajatev iz te uredbe začasne in jih bo za določitev kakršnih koli dokončnih ukrepov morda treba ponovno preučiti – |
| --- | --- |

(143)

Zaradi dobrega upravljanja je treba opredeliti obdobje, v katerem lahko zainteresirane strani, ki so se javile v roku iz obvestila o začetku postopka, v pisni obliki izrazijo stališča in zahtevajo zaslišanje. Poleg tega je treba poudariti, da so ugotovitve o uvedbi dajatev iz te uredbe začasne in jih bo za določitev kakršnih koli dokončnih ukrepov morda treba ponovno preučiti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Uvede se začasna protidampinška dajatev na uvoz nekaterih brezšivnih cevi iz nerjavnega jekla, brez pribora (fitingov), ustrezne za pretok plina ali tekočine za uporabo v civilnem letalstvu, ki se trenutno uvrščajo v oznake KN 7304 11 00, 7304 22 00, 7304 24 00, ex 7304 41 00, 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 in ex 7304 90 00 (oznake TARIC 7304410090, 7304499390, 7304499590, 7304499990 in 7304900091), s poreklom iz Ljudske republike Kitajske.

2.   Stopnja začasne protidampinške dajatve, ki se uporablja za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatve za izdelke iz odstavka 1, ki jih proizvajajo naslednje družbe, je:

| Družba/družbe | Začasna dajatev | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- |
| Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu | 71,5 % | B120 |
| Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan | 48,2 % | B118 |
| Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong | 48,0 % | B119 |
| Družbe, navedene v Prilogi I | 56,6 % | B121 |
| Vse druge družbe | 71,5 % | B999 |

Družba/družbe

Začasna dajatev

Dodatna oznaka TARIC

Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu

71,5 %

B120

Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan

48,2 %

B118

Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong

48,0 %

B119

Družbe, navedene v Prilogi I

56,6 %

B121

Vse druge družbe

71,5 %

B999

3.   Uporaba individualnih stopenj dajatve, ki so določene za družbe iz odstavka 2, je pogojena s predložitvijo veljavne trgovinske fakture carinskim organom držav članic, ki je skladna z zahtevami iz Priloge II. Če družbe takšne fakture ne predložijo, se uporablja dajatev, ki velja za vse druge družbe.

4.   Sprostitev izdelka iz odstavka 1 v prosti promet v Uniji je pogojena z varščino, ki je enaka znesku začasne dajatve.

5.   Če ni drugače določeno, se uporabljajo veljavne določbe o carinah.

Člen 2

Brez poseganja v člen 20 Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 lahko zainteresirane strani v enem mesecu od začetka veljavnosti te uredbe zahtevajo razkritje bistvenih dejstev in premislekov, na podlagi katerih je bila sprejeta ta uredba, ter v pisni obliki izrazijo stališče in prosijo za ustno zaslišanje pred Komisijo.

V skladu s členom 21(4) Uredbe (ES) št. 1225/2009 lahko zadevne strani predložijo pripombe v zvezi z uporabo te uredbe v enem mesecu od dneva začetka njene veljavnosti.

Člen 3

Ta uredba začne veljati na dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 1 te uredbe se uporablja šest mesecev.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 27. junija 2011

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 51.

1

(2)  UL C 265, 30.9.2010, str. 10.

2

(3)  Najnovejši trendi v trgovini z jeklom in ukrepi, povezani s trgovinsko politiko, poročilo OECD, 2010, DSTI/SU/SC(2010)15, str. 14; „Kitajske subvencije za specializirano jeklo: masovne, razširjene in nezakonite“, 2008, poročilo Industrije za specializirano jeklo Severne Amerike, na voljo na spletni strani: http://www.ssina.com/news/releases/pdf_releases/20081014_report.pdf; „Subvencije kitajske vlade industriji nerjavnega jekla“, 2007, poročilo Industrije za specializirano jeklo Severne Amerike, na voljo na spletni strani: http://www.ssina.com/news/releases/pdf_releases/chinese_govt_subsidies0407.pdf; prav tako „Mit o reformi, kako Kitajska uporablja moč države, da ustvarja svetovno prevladujočo jeklarsko industrijo“, Ameriški inštitut za železo in jeklo, Združenje proizvajalcev jekla, 2010; http://www.ustr.gov/webfm_send/2694.

3

(4)  Navedena poročila Industrije za specializirano jeklo Severne Amerike v povezavi z Desetim 5-letnim načrtom za prilagoditev industrijske strukture.

4

(5)  Tretji pregled STO o kitajskih trgovinskih politikah in praksah ter njihovemu učinku na delovanje večstranskega trgovinskega sistema; WT/TPR/S/230, na voljo na spletni strani: http://www.wto.org/english/tratop_e/tpr_e/tp330_e.htm; Drugi pregled STO o kitajskih trgovinskih politikah in praksah ter njihovemu učinku na delovanje večstranskega trgovinskega sistema; WT/TPR/S/199, na voljo na spletni strani: http://www.wto.org/english/tratop_e/tpr_e/tp299_e.htm.

5

(6)  Glej zlasti WT/TPR/S/230, str. 44.

6

(7)  UL L 188, 18.7.2009, str. 93.

7

(8)

8

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Direction H |
| Office Nerv 105 |
| B-1049 Bruselj. |

European Commission

Directorate-General for Trade

Direction H

Office Nerv 105

B-1049 Bruselj.

---

PRILOGA I

| (1) | Baofeng Steel Group Co.Ltd., Lishui, |
| --- | --- |

(1)

Baofeng Steel Group Co.Ltd., Lishui,

| (2) | Changzhou City Lianyi Special Stainless Steel Tube Co.Ltd., Changzhou, |
| --- | --- |

(2)

Changzhou City Lianyi Special Stainless Steel Tube Co.Ltd., Changzhou,

| (3) | Huadi Steel Group Co.Ltd., Wenzhou, |
| --- | --- |

(3)

Huadi Steel Group Co.Ltd., Wenzhou,

| (4) | Huzhou Fengtai Stainless Steel Pipes Co.Ltd, Huzhou, |
| --- | --- |

(4)

Huzhou Fengtai Stainless Steel Pipes Co.Ltd, Huzhou,

| (5) | Huzhou Gaolin Stainless Steel Tube Manufacture Co.Ltd., Huzhou, |
| --- | --- |

(5)

Huzhou Gaolin Stainless Steel Tube Manufacture Co.Ltd., Huzhou,

| (6) | Huzhou Zhongli Stainless Steel Pipe Co.Ltd., Huzhou, |
| --- | --- |

(6)

Huzhou Zhongli Stainless Steel Pipe Co.Ltd., Huzhou,

| (7) | Jiangsu Wujin Stainless Steel Pipe Group Co.Ltd., Beijing, |
| --- | --- |

(7)

Jiangsu Wujin Stainless Steel Pipe Group Co.Ltd., Beijing,

| (8) | Jiangyin Huachang Stainless Steel Pipe Co.Ltd., Jiangyin, |
| --- | --- |

(8)

Jiangyin Huachang Stainless Steel Pipe Co.Ltd., Jiangyin,

| (9) | Lixue Group Co.Ltd., Ruian, |
| --- | --- |

(9)

Lixue Group Co.Ltd., Ruian,

| (10) | Shanghai Crystal Palace Pipe Co.Ltd., Shanghai, |
| --- | --- |

(10)

Shanghai Crystal Palace Pipe Co.Ltd., Shanghai,

| (11) | Shanghai Baoluo Stainless Steel Tube Co., Ltd., Shanghai, |
| --- | --- |

(11)

Shanghai Baoluo Stainless Steel Tube Co., Ltd., Shanghai,

| (12) | Shanghai Shangshang Stainless Steel Pipe Co.Ltd., Shanghai, |
| --- | --- |

(12)

Shanghai Shangshang Stainless Steel Pipe Co.Ltd., Shanghai,

| (13) | Shanghai Tianbao Stainless Steel Co.Ltd., Shanghai, |
| --- | --- |

(13)

Shanghai Tianbao Stainless Steel Co.Ltd., Shanghai,

| (14) | Shanghai Tianyang Steel Tube Co.Ltd, Shanghai, |
| --- | --- |

(14)

Shanghai Tianyang Steel Tube Co.Ltd, Shanghai,

| (15) | Wen zZhou Xindeda Stainless Steel Material Co.Ltd., Wenzhou, |
| --- | --- |

(15)

Wen zZhou Xindeda Stainless Steel Material Co.Ltd., Wenzhou,

| (16) | Wenzhou Baorui Steel Co.Ltd., Wenzhou, |
| --- | --- |

(16)

Wenzhou Baorui Steel Co.Ltd., Wenzhou,

| (17) | Zhejiang Conform Stainless Steel Tube Co.Ltd., Jixing, |
| --- | --- |

(17)

Zhejiang Conform Stainless Steel Tube Co.Ltd., Jixing,

| (18) | Zhejiang Easter Steel Pipe Co.Ltd., Jiaxing, |
| --- | --- |

(18)

Zhejiang Easter Steel Pipe Co.Ltd., Jiaxing,

| (19) | Zhejiang Five - Star Steel Tube Manufacturing Co.Ltd., Wenzhou, |
| --- | --- |

(19)

Zhejiang Five - Star Steel Tube Manufacturing Co.Ltd., Wenzhou,

| (20) | Zhejiang Guobang Steel Co.Ltd., Lishui, |
| --- | --- |

(20)

Zhejiang Guobang Steel Co.Ltd., Lishui,

| (21) | Zhejiang Hengyuan Steel Co.Ltd., Lishui, |
| --- | --- |

(21)

Zhejiang Hengyuan Steel Co.Ltd., Lishui,

| (22) | Zhejiang Jiashang Stainless Steel Co.Ltd., Jiaxing City, |
| --- | --- |

(22)

Zhejiang Jiashang Stainless Steel Co.Ltd., Jiaxing City,

| (23) | Zhejiang Jinxin Stainless Steel Manufacture Co.Ltd., Xiping Town, |
| --- | --- |

(23)

Zhejiang Jinxin Stainless Steel Manufacture Co.Ltd., Xiping Town,

| (24) | Zhejiang Jiuli Hi-Tech Metals Co.Ltd., Huzhou, |
| --- | --- |

(24)

Zhejiang Jiuli Hi-Tech Metals Co.Ltd., Huzhou,

| (25) | Zhejiang Kanglong Steel Co.Ltd., Lishui, |
| --- | --- |

(25)

Zhejiang Kanglong Steel Co.Ltd., Lishui,

| (26) | Zhejiang Qiangli Stainless Steel Manufacture Co.Ltd., Xiping Town, |
| --- | --- |

(26)

Zhejiang Qiangli Stainless Steel Manufacture Co.Ltd., Xiping Town,

| (27) | Zhejiang Tianbao Industrial Co.Ltd., Wenzhou, |
| --- | --- |

(27)

Zhejiang Tianbao Industrial Co.Ltd., Wenzhou,

| (28) | Zhejiang Tsingshan Steel Pipe Co.Ltd., Lishui, |
| --- | --- |

(28)

Zhejiang Tsingshan Steel Pipe Co.Ltd., Lishui,

| (29) | Zhejiang Yida Special Steel Co.Ltd., Xiping Town. |
| --- | --- |

(29)

Zhejiang Yida Special Steel Co.Ltd., Xiping Town.

---

PRILOGA II

Izjava, ki jo podpiše pristojna oseba subjekta, ki je izdal trgovinsko fakturo, mora biti na veljavni trgovinski fakturi iz člena 1(3) v naslednji obliki.

| (1) | Ime in položaj pristojne osebe subjekta, ki je izdal trgovinsko fakturo. |
| --- | --- |

(1)

Ime in položaj pristojne osebe subjekta, ki je izdal trgovinsko fakturo.

| (2) | Naslednja izjava:
  „Podpisani potrjujem, da je (količina) brezšivnih cevi iz nerjavnega jekla, prodanega za izvoz v Evropsko unijo, ki jih zajema ta trgovinska faktura, proizvedla (ime in registrirani sedež družbe) (dodatna oznaka TARIC) v (zadevna država). Izjavljam, da so informacije, navedene na tej fakturi, popolne in resnične.“ |
| --- | --- |

(2)

Naslednja izjava:

„Podpisani potrjujem, da je (količina) brezšivnih cevi iz nerjavnega jekla, prodanega za izvoz v Evropsko unijo, ki jih zajema ta trgovinska faktura, proizvedla (ime in registrirani sedež družbe) (dodatna oznaka TARIC) v (zadevna država). Izjavljam, da so informacije, navedene na tej fakturi, popolne in resnične.“

---

| 29.6.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 169/23 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 169/23

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 628/2011

z dne 28. junija 2011

o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (1),

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 543/2011 z dne 7. junija 2011 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 136(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Standardne uvozne vrednosti iz člena 136 Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 29. junija 2011.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 28. junija 2011

Za Komisijo V imenu predsednika

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 157, 15.6.2011, str. 1.

2

---

PRILOGA

Pavšalne uvozne vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretjih držav (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | AR | 23,1 |
| EC | 23,1 |
| MK | 48,7 |
| TR | 40,0 |
| ZZ | 33,7 |
| 0707 00 05 | TR | 116,6 |
| ZZ | 116,6 |
| 0709 90 70 | EC | 28,8 |
| TR | 113,1 |
| ZZ | 71,0 |
| 0805 50 10 | AR | 59,8 |
| BR | 40,6 |
| TR | 68,6 |
| UY | 70,8 |
| ZA | 107,6 |
| ZZ | 69,5 |
| 0808 10 80 | AR | 133,5 |
| BR | 77,6 |
| CA | 105,9 |
| CL | 96,2 |
| CN | 76,7 |
| NZ | 114,3 |
| US | 168,4 |
| UY | 64,1 |
| ZA | 94,8 |
| ZZ | 103,5 |
| 0809 10 00 | AR | 89,7 |
| TR | 293,0 |
| XS | 152,4 |
| ZZ | 178,4 |
| 0809 20 95 | TR | 337,3 |
| ZZ | 337,3 |
| 0809 30 | EC | 116,4 |
| TR | 179,1 |
| XS | 55,8 |
| ZZ | 117,1 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretjih držav (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

AR

23,1

EC

23,1

MK

48,7

TR

40,0

ZZ

33,7

0707 00 05

TR

116,6

ZZ

116,6

0709 90 70

EC

28,8

TR

113,1

ZZ

71,0

0805 50 10

AR

59,8

BR

40,6

TR

68,6

UY

70,8

ZA

107,6

ZZ

69,5

0808 10 80

AR

133,5

BR

77,6

CA

105,9

CL

96,2

CN

76,7

NZ

114,3

US

168,4

UY

64,1

ZA

94,8

ZZ

103,5

0809 10 00

AR

89,7

TR

293,0

XS

152,4

ZZ

178,4

0809 20 95

TR

337,3

ZZ

337,3

0809 30

EC

116,4

TR

179,1

XS

55,8

ZZ

117,1

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

| 29.6.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 169/25 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 169/25

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 629/2011

z dne 28. junija 2011

o spremembi reprezentativnih cen in dodatnih uvoznih dajatev za nekatere proizvode v sektorju sladkorja, določenih z Uredbo (EU) št. 867/2010, za tržno leto 2010/11

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 951/2006 z dne 30. junija 2006 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 318/2006 glede trgovine s tretjimi državami v sektorju sladkorja (2) in zlasti drugega stavka drugega pododstavka člena 36(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Reprezentativne cene in dodatne uvozne dajatve za beli in surovi sladkor ter nekatere sirupe za tržno leto 2010/11 so bile določene z Uredbo Komisije (EU) št. 867/2010 (3). Navedene cene in dolžnosti so bile nazadnje spremenjene z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 625/2011 (4). |
| --- | --- |

(1)

Reprezentativne cene in dodatne uvozne dajatve za beli in surovi sladkor ter nekatere sirupe za tržno leto 2010/11 so bile določene z Uredbo Komisije (EU) št. 867/2010 (3). Navedene cene in dolžnosti so bile nazadnje spremenjene z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 625/2011 (4).

| (2) | Glede na podatke, ki so trenutno na voljo Komisiji, je treba navedene cene in dajatve spremeniti v skladu s pravili in postopki iz Uredbe (ES) št. 951/2006 – |
| --- | --- |

(2)

Glede na podatke, ki so trenutno na voljo Komisiji, je treba navedene cene in dajatve spremeniti v skladu s pravili in postopki iz Uredbe (ES) št. 951/2006 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Reprezentativne cene in dodatne uvozne dajatve za proizvode iz člena 36 Uredbe (ES) št. 951/2006, določene z Uredbo (EU) št. 867/2010 za tržno leto 2010/11, se spremenijo v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 29. junija 2011.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 28. junija 2011

Za Komisijo V imenu predsednika

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 178, 1.7.2006, str. 24.

2

(3)  UL L 259, 1.10.2010, str. 3.

3

(4)  UL L 168, 28.6.2011, str. 5.

4

---

PRILOGA

Spremenjene reprezentativne cene in dodatne uvozne dajatve za beli in surovi sladkor ter proizvode z oznako KN 1702 90 95, ki se uporabljajo od 29. junija 2011

| (EUR) |
| --- |
| Oznaka KN | Reprezentativna cena na 100 kg neto zadevnega proizvoda | Dodatna uvozna dajatev na 100 kg neto zadevnega proizvoda |
| 1701 11 10 (1) | 49,75 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 49,75 | 0,00 |
| 1701 12 10 (1) | 49,75 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 49,75 | 0,00 |
| 1701 91 00 (2) | 51,93 | 1,89 |
| 1701 99 10 (2) | 51,93 | 0,00 |
| 1701 99 90 (2) | 51,93 | 0,00 |
| 1702 90 95 (3) | 0,52 | 0,21 |

(EUR)

Oznaka KN

Reprezentativna cena na 100 kg neto zadevnega proizvoda

Dodatna uvozna dajatev na 100 kg neto zadevnega proizvoda

1701 11 10 (1)

49,75

0,00

1701 11 90 (1)

49,75

0,00

1701 12 10 (1)

49,75

0,00

1701 12 90 (1)

49,75

0,00

1701 91 00 (2)

51,93

1,89

1701 99 10 (2)

51,93

0,00

1701 99 90 (2)

51,93

0,00

1702 90 95 (3)

0,52

0,21

---

(1)  Določitev za standardno kakovost, kot je določena v točki III Priloge IV k Uredbi (ES) št. 1234/2007.

(2)  Določitev za standardno kakovost, kot je določena v točki II Priloge IV k Uredbi (ES) št. 1234/2007.

(3)  Določitev na 1 % vsebnosti saharoze.

---

SKLEPI

| 29.6.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 169/27 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 169/27

---

SKLEP SVETA 2011/380/SZVP

z dne 28. junija 2011

o spremembah Sklepa 2010/330/SZVP o integrirani misiji Evropske unije za krepitev pravne države v Iraku, EUJUST LEX-IRAQ

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji, zlasti člena 28 in člena 43(2) Pogodbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 14. junija 2010 sprejel Sklep 2010/330/SZVP (1), s katerim je podaljšal integrirano misijo Evropske unije za krepitev pravne države v Iraku, EUJUST LEX-IRAQ (v nadaljnjem besedilu: misija) za nadaljnjih 24 mesecev do 30. junija 2012. Referenčni finančni znesek za obdobje od 1. julija 2011 do 30. junija 2012 določi Svet. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 14. junija 2010 sprejel Sklep 2010/330/SZVP (1), s katerim je podaljšal integrirano misijo Evropske unije za krepitev pravne države v Iraku, EUJUST LEX-IRAQ (v nadaljnjem besedilu: misija) za nadaljnjih 24 mesecev do 30. junija 2012. Referenčni finančni znesek za obdobje od 1. julija 2011 do 30. junija 2012 določi Svet.

| (2) | Misija opravlja svoj mandat v razmerah, ki bi se lahko poslabšale in bi lahko ovirale doseganje ciljev zunanjega delovanja Unije iz člena 21 Pogodbe. |
| --- | --- |

(2)

Misija opravlja svoj mandat v razmerah, ki bi se lahko poslabšale in bi lahko ovirale doseganje ciljev zunanjega delovanja Unije iz člena 21 Pogodbe.

| (3) | Sklep 2010/330/SZVP bi bilo treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(3)

Sklep 2010/330/SZVP bi bilo treba ustrezno spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Sklep 2010/330/SZVP se spremeni:

| 1. | člen 2(4) se nadomesti z naslednjim:
  „4.   Usposabljanje poteka v Iraku in v regiji, kakor tudi v Uniji. EUJUST LEX-IRAQ ima urade v Bruslju in Bagdadu, vključno z enoto v Basri, ki je pripravljena za morebitno odprtje urada, če se sprejme takšna odločitev. EUJUST LEX-IRAQ ima urad v Erbilu (regija Kurdistan).“; |
| --- | --- |

1.

člen 2(4) se nadomesti z naslednjim:

„4.   Usposabljanje poteka v Iraku in v regiji, kakor tudi v Uniji. EUJUST LEX-IRAQ ima urade v Bruslju in Bagdadu, vključno z enoto v Basri, ki je pripravljena za morebitno odprtje urada, če se sprejme takšna odločitev. EUJUST LEX-IRAQ ima urad v Erbilu (regija Kurdistan).“;

| 2. | v členu 11 se odstavek 2 nadomesti z:
  „2.   Referenčni finančni znesek za kritje odhodkov, povezanih z misijo, med 1. julijem 2011 in 30. junijem 2012 znaša 27 250 000 EUR.“. |
| --- | --- |

2.

v členu 11 se odstavek 2 nadomesti z:

„2.   Referenčni finančni znesek za kritje odhodkov, povezanih z misijo, med 1. julijem 2011 in 30. junijem 2012 znaša 27 250 000 EUR.“.

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Luxembourgu, 28. junija 2011

Za Svet

Predsednik

FAZEKAS S.

---

(1)  UL L 149, 15.6.2010, str. 12.

1

---

| 29.6.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 169/28 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 169/28

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 24. junija 2011

o določitvi okoljskih meril za podeljevanje znaka EU za okolje mazivom

(notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 4447)

(Besedilo velja za EGP)

(2011/381/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 66/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 o znaku EU za okolje (1) in zlasti člena 8(2) Uredbe,

po posvetovanju z Odborom Evropske unije za znak za okolje,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu z Uredbo (ES) št. 66/2010 se lahko znak EU za okolje podeli proizvodom z manjšim vplivom na okolje v njihovem celotnem življenjskem krogu. |
| --- | --- |

(1)

V skladu z Uredbo (ES) št. 66/2010 se lahko znak EU za okolje podeli proizvodom z manjšim vplivom na okolje v njihovem celotnem življenjskem krogu.

| (2) | Uredba (ES) št. 66/2010 določa, da se uvedejo posebna merila za podelitev znaka EU za okolje glede na skupine proizvodov. |
| --- | --- |

(2)

Uredba (ES) št. 66/2010 določa, da se uvedejo posebna merila za podelitev znaka EU za okolje glede na skupine proizvodov.

| (3) | Odločba Komisije 2005/360/ES (2) je določila okoljska merila in z njimi povezane zahteve za ocenjevanje in preverjanje za maziva, ki veljajo do 30. junija 2011. |
| --- | --- |

(3)

Odločba Komisije 2005/360/ES (2) je določila okoljska merila in z njimi povezane zahteve za ocenjevanje in preverjanje za maziva, ki veljajo do 30. junija 2011.

| (4) | Ta merila so bila dodatno spremenjena v skladu s tehnološkim razvojem. Nova merila in z njimi povezane zahteve za ocenjevanje in preverjanje veljajo štiri leta od datuma sprejetja te odločbe. |
| --- | --- |

(4)

Ta merila so bila dodatno spremenjena v skladu s tehnološkim razvojem. Nova merila in z njimi povezane zahteve za ocenjevanje in preverjanje veljajo štiri leta od datuma sprejetja te odločbe.

| (5) | Odločbo 2005/360/ES je treba nadomestiti zaradi jasnosti. |
| --- | --- |

(5)

Odločbo 2005/360/ES je treba nadomestiti zaradi jasnosti.

| (6) | Proizvajalcem, ki so za svoje proizvode dobili znak EU za okolje za maziva na podlagi meril iz Odločbe 2005/360/ES, je treba omogočiti prehodno obdobje, da bodo imeli dovolj časa za prilagoditev svojih proizvodov tako, da bodo ustrezali spremenjenim merilom in zahtevam. Proizvajalcem je treba še dovoliti, da vložijo vloge na podlagi meril, navedenih v Odločbi 2005/360/ES, ali na podlagi meril v tej odločbi do prenehanja veljavnosti navedene odločbe. |
| --- | --- |

(6)

Proizvajalcem, ki so za svoje proizvode dobili znak EU za okolje za maziva na podlagi meril iz Odločbe 2005/360/ES, je treba omogočiti prehodno obdobje, da bodo imeli dovolj časa za prilagoditev svojih proizvodov tako, da bodo ustrezali spremenjenim merilom in zahtevam. Proizvajalcem je treba še dovoliti, da vložijo vloge na podlagi meril, navedenih v Odločbi 2005/360/ES, ali na podlagi meril v tej odločbi do prenehanja veljavnosti navedene odločbe.

| (7) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Odbora, ustanovljenega s členom 16 Uredbe (ES) št. 66/2010 – |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Odbora, ustanovljenega s členom 16 Uredbe (ES) št. 66/2010 –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Skupina proizvodov „maziva“ zajema naslednje kategorije:

| Kategorija 1 | : | hidravlične tekočine in olje za prenose za traktorje |
| --- | --- | --- |
| Kategorija 2 | : | masti in masti za grodnične cevi |
| Kategorija 3 | : | olja za verižne žage, sredstva za razkalupljanje betona, maziva za žičnate vrvi, olja za grodnične cevi in druga maziva, ki gredo v celoti v izgubo |
| Kategorija 4 | : | olja za dvotaktni motor |
| Kategorija 5 | : | olja za industrijsko ali pomorsko opremo. |

Kategorija 1

:

hidravlične tekočine in olje za prenose za traktorje

Kategorija 2

:

masti in masti za grodnične cevi

Kategorija 3

:

olja za verižne žage, sredstva za razkalupljanje betona, maziva za žičnate vrvi, olja za grodnične cevi in druga maziva, ki gredo v celoti v izgubo

Kategorija 4

:

olja za dvotaktni motor

Kategorija 5

:

olja za industrijsko ali pomorsko opremo.

Člen 2

V tem sklepu se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| 1. | „mazivo“ pomeni pripravek, ki ga sestavljajo bazna olja in dodatki; |
| --- | --- |

1.

„mazivo“ pomeni pripravek, ki ga sestavljajo bazna olja in dodatki;

| 2. | „bazno olje“ pomeni mazalno tekočino, katere tekočnost, staranje, mazivnost in lastnosti preprečevanja obrabe, kot tudi njene lastnosti preprečevanja onesnaževanja, niso bile izboljšane z dodatkom(-ki); |
| --- | --- |

2.

„bazno olje“ pomeni mazalno tekočino, katere tekočnost, staranje, mazivnost in lastnosti preprečevanja obrabe, kot tudi njene lastnosti preprečevanja onesnaževanja, niso bile izboljšane z dodatkom(-ki);

| 3. | „snov“ pomeni kemični element in njegove spojine v naravnem stanju ali pridobljene v kakršnem koli proizvodnem postopku, vključno z vsemi dodatki, potrebnimi za ohranitev obstojnosti izdelkov, in vsemi nečistočami, ki nastanejo zaradi uporabljenega postopka, ne vključujejo pa topila, ki ga je mogoče izločiti, ne da bi se tako vplivalo na obstojnost snovi ali da bi se spremenila njena sestava; |
| --- | --- |

3.

„snov“ pomeni kemični element in njegove spojine v naravnem stanju ali pridobljene v kakršnem koli proizvodnem postopku, vključno z vsemi dodatki, potrebnimi za ohranitev obstojnosti izdelkov, in vsemi nečistočami, ki nastanejo zaradi uporabljenega postopka, ne vključujejo pa topila, ki ga je mogoče izločiti, ne da bi se tako vplivalo na obstojnost snovi ali da bi se spremenila njena sestava;

| 4. | „sredstvo za zgoščevanje“ pomeni eno ali več snovi v baznem olju, ki se uporabljajo za zgostitev ali spremembo reologije mazalne tekočine ali masti; |
| --- | --- |

4.

„sredstvo za zgoščevanje“ pomeni eno ali več snovi v baznem olju, ki se uporabljajo za zgostitev ali spremembo reologije mazalne tekočine ali masti;

| 5. | „glavna komponenta“ pomeni vsako snov, ki zavzema več kot 5 % teže maziva; |
| --- | --- |

5.

„glavna komponenta“ pomeni vsako snov, ki zavzema več kot 5 % teže maziva;

| 6. | „dodatek“ pomeni snov ali zmes, katere glavne funkcije so izboljšanje tekočnosti, staranja, mazivnosti, preprečevanja obrabe ali preprečevanje onesnaževanja; |
| --- | --- |

6.

„dodatek“ pomeni snov ali zmes, katere glavne funkcije so izboljšanje tekočnosti, staranja, mazivnosti, preprečevanja obrabe ali preprečevanje onesnaževanja;

| 7. | „mast“ pomeni trden do poltrden pripravek, ki je sestavljen iz zgoščevalnega sredstva v tekočem mazivu, in lahko vsebuje katero koli sestavino, ki daje posebne lastnosti. |
| --- | --- |

7.

„mast“ pomeni trden do poltrden pripravek, ki je sestavljen iz zgoščevalnega sredstva v tekočem mazivu, in lahko vsebuje katero koli sestavino, ki daje posebne lastnosti.

Člen 3

Za podelitev znaka EU za okolje v okviru Uredbe (ES) št. 66/2010 mora proizvod spadati v skupino proizvodov „maziva“, kakor je opredeljeno v členu 1 tega sklepa in mora biti v skladu z merili in z njimi povezanimi zahtevami za ocenjevanje in preverjanje, določenimi v Prilogi k temu sklepu.

Člen 4

Okoljska merila za skupino proizvodov „maziva“ ter s tem povezane zahteve za ocenjevanje in preverjanje veljajo štiri leta od datuma sprejetja tega sklepa.

Člen 5

Za administrativne namene se skupini proizvodov „maziva“ dodeli kodna številka „027“.

Člen 6

Odločba 2005/360/ES se razveljavi.

Člen 7

1.   Z odstopanjem od člena 6 se vloge za podelitev znaka EU za okolje za proizvode, ki spadajo v skupino proizvodov „maziva“, za katere je bil vložen zahtevek pred datumom sprejetja tega sklepa, ocenjujejo v skladu s pogoji iz Odločbe 2005/360/ES.

2.   Vloge za pridobitev znaka EU za okolje za proizvode iz skupine proizvodov „maziva“, predložene po datumu sprejetja tega sklepa, vendar najpozneje do 30. junija 2011, lahko temeljijo na merilih iz Odločbe 2005/360/ES ali na merilih iz tega sklepa. Te vloge se obravnavajo skladno z merili, na podlagi katerih so pripravljene.

3.   Če se znak EU za okolje podeli na podlagi vloge, ocenjene po merilih iz Odločbe 2005/360/ES, se lahko ta znak EU za okolje uporablja 12 mesecev od datuma sprejetja tega sklepa.

Člen 8

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, 24. junija 2011

Za Komisijo

Janez POTOČNIK

Član Komisije

---

(1)  UL L 27, 30.1.2010, str. 1.

1

(2)  UL L 118, 5.5.2005, str. 26.

2

---

PRILOGA

OKVIR

Cilji meril

Cilj teh meril je predvsem pospeševanje takih proizvodov, ki ob uporabi manj škodujejo vodi in tlom in vsebujejo velik delež snovi na biološki osnovi.

MERILA

| 1. | Izključene ali omejene snovi in zmesi |
| --- | --- |

1.

Izključene ali omejene snovi in zmesi

| 2. | Izločitev posebnih snovi |
| --- | --- |

2.

Izločitev posebnih snovi

| 3. | Dodatne zahteve glede strupenosti za vodno okolje |
| --- | --- |

3.

Dodatne zahteve glede strupenosti za vodno okolje

| 4. | Biološka razgradljivost in biološki akumulativni potencial |
| --- | --- |

4.

Biološka razgradljivost in biološki akumulativni potencial

| 5. | Obnovljive surovine |
| --- | --- |

5.

Obnovljive surovine

| 6. | Minimalna tehnična zmogljivost |
| --- | --- |

6.

Minimalna tehnična zmogljivost

| 7. | Informacije na znaku EU za okolje. |
| --- | --- |

7.

Informacije na znaku EU za okolje.

Zahteve za ocenjevanje in preverjanje

(a)   Zahteve

Pri vsakem merilu so navedene posebne zahteve za ocenjevanje in preverjanje.

Kadar se od vlagatelja zahteva, da pristojnemu organu zagotovi izjave, dokumentacijo, analize, poročila o testih ali druga dokazila o skladnosti z merili, se razume, da lahko ti izvirajo od vlagatelja in/ali njegovega(-ih) dobavitelja(-ev) in/ali njihovega(-ih) dobavitelja(-ev), kakor je ustrezno.

Dobavitelj dodatka, zgoščevalnega sredstva ali baznega olja lahko zagotovi ustrezne informacije neposredno pristojnemu organu.

Kadar je mogoče, morajo preskuse opraviti laboratoriji, ki izpolnjujejo splošne zahteve EN ISO 17025 ali enakovrednega standarda.

Kadar je to primerno, se lahko poleg preskusnih metod, navedenih za vsako posamezno merilo, uporabijo tudi druge, če njihovo enakovrednost sprejme pristojni organ, ki ocenjuje vlogo.

Po potrebi lahko pristojni organi zahtevajo dokazno dokumentacijo in izvedejo neodvisna preverjanja.

Splošna shema za oceno katere koli sestavine v mazivu je predstavljena v preglednici 1.

(b)   Zgornje meje pri meritvah

Sestavine, ki jih mazivo vsebuje več kot 0,010 % (m/m) in so dodane namerno in/ali nastanejo namerno po kateri koli kemijski reakciji v uporabljenem mazivu, se jasno navedejo z nazivi in masnimi koncentracijami, v kateri so, ter, kjer je to ustrezno, z njihovo registrsko številko po CAS in ES.

Merila se uporabljajo, kot sledi:

| — | za merila 1a, 6 in 7 za uporabljena maziva, |
| --- | --- |

—

za merila 1a, 6 in 7 za uporabljena maziva,

| — | za merili 1b in 2 za vsako navedeno sestavino, ki je bila dodana ali je nastala namerno in je proizvod vsebuje več kot 0,010 % (m/m), |
| --- | --- |

—

za merili 1b in 2 za vsako navedeno sestavino, ki je bila dodana ali je nastala namerno in je proizvod vsebuje več kot 0,010 % (m/m),

| — | za merila 3, 4 in 5 za vsako navedeno sestavino, ki je bila dodana ali je nastala namerno in je proizvod vsebuje več kot 0,10 % (m/m). |
| --- | --- |

—

za merila 3, 4 in 5 za vsako navedeno sestavino, ki je bila dodana ali je nastala namerno in je proizvod vsebuje več kot 0,10 % (m/m).

Poleg tega skupni delež navedenih snovi, za katere se ne uporabljata merili 3 in 4, ne sme presegati 0,5 % (m/m).

MERILA ZA PODELJEVANJE ZNAKA EU ZA OKOLJE

Merilo 1 –   Izključene ali omejene snovi in zmesi

(a)   Nevarne snovi in zmesi

V skladu s členom 6(6) Uredbe (ES) št. 66/2010 o znaku EU za okolje proizvod ali kateri koli njegov del ne sme vsebovati snovi (v kateri koli obliki, vključno z nanooblikami), ki izpolnjujejo merila za razvrstitev v stavke o nevarnosti ali opozorilne stavke, navedene spodaj, v skladu z Uredbo (ES) št. 1272/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (1) ali Direktivo Sveta 67/548/EGS (2), ali snovi iz člena 57 Uredbe (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (3). Spodaj navedeni opozorilni stavki se na splošno nanašajo na snovi. Nanooblike, ki so bile namerno dodane proizvodu, morajo izpolnjevati to merilo, ne glede na koncentracijo.

Seznam stavkov o nevarnosti in opozorilnih stavkov:

| Stavek o nevarnosti (4) | Opozorilni stavek (5) |
| --- | --- |
| H300 Smrtno pri zaužitju | R28 |
| H301 Strupeno pri zaužitju | R25 |
| H304 Pri zaužitju in vstopu v dihalne poti je lahko smrtno | R65 |
| H310 Smrtno v stiku s kožo | R27 |
| H311 Strupeno v stiku s kožo | R24 |
| H330 Smrtno pri vdihavanju | R26 |
| H331 Strupeno pri vdihavanju | R23 |
| H340 Lahko povzroči genetske okvare | R46 |
| H341 Sum povzročitve genetskih okvar | R68 |
| H350 Lahko povzroči raka | R45 |
| H350i Lahko povzroči raka pri vdihavanju | R49 |
| H351 Sum povzročitve raka | R40 |
| H360F Lahko škoduje plodnosti | R60 |
| H360D Lahko škoduje nerojenemu otroku | R61 |
| H360FD Lahko škoduje plodnosti. Lahko škoduje nerojenemu otroku | R60; R61; R60-61 |
| H360Fd Lahko škoduje plodnosti. Sum škodljivosti za nerojenega otroka | R60–R63 |
| H360Df Lahko škoduje nerojenemu otroku. Sum škodljivosti za plodnost | R61–R62 |
| H361f Sum škodljivosti za plodnost | R62 |
| H361d Sum škodljivosti za nerojenega otroka | R63 |
| H361fd Sum škodljivosti za plodnost. Sum škodljivosti za nerojenega otroka | R62-63 |
| H362 Lahko škoduje dojenim otrokom | R64 |
| H370 Škoduje organom | R39/23; R39/24; R39/25; R39/26; R39/27; R39/28 |
| H371 Lahko škoduje organom | R68/20; R68/21; R68/22 |
| H372 Škoduje organom pri dolgotrajni ali ponavljajoči se izpostavljenosti | R48/25; R48/24; R48/23 |
| H373 Lahko škoduje organom pri dolgotrajni ali ponavljajoči se izpostavljenosti | R48/20; R48/21; R48/22 |
| H400 Zelo strupeno za vodne organizme | R50 |
| H410 Zelo strupeno za vodne organizme, z dolgotrajnimi učinki | R50-53 |
| H411 Strupeno za vodne organizme, z dolgotrajnimi učinki | R51-53 |
| H412 Škodljivo za vodne organizme, z dolgotrajnimi učinki | R52-53 |
| H413 Lahko ima dolgotrajne škodljive učinke na vodne organizme | R53 |
| EUH059 Nevarno za ozonski plašč | R59 |
| EUH029 V stiku z vodo se sprošča strupen plin | R29 |
| EUH031 V stiku s kislinami se sprošča strupen plin | R31 |
| EUH032 V stiku s kislinami se sprošča zelo strupen plin | R32 |
| EUH070 Strupeno ob stiku z očmi | R39-41 |

Stavek o nevarnosti (4)

Opozorilni stavek (5)

H300 Smrtno pri zaužitju

R28

H301 Strupeno pri zaužitju

R25

H304 Pri zaužitju in vstopu v dihalne poti je lahko smrtno

R65

H310 Smrtno v stiku s kožo

R27

H311 Strupeno v stiku s kožo

R24

H330 Smrtno pri vdihavanju

R26

H331 Strupeno pri vdihavanju

R23

H340 Lahko povzroči genetske okvare

R46

H341 Sum povzročitve genetskih okvar

R68

H350 Lahko povzroči raka

R45

H350i Lahko povzroči raka pri vdihavanju

R49

H351 Sum povzročitve raka

R40

H360F Lahko škoduje plodnosti

R60

H360D Lahko škoduje nerojenemu otroku

R61

H360FD Lahko škoduje plodnosti. Lahko škoduje nerojenemu otroku

R60; R61; R60-61

H360Fd Lahko škoduje plodnosti. Sum škodljivosti za nerojenega otroka

R60–R63

H360Df Lahko škoduje nerojenemu otroku. Sum škodljivosti za plodnost

R61–R62

H361f Sum škodljivosti za plodnost

R62

H361d Sum škodljivosti za nerojenega otroka

R63

H361fd Sum škodljivosti za plodnost. Sum škodljivosti za nerojenega otroka

R62-63

H362 Lahko škoduje dojenim otrokom

R64

H370 Škoduje organom

R39/23; R39/24; R39/25; R39/26; R39/27; R39/28

H371 Lahko škoduje organom

R68/20; R68/21; R68/22

H372 Škoduje organom pri dolgotrajni ali ponavljajoči se izpostavljenosti

R48/25; R48/24; R48/23

H373 Lahko škoduje organom pri dolgotrajni ali ponavljajoči se izpostavljenosti

R48/20; R48/21; R48/22

H400 Zelo strupeno za vodne organizme

R50

H410 Zelo strupeno za vodne organizme, z dolgotrajnimi učinki

R50-53

H411 Strupeno za vodne organizme, z dolgotrajnimi učinki

R51-53

H412 Škodljivo za vodne organizme, z dolgotrajnimi učinki

R52-53

H413 Lahko ima dolgotrajne škodljive učinke na vodne organizme

R53

EUH059 Nevarno za ozonski plašč

R59

EUH029 V stiku z vodo se sprošča strupen plin

R29

EUH031 V stiku s kislinami se sprošča strupen plin

R31

EUH032 V stiku s kislinami se sprošča zelo strupen plin

R32

EUH070 Strupeno ob stiku z očmi

R39-41

To merilo se uporablja tudi za naslednje stavke o nevarnosti in opozorilne stavke:

| Stavek o nevarnosti (6) | Opozorilni stavek (7) |
| --- | --- |
| H334: Lahko povzroči simptome alergije ali astme ali težave z dihanjem pri vdihavanju | R42 |
| H317: Lahko povzroči alergijski odziv kože | R43 |
| H314 Povzroča hude opekline kože in poškodbe oči | R34; R35 |
| H319 Povzroča hudo draženje oči | R36 |
| H315 Povzroča draženje kože | R38 |
| EUH066 Ponavljajoča izpostavljenost lahko povzroči nastanek suhe ali razpokane kože | R66 |
| H336 Lahko povzroči zaspanost in omotico | R67 |

Stavek o nevarnosti (6)

Opozorilni stavek (7)

H334: Lahko povzroči simptome alergije ali astme ali težave z dihanjem pri vdihavanju

R42

H317: Lahko povzroči alergijski odziv kože

R43

H314 Povzroča hude opekline kože in poškodbe oči

R34; R35

H319 Povzroča hudo draženje oči

R36

H315 Povzroča draženje kože

R38

EUH066 Ponavljajoča izpostavljenost lahko povzroči nastanek suhe ali razpokane kože

R66

H336 Lahko povzroči zaspanost in omotico

R67

Snovi ali zmesi, katerih lastnosti se pri obdelavi spremenijo (na primer niso več biološko razpoložljive ali se kemično spremenijo) tako, da ugotovljena nevarnost ni več upoštevna, so izvzete iz zgoraj navedene zahteve.

Mejne vrednosti za snovi, ki izpolnjujejo merila iz člena 57(a), (b) ali (c) Uredbe (ES) št. 1907/2006, ne smejo presegati 0,010 % (m/m). Če se posebne mejne vrednosti nanašajo na snovi, ki izpolnjujejo merila iz člena 57(a), (b) ali (c), njihova koncentracija ne sme presegati desetine (1/10) navedene najnižje posebne mejne vrednosti, razen če ta vrednost ne presega 0,010 % (m/m).

Odstopanja od merila 1a so navedena v preglednici 1.

Ocenjevanje in preverjanje merila: Vlagatelj pristojnemu organu predloži natančno sestavo proizvoda. Vlagatelj dokaže skladnost s tem merilom za snovi v proizvodu na podlagi podatkov, ki vključujejo vsaj podatke, navedene v Prilogi VII k Uredbi (ES) št. 1907/2006. Ti podatki ustrezajo posamezni obliki snovi, vključno z nanooblikami, uporabljenimi v proizvodu. Vlagatelj v ta namen predloži izjavo o skladnosti s tem merilom, skupaj s seznamom sestavin in ustrezne varnostne liste v skladu s Prilogo II k Uredbi (ES) št. 1907/2006 za izdelek in vse snovi, navedene v sestavi(-ah). Mejne vrednosti se navedejo v varnostnih listih v skladu s členom 31 Uredbe (ES) št. 1907/2006.

Zagotoviti je treba zadostno količino podatkov, da se omogoči ovrednotenje nevarnosti proizvoda za okolje (označene s stavki o nevarnosti H400–H413 ali stavki R: R 50, R 50/53, R 51/53, R 52, R 52/53, R 53) v skladu z Uredbo (ES) št. 1272/2008 ali Direktivo 67/548/EGS in Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 1999/45/ES (8).

Ovrednotenje nevarnosti proizvoda za okolje se izvede z običajno metodo, kakor je navedena v Prilogi III k Direktivi 1999/45/ES, ali z metodo seštevanja iz razdelka 4.1.3.5.2 Uredbe (ES) št. 1272/2008. Vendar, kakor je navedeno v delu C Priloge III k Direktivi 1999/45/ES ali v razdelku 4.1.3.3 Uredbe (ES) št. 1272/2008, se lahko rezultati testiranja pripravka (bodisi pripravka proizvoda ali tovorka dodatkov) kot takega uporabijo za spremembo razvrstitve glede strupenosti za vodno okolje, ki bi bili pridobljeni z običajno metodo ali metodo seštevanja.

(b)   Snovi, razvrščene v skladu s členom 59(1) Uredbe (ES) št. 1907/2006

Za snovi, opredeljene kot snovi, ki vzbujajo veliko zaskrbljenost in so vključene na seznam iz člena 59 Uredbe (ES) št. 1907/2006, odstopanje od izključitve iz člena 6(6) Uredbe (ES) št. 66/2010 ni mogoče v zmeseh in koncentracijah, ki presegajo 0,010 % (m/m).

Ocenjevanje in preverjanje: Seznam snovi, opredeljenih kot snovi, ki vzbujajo veliko skrb in so vključene na seznam kandidatnih snovi v skladu s členom 59 Uredbe (ES) št. 1907/2006, je na voljo na naslovu:

http://echa.europa.eu/chem_data/authorisation_process/candidate_list_table_en.asp

Sklicevanje na seznam se opravi na datum vloge.

Mejne vrednosti se navedejo v varnostnih listih v skladu z odstavkom 3.2.1(c) Priloge II k Uredbi Komisije (EU) št. 453/2010 (9).

Merilo 2 –   Izločitev posebnih snovi

Končni proizvod ne sme vsebovati naslednjih navedenih snovi v količinah, ki presegajo 0,010 % (m/m):

| — | snovi, ki se pojavljajo na seznamu Unije prednostnih snovi na področju vodne politike v Prilogi X k Direktivi 2000/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta (10), kakor je bil spremenjen s seznamom kemikalij za prednostno delovanje, navedenim v Odločbi št. 2455/2001/ES Evropskega parlamenta in Sveta (11) in dokumentu OSPAR (http://www.ospar.org/content/content.asp?menu=00950304450000_000000_000000), |
| --- | --- |

—

snovi, ki se pojavljajo na seznamu Unije prednostnih snovi na področju vodne politike v Prilogi X k Direktivi 2000/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta (10), kakor je bil spremenjen s seznamom kemikalij za prednostno delovanje, navedenim v Odločbi št. 2455/2001/ES Evropskega parlamenta in Sveta (11) in dokumentu OSPAR (http://www.ospar.org/content/content.asp?menu=00950304450000_000000_000000),

| — | organskih halogenskih spojin in nitritnih spojin, |
| --- | --- |

—

organskih halogenskih spojin in nitritnih spojin,

| — | kovin ali kovinskih spojin, z izjemo natrija, kalija, magnezija in kalcija. V primeru sredstev za zgoščevanje se lahko uporabljajo tudi litij in/ali litijeve spojine do koncentracij, omejenih z drugimi merili iz Priloge k temu sklepu. |
| --- | --- |

—

kovin ali kovinskih spojin, z izjemo natrija, kalija, magnezija in kalcija. V primeru sredstev za zgoščevanje se lahko uporabljajo tudi litij in/ali litijeve spojine do koncentracij, omejenih z drugimi merili iz Priloge k temu sklepu.

Ocenjevanje in preverjanje: Za skladnost s temi zahtevami vlagatelj predloži pisno podpisano izjavo.

Merilo 3 –   Dodatne zahteve glede strupenosti za vodno okolje

Vlagatelj dokaže skladnost z zahtevami po merilu 3.1 ali merilu 3.2.

Merilo 3.1 –   Zahteve za mazivo in njegove glavne sestavine

Navedejo se podatki o akutni strupenosti glavnih sestavin in zmesi na vodno okolje.

Podatki o akutni strupenosti za vodno okolje za vsako glavno sestavino se navedejo za vsako od naslednjih dveh prehranjevalnih ravni: alge in vodne bolhe (12). Kritična koncentracija akutne strupenosti vsake glavne sestavine za vodno okolje je najmanj 100 mg/l.

Podatki o akutni strupenosti za vodno okolje za uporabljeno mazivo se navedejo za vsako od naslednjih treh prehranjevalnih ravni: alge, vodne bolhe in ribe. Kritična koncentracija akutne strupenosti maziva iz kategorij 1 in 5 za vodno okolje je najmanj 100 mg/l, maziva iz kategorij 2, 3 in 4 pa najmanj 1 000 mg/l.

Preglednica 2 povzema zahteve za različne kategorije maziv v skladu z merilom 3.1.

Ocenjevanje in preverjanje: Sprejmejo se podatki o strupenosti za morsko okolje ali celinske vode. Preskusi se izvajajo glede na ustrezne preskusne vrste in s temi vrstami, navedenimi v naslednjih smernicah: ISO/DIS 10253, OECD 201 ali del C.3 Priloge k Uredbi Sveta (ES) št. 440/2008 (13) za alge, ISO TC 147/SC5/WG2 ali OECD 202 ali del C.2 Priloge k Uredbi (ES) št. 440/2008 za vodne bolhe in OECD 203 ali del C.1 Priloge k Uredbi (ES) št. 440/2008 za ribe. Po dogovoru s pristojnim organom so dovoljene so tudi enakovredne preskusne metode. Sprejmejo se samo vrednosti ErC50 za alge (72 ur), EC50 za vodne bolhe (48 ur) in LC50 za ribe (96 ur).

Merilo 3.2 –   Zahteve za vsako navedeno snov, ki je v koncentraciji nad 0,10 % (m/m)

Rezultati preskusa za kronično strupenost v obliki vrednosti neopaženega učinka (NOEC) se navedejo za vsako od naslednjih dveh vodnih prehranjevalnih ravni: vodne bolhe in ribe.

Če ni potrjenih rezultatov preskusa za kronično strupenost, se predložijo rezultati preskusov o akutni strupenosti za vodno okolje za vsako od naslednjih dveh prehranjevalnih ravni: alge in vodne bolhe. Ena ali več snovi, ki izkazujejo določeno stopnjo strupenosti za vodno okolje, so v vsaki od petih kategorij maziv dovoljene za kumulativno masno koncentracijo v mazivu, kakor je navedeno v preglednici 1.

Ocenjevanje in preverjanje: Podatka o vrednosti neopaženega učinka (NOEC) za dve prehranjevalni ravni, vodne bolhe in ribe, se določita na podlagi naslednjih preskusnih metod: metod iz dela C.20 in dela C.14 Priloge k Uredbi Komisije (ES) št. 440/2008 za vodne bolhe in ribe ali enakovrednih preskusnih metod po dogovoru s pristojnim organom.

Za alge in vodne bolhe se sprejmejo podatki o akutni strupenosti za morsko okolje ali celinske vode. Preskusi v morski vodi se izvajajo glede na ustrezne preskusne vrste in s temi vrstami, navedenimi v naslednjih smernicah: ISO/DIS 10253, OECD 201 ali del C.3 Priloge k Uredbi (ES) št. 440/2008 za alge, ISO TC 147/SC5/WG2, OECD 202 ali del C.2 Priloge k Uredbi Komisije (ES) št. 440/2008 za vodne bolhe in OECD 203 ali del C.1 Priloge k Uredbi Komisije (ES) št. 440/2008 za ribe. Po dogovoru s pristojnim organom so dovoljene so tudi enakovredne preskusne metode. Sprejmejo se samo vrednosti ErC50 za alge (72 ur) in EC50 za vodne bolhe (48 ur).

Ocenjevanje in preverjanje za merili 3.1 in 3.2: Pristojnemu organu se predložijo visoko kakovostna poročila o preskusih ali podatki iz literature (preskušanje se opravi v skladu s sprejemljivimi protokoli in dobro laboratorijsko prakso), vključno z referencami, s katerimi se dokaže skladnost z zahtevami o strupenosti za vodno okolje v preglednici 1.

V primeru rahlo topljivih snovi ali pripravkov (< 10 mg/l) se za določitev strupenosti za vodno okolje lahko uporabi metoda Water Accommodated Fraction (WAF). Za merila razvrščanja se lahko neposredno uporabi uveljavljena dozirna stopnja, ki se včasih navaja kot LL50 in se nanaša na smrtno stopnjo. Pripravek Water Accommodated Fraction sledi priporočilom, določenim v skladu z eno od naslednjih smernic; tehnično poročilo ECETOC št. 20 (1986), Priloga III k OECD 1992 301 ali smernica ISO dokument ISO 10634 ali ASTM D6081-98 (Standardna praksa za testiranje strupenosti maziv na vodno okolje: Priprava vzorcev in tolmačenje rezultatov ali enakovrednih metod). Poleg tega se šteje, da dokaz o nestrupenosti snovi na njeni mejni vrednosti topnosti v vodi izpolnjuje zahteve tega merila.

Študije o strupenosti za vodno okolje ni treba opraviti, če:

| — | je razvrstitev snovi, baznega olja ali dodatka že navedena na razvrstitvenem seznamu mazalnih snovi ali |
| --- | --- |

—

je razvrstitev snovi, baznega olja ali dodatka že navedena na razvrstitvenem seznamu mazalnih snovi ali

| — | je mogoče predložiti veljavno izjavo o skladnosti, ki jo izda pristojni organ, ali |
| --- | --- |

—

je mogoče predložiti veljavno izjavo o skladnosti, ki jo izda pristojni organ, ali

| — | snov po vsej verjetnosti ne bo prekoračila bioloških membran MM > 800 g/mol ali molekularnega premera > 1,5 nm (> 15 Å) ali |
| --- | --- |

—

snov po vsej verjetnosti ne bo prekoračila bioloških membran MM > 800 g/mol ali molekularnega premera > 1,5 nm (> 15 Å) ali

| — | je snov polimer in delež njene molske mase pod 1 000 g/mol je manjši od 1 % ali |
| --- | --- |

—

je snov polimer in delež njene molske mase pod 1 000 g/mol je manjši od 1 % ali

| — | je snov zelo netopna v vodi (topnost v vodi < 10 μg/l), |
| --- | --- |

—

je snov zelo netopna v vodi (topnost v vodi < 10 μg/l),

kot take se snovi ne štejejo za strupene za alge in vodne bolhe v vodnem sistemu.

Topnost snovi v vodi se določi, kjer je primerno, v skladu z OECD 105 ali enakovrednimi preskusnimi metodami.

Delež molske mase polimera pod 1 000 g/mol se določi v skladu z delom A.19 Priloge k Uredbi (ES) št. 440/2008 ali enakovrednimi preskusnimi metodami.

Merilo 4 –   Biološka razgradljivost in biološki akumulativni potencial

Zahteve za biološko razgradljivost in biološki akumulativni potencial morajo biti izpolnjene za vsako navedeno snov, ki je nad 0,10 % (m/m).

Mazivo ne sme vsebovati snovi, ki: niso biološko razgradljive in so (potencialno) bioakumulativne.

Vendar mazivo lahko vsebuje eno ali več snovi z določeno stopnjo razgradljivosti in potencialno ali dejansko bioakumulacijo do kumulativne masne koncentracije, kakor je navedeno v preglednici 1.

Ocenjevanje in preverjanje: Skladnost se dokazuje s predložitvijo naslednjih podatkov:

visoko kakovostnih poročil o preskusih ali podatkov iz literature (preskušanje se opravi v skladu s sprejemljivimi protokoli in dobro laboratorijsko prakso), vključno z navedbami biološke razgradljivosti in, kadar je to potrebno, (možne) bioakumulacije vsake sestavine.

4.1   Biološka razgradljivost

Snov se šteje za popolnoma biološko razgradljivo (aerobno) v naslednjih primerih:

| 1. | Če se v 28-dnevni študiji o biološki razgradljivosti v skladu z delom C.4 Priloge k Uredbi (ES) št. 440/2008, OECD 306, OECD 310 dosežejo naslednje stopnje biološke razgradljivosti:






  — | v preskusih končne biološke razgradljivosti na podlagi raztopljenega organskega ogljika ≥ 70 %, |
| --- | --- | --- |

1.

Če se v 28-dnevni študiji o biološki razgradljivosti v skladu z delom C.4 Priloge k Uredbi (ES) št. 440/2008, OECD 306, OECD 310 dosežejo naslednje stopnje biološke razgradljivosti:

—

v preskusih končne biološke razgradljivosti na podlagi raztopljenega organskega ogljika ≥ 70 %,

| — | v preskusih končne biološke razgradljivosti na podlagi izčrpanosti kisika ali ustvarjanja ogljikovega dioksida ≥ 60 % teoretičnih maksimumov. |
| --- | --- |

—

v preskusih končne biološke razgradljivosti na podlagi izčrpanosti kisika ali ustvarjanja ogljikovega dioksida ≥ 60 % teoretičnih maksimumov.

Pri teh preskusih končne biološke razgradljivosti ni nujno, da se uporablja načelo desetdnevnega okna. Če snov doseže stopnjo praga biorazgradljivosti v 28 dneh in ne v desetdnevnem časovnem oknu, se predvideva počasnejša stopnja razgradljivosti.

| 2. | Če je količnik med BOD5/ThOD ali BOD5/COD ≥ 0,5. Količnik BOD5/(ThOD ali COD) se lahko uporablja samo, če ni na razpolago podatkov na podlagi dela C.4 Priloge k Uredbi (ES) št. 440/2008, OECD 306 ali OECD 310 ali kakršnih koli drugih enakovrednih preskusnih metod. BOD5 se oceni v skladu z delom C.5 Priloge k Uredbi (ES) št. 440/2008 ali enakovrednimi metodami, medtem ko se COD oceni v skladu z delom C.6 Priloge k Uredbi (ES) št. 440/2008 ali enakovrednimi metodami. |
| --- | --- |

2.

Če je količnik med BOD5/ThOD ali BOD5/COD ≥ 0,5. Količnik BOD5/(ThOD ali COD) se lahko uporablja samo, če ni na razpolago podatkov na podlagi dela C.4 Priloge k Uredbi (ES) št. 440/2008, OECD 306 ali OECD 310 ali kakršnih koli drugih enakovrednih preskusnih metod. BOD5 se oceni v skladu z delom C.5 Priloge k Uredbi (ES) št. 440/2008 ali enakovrednimi metodami, medtem ko se COD oceni v skladu z delom C.6 Priloge k Uredbi (ES) št. 440/2008 ali enakovrednimi metodami.

Snov se šteje za inherentno biološko razgradljivo, če kaže:

| — | biološko razgradljivost > 70 % pri preskusu za inherentno biološko razgradljivost v skladu z delom C.9 Priloge k Uredbi (ES) št. 440/2008 ali OECD 302 C ali po enakovrednih metodah ali |
| --- | --- |

—

biološko razgradljivost > 70 % pri preskusu za inherentno biološko razgradljivost v skladu z delom C.9 Priloge k Uredbi (ES) št. 440/2008 ali OECD 302 C ali po enakovrednih metodah ali

| — | biološko razgradljivost > 20 % vendar < 60 % po 28 dneh pri preskusih na podlagi izčrpanosti kisika ali ustvarjanja ogljikovega dioksida v skladu z delom C.4 Priloge k Uredbi (ES) št. 440/2008, OECD 306, OECD 310 ali po enakovrednih metodah. |
| --- | --- |

—

biološko razgradljivost > 20 % vendar < 60 % po 28 dneh pri preskusih na podlagi izčrpanosti kisika ali ustvarjanja ogljikovega dioksida v skladu z delom C.4 Priloge k Uredbi (ES) št. 440/2008, OECD 306, OECD 310 ali po enakovrednih metodah.

Preskusa za biološko razgradljivost ni treba opraviti, kadar:

| — | je razvrstitev snovi, baznega olja ali dodatka že navedena na razvrstitvenem seznamu mazalnih snovi ali je mogoče predložiti veljavno izjavo o skladnosti, ki jo izda pristojni organ. |
| --- | --- |

—

je razvrstitev snovi, baznega olja ali dodatka že navedena na razvrstitvenem seznamu mazalnih snovi ali je mogoče predložiti veljavno izjavo o skladnosti, ki jo izda pristojni organ.

| — | Snov biološko ni razgradljiva, če ne izpolnjuje meril za popolno in inherentno biorazgradljivost. |
| --- | --- |

—

Snov biološko ni razgradljiva, če ne izpolnjuje meril za popolno in inherentno biorazgradljivost.

Za oceno biološke razgradljivosti snovi vlagatelj lahko uporabi tudi podatke o referenčni snovi. Za oceno biološke razgradljivosti snovi so „podatki o referenčni snovi“ sprejemljivi, če se referenčna snov razlikuje samo za eno funkcionalno skupino ali fragment od snovi, uporabljene v proizvodu. Če je referenčna snov hitro ali inherentno biorazgradljiva in ima funkcionalna skupina pozitivni učinek na aerobno biorazgradljivost, potem se tudi uporabljena snov lahko šteje za hitro ali inherentno biorazgradljivo. Funkcionalne skupine ali fragmenti s pozitivnim učinkom na biorazgradljivost so: alifatski in aromatski alkohol [-OH], alifatske in aromatske kisline [-C(=O)-OH], aldehidi [-CHO], estri [-C(=O)-O-C], amidi [-C(=O)-N ali -C(=S)-N]. Treba je zagotoviti ustrezno in zanesljivo dokumentacijo študije o referenčni snovi. V primeru primerjave s fragmentom, ki ni vključen zgoraj, je treba zagotoviti ustrezno in zanesljivo dokumentacijo študij o pozitivnih učinkih funkcionalne skupine na biorazgradljivost strukturno podobnih snovi.

4.2   Bioakumulacija

Preskusa za (možno) bioakumulacijo ni treba opraviti, kadar ima/je snov:

| — | molsko maso > 800 g/mol ali |
| --- | --- |

—

molsko maso > 800 g/mol ali

| — | molekularni premer > 1,5 nm (> 15 Å) ali |
| --- | --- |

—

molekularni premer > 1,5 nm (> 15 Å) ali

| — | koeficient porazdelitve oktanol/voda log Kow vrednost < 3 ali > 7 ali |
| --- | --- |

—

koeficient porazdelitve oktanol/voda log Kow vrednost < 3 ali > 7 ali

| — | izmerjeno vrednost BCF ≤ 100 l/kg ali |
| --- | --- |

—

izmerjeno vrednost BCF ≤ 100 l/kg ali

| — | polimer, delež njene molske mase pod 1 000 g/mol pa je manjši od 1 %. |
| --- | --- |

—

polimer, delež njene molske mase pod 1 000 g/mol pa je manjši od 1 %.

Ker je večina snovi v mazivih precej hidrofobnih, mora vrednost BCF temeljiti na vsebnosti teže lipidov in paziti se mora na to, da se zagotovi zadostni čas izpostavljenosti.

Biokoncentracijski faktor (BCF) se oceni v skladu z delom C.13 Priloge k Uredbi (ES) št. 440/2008 ali z enakovrednimi preskusnimi metodami.

Koeficient porazdelitve oktanol/voda log (log Kow) se oceni v skladu z delom A.8 Priloge k Uredbi (ES) št. 440/2008 ali OECD 123 ali z enakovrednimi preskusnimi metodami. Pri organskih snoveh, ki niso površinsko aktivne snovi in pri katerih preskusna vrednost ni na voljo, je mogoče uporabiti računsko metodo. Dovoljene so naslednje metode izračuna: CLOGP, LOGKOW, (KOWWIN) in SPARC. Pričakovana vrednost log Kow < 3 ali > 7, pridobljena s katero koli od teh računskih metod, kaže, da se snov po pričakovanjih ne bo bioakumulirala.

Vrednosti log Kow se uporabljajo samo za organske kemikalije. Za oceno bioakumulacijskega potenciala anorganskih spojin, površinsko aktivnih snovi in nekaterih organsko-kovinskih spojin se izvedejo merjenja BCF.

Merilo 5 –   Obnovljive surovine

Sestavljen proizvod mora imeti vsebnost ogljika, ki izvira iz obnovljivih surovin, ki je:

| — | ≥ 50 % (m/m) za kategorijo 1, |
| --- | --- |

—

≥ 50 % (m/m) za kategorijo 1,

| — | ≥ 45 % (m/m) za kategorijo 2, |
| --- | --- |

—

≥ 45 % (m/m) za kategorijo 2,

| — | ≥ 70 % (m/m) za kategorijo 3, |
| --- | --- |

—

≥ 70 % (m/m) za kategorijo 3,

| — | ≥ 50 % (m/m) za kategorijo 4, |
| --- | --- |

—

≥ 50 % (m/m) za kategorijo 4,

| — | ≥ 50 % (m/m) za kategorijo 5. |
| --- | --- |

—

≥ 50 % (m/m) za kategorijo 5.

Vsebnost ogljika, ki izvira iz obnovljivih surovin, pomeni odstotni delež mase sestavine A × [število C-atomov v sestavini A, ki so derivati iz (rastlinskih) olj ali (živalskih) maščob, deljeno s skupnim številom C-atomov v sestavini A] plus odstotni delež mase sestavine B × [število C-atomov v sestavini B, ki so derivati iz (rastlinskih) olj ali (živalskih) maščob, deljeno s skupnim številom C-atomov v sestavini B] plus odstotni delež mase sestavine C × [število C-atomov v sestavini C, ki so derivati iz (rastlinskih) olj ali (živalskih) maščob, deljeno s skupnim številom C-atomov v sestavini C] in tako dalje.

Vlagatelj na vlogi navede vrsto(-e), vir(-e) in izvor obnovljive(-ih) snovi glavnih sestavin.

Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj pristojnemu organu predloži izjavo o skladnosti proizvoda s tem merilom.

Merilo 6 –   Minimalna tehnična zmogljivost

| (a) | Za hidravlične tekočine: vsaj merila za tehnično zmogljivost, določena v najnovejšem standardu ISO 15380, v razpredelnicah 2–5. Dobavitelj na svojem informacijskem listu proizvoda navede, katera dva elastomera sta bila preskušena. |
| --- | --- |

(a)

Za hidravlične tekočine: vsaj merila za tehnično zmogljivost, določena v najnovejšem standardu ISO 15380, v razpredelnicah 2–5. Dobavitelj na svojem informacijskem listu proizvoda navede, katera dva elastomera sta bila preskušena.

| (b) | Za olja za menjalnike za industrijsko ali pomorsko uporabo: vsaj merila za tehnično zmogljivost, določena v standardu DIN 51517. Dobavitelj na svojem informacijskem listu proizvoda navede, kateri razdelek (I, I ali III) je bil izbran. |
| --- | --- |

(b)

Za olja za menjalnike za industrijsko ali pomorsko uporabo: vsaj merila za tehnično zmogljivost, določena v standardu DIN 51517. Dobavitelj na svojem informacijskem listu proizvoda navede, kateri razdelek (I, I ali III) je bil izbran.

| (c) | Za olja za verižne žage: vsaj merila za tehnično zmogljivost, določena v RAL-UZ 48 modri angel (Blue Angel). |
| --- | --- |

(c)

Za olja za verižne žage: vsaj merila za tehnično zmogljivost, določena v RAL-UZ 48 modri angel (Blue Angel).

| (d) | Za olja za dvotaktne motorje za pomorsko uporabo: vsaj merila za tehnično zmogljivost, določena z „NMMA-potrdilom za maziva za dvotaktne bencinske motorje“ v okviru NMMA TC-W3. |
| --- | --- |

(d)

Za olja za dvotaktne motorje za pomorsko uporabo: vsaj merila za tehnično zmogljivost, določena z „NMMA-potrdilom za maziva za dvotaktne bencinske motorje“ v okviru NMMA TC-W3.

| (e) | Za olja za dvotaktne motorje za uporabo na kopnem: vsaj merila za tehnično zmogljivost za stopnjo EGD, določeno v ISO 13738:2000. |
| --- | --- |

(e)

Za olja za dvotaktne motorje za uporabo na kopnem: vsaj merila za tehnično zmogljivost za stopnjo EGD, določeno v ISO 13738:2000.

| (f) | Za vsa druga maziva: prilagojenost za predvideno uporabo. |
| --- | --- |

(f)

Za vsa druga maziva: prilagojenost za predvideno uporabo.

Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj pristojnemu organu predloži izjavo, skupaj s pripadajočo dokumentacijo o skladnosti proizvoda s tem merilom.

Merilo 7 –   Informacije, prikazane na znaku za okolje

Neobvezna oznaka z besedilnim poljem vsebuje naslednje besedilo:

| „— | Med uporabo zmanjšana nevarnost za vodo in tla |
| --- | --- |

„—

Med uporabo zmanjšana nevarnost za vodo in tla

| — | Vsebujejo velik delež snovi na biološki osnovi“. |
| --- | --- |

—

Vsebujejo velik delež snovi na biološki osnovi“.

Navodila za uporabo neobvezne oznake z besedilnim poljem so na voljo v „Navodilih za uporabo logotipa znaka za okolje EU“ na spletni strani: http://ec.europa.eu/environment/ecolabel/promo/logos_en.htm

Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj pristojnemu organu zagotovi vzorec embalaže proizvoda z nalepko in izjavo o skladnosti s tem merilom.

Preglednica 1

Merila za mazivo in vsako navedeno snov

| | Kategorija 1 | Kategorija 2 | Kategorija 3 | Kategorija 4 | Kategorija 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Razred
  merila | Hidravlične tekočine, olje za prenose za traktorje | Masti, masti za grodnične cevi | Olja za verižne žage, sredstva za razkalupljanje betona, maziva za žičnate vrvi in druga maziva, ki gredo v celoti v izgubo | Olja za dvotaktne motorje za uporabo na kopnem ali pomorsko uporabo | Olja za industrijsko ali pomorsko opremo |
| Stavki o nevarnosti in stavki R, ki označujejo nevarnosti za okolje in človekovo zdravje
  (odstopanje za merilo 1a) | Kategorija 1 | Kategorija 2 | Kategorija 3 | Kategorija 4 | Kategorija 5 |
| Stavki o nevarnosti za zdravje ali okolje ali stavek R za mazivo med uporabo | Nič
  (Najnižja omejitev za razvrstitev v Uredbi (ES) št. 1272/2008 ali Direktivi 1999/45/ES) | Nič
  (Najnižja omejitev za razvrstitev v Uredbi (ES) št. 1272/2008 ali Direktivi 1999/45/ES) | Nič
  (Najnižja omejitev za razvrstitev v Uredbi (ES) št. 1272/2008 ali Direktivi 1999/45/ES) | Nič
  (Najnižja omejitev za razvrstitev v Uredbi (ES) št. 1272/2008 ali Direktivi 1999/45/ES) | Nič
  (Najnižja omejitev za razvrstitev v Uredbi (ES) št. 1272/2008 ali Direktivi 1999/45/ES) |
| Izločitev posebnih snovi
  (merili 1b in 2) | Kategorija 1 | Kategorija 2 | Kategorija 3 | Kategorija 4 | Kategorija 5 |
| Navedeno v OSPAR; seznamu Unije prednostnih snovi na področju vodne politike; organski halogeni; nitriti; kovine in kovinske spojine, razen Na, K, Mg, Ca in pri sredstvih za zgoščevanje Li, Al; v CMR kat 1,2 (R45, R46, R49, R60 ali R61); seznam kandidatnih snovi za Prilogo XIV k Uredbi (ES) št. 1907/2006 | < 0,010 % | < 0,010 % | < 0,010 % | < 0,010 % | < 0,010 % |
| Strupenost za vodno okolje
  (samo merilo 3.2) | Kumulativni masni deleži (% m/m) prisotnih snovi |
| Kategorija 1 | Kategorija 2 | Kategorija 3 | Kategorija 4 | Kategorija 5 |
| Nestrupeno (D) | Akutna strupenost > 100 mg/l
  ali
  NOEC > 10 mg/l | Neomejeno |
| Škodljivo (E) | 10 mg/l < akutna strupenost ≤ 100 mg/l
  ali
  1 mg/l < NOEC ≤ 10 mg/l | ≤ 20 | ≤ 25 | ≤ 5 | ≤ 25 | ≤ 20 |
| Strupeno (F) | 1 mg/l < akutna strupenost ≤ 10 mg/l
  ali
  0,1 mg/l < NOEC ≤ 1 mg/l | ≤ 5 | ≤ 1 | ≤ 0,5 | ≤ 1 | ≤ 5 |
| Zelo strupeno (G) | Akutna strupenost ≤ 1 mg/l
  ali
  NOEC ≤ 0,1 mg/l | ≤ 0,1/M (14) | ≤ 0,1/M (14) | ≤ 0,1/M (14) | ≤ 0,1/M (14) | ≤ 1/M (14) |
| Biološka razgradljivost in bioakumulacija
  (merilo 4) | Kumulativni masni deleži (% m/m) prisotnih snovi |
| Kategorija 1 | Kategorija 2 | Kategorija 3 | Kategorija 4 | Kategorija 5 |
| Popolnoma aerobno biološko razgradljivo (A) | > 90 | > 75 | > 90 | > 75 | > 90 |
| Inherentno aerobno biološko razgradljivo (B) | ≤ 5 | ≤ 25 | ≤ 5 | ≤ 20 | ≤ 5 |
| Ni biološko razgradljivo IN ni bioakumulativno (C) | ≤ 5 | ≤ 5 | ≤ 10 | ≤ 5 |
| Ni biološko razgradljivo IN bioakumulativno (X) | ≤ 0,1 | ≤ 0,1 | ≤ 0,1 | ≤ 0,1 | ≤ 0,1 |
| Frakcija ni ocenjena za strupenost na vodno okolje (merilo 3.2) ali biološko razgradljivost/bioakumulacijo (merilo 4) | Kumulativni masni deleži (% m/m) prisotnih snovi |
| Kategorija 1 | Kategorija 2 | Kategorija 3 | Kategorija 4 | Kategorija 5 |
| | < 0,5 | < 0,5 | < 0,5 | < 0,5 | < 0,5 |
| Obnovljivost
  (merilo 5) | Kumulativni masni deleži (% m/m) prisotnih snovi |
| Kategorija 1 | Kategorija 2 | Kategorija 3 | Kategorija 4 | Kategorija 5 |
| Na podlagi ogljika | ≥ 50 % | ≥ 45 % | ≥ 70 % | ≥ 50 % | ≥ 50 % |
| | Kategorija 1 | Kategorija 2 | Kategorija 3 | Kategorija 4 | Kategorija 5 |
| Minimalna tehnična zmogljivost
  (merilo 6) | Hidravlične tekočine: ISO 15380, razpredelnice 2–5
  Olja za prenose za traktorje: prilagojenost za predvideno uporabo | Prilagojenost za predvideno uporabo | Olja za verižne žage: kot v RAL UZ 48.
  Drugo: prilagojenost za predvideno uporabo | Olja za dvotaktne motorje za pomorsko uporabo: kot v NMMA TC-W3
  Olja za dvotaktne motorje za uporabo na kopnem: kot za stopnjo EGD v ISO 13738:2000 | Olja za menjalnike za industrijsko ali pomorsko rabo DIN 51517 |

Kategorija 1

Kategorija 2

Kategorija 3

Kategorija 4

Kategorija 5

Razred

merila

Hidravlične tekočine, olje za prenose za traktorje

Masti, masti za grodnične cevi

Olja za verižne žage, sredstva za razkalupljanje betona, maziva za žičnate vrvi in druga maziva, ki gredo v celoti v izgubo

Olja za dvotaktne motorje za uporabo na kopnem ali pomorsko uporabo

Olja za industrijsko ali pomorsko opremo

Stavki o nevarnosti in stavki R, ki označujejo nevarnosti za okolje in človekovo zdravje

(odstopanje za merilo 1a)

Kategorija 1

Kategorija 2

Kategorija 3

Kategorija 4

Kategorija 5

Stavki o nevarnosti za zdravje ali okolje ali stavek R za mazivo med uporabo

Nič

(Najnižja omejitev za razvrstitev v Uredbi (ES) št. 1272/2008 ali Direktivi 1999/45/ES)

Nič

(Najnižja omejitev za razvrstitev v Uredbi (ES) št. 1272/2008 ali Direktivi 1999/45/ES)

Nič

(Najnižja omejitev za razvrstitev v Uredbi (ES) št. 1272/2008 ali Direktivi 1999/45/ES)

Nič

(Najnižja omejitev za razvrstitev v Uredbi (ES) št. 1272/2008 ali Direktivi 1999/45/ES)

Nič

(Najnižja omejitev za razvrstitev v Uredbi (ES) št. 1272/2008 ali Direktivi 1999/45/ES)

Izločitev posebnih snovi

(merili 1b in 2)

Kategorija 1

Kategorija 2

Kategorija 3

Kategorija 4

Kategorija 5

Navedeno v OSPAR; seznamu Unije prednostnih snovi na področju vodne politike; organski halogeni; nitriti; kovine in kovinske spojine, razen Na, K, Mg, Ca in pri sredstvih za zgoščevanje Li, Al; v CMR kat 1,2 (R45, R46, R49, R60 ali R61); seznam kandidatnih snovi za Prilogo XIV k Uredbi (ES) št. 1907/2006

< 0,010 %

< 0,010 %

< 0,010 %

< 0,010 %

< 0,010 %

Strupenost za vodno okolje

(samo merilo 3.2)

Kumulativni masni deleži (% m/m) prisotnih snovi

Kategorija 1

Kategorija 2

Kategorija 3

Kategorija 4

Kategorija 5

Nestrupeno (D)

Akutna strupenost > 100 mg/l

ali

NOEC > 10 mg/l

Neomejeno

Škodljivo (E)

10 mg/l < akutna strupenost ≤ 100 mg/l

ali

1 mg/l < NOEC ≤ 10 mg/l

≤ 20

≤ 25

≤ 5

≤ 25

≤ 20

Strupeno (F)

1 mg/l < akutna strupenost ≤ 10 mg/l

ali

0,1 mg/l < NOEC ≤ 1 mg/l

≤ 5

≤ 1

≤ 0,5

≤ 1

≤ 5

Zelo strupeno (G)

Akutna strupenost ≤ 1 mg/l

ali

NOEC ≤ 0,1 mg/l

≤ 0,1/M (14)

≤ 0,1/M (14)

≤ 0,1/M (14)

≤ 0,1/M (14)

≤ 1/M (14)

Biološka razgradljivost in bioakumulacija

(merilo 4)

Kumulativni masni deleži (% m/m) prisotnih snovi

Kategorija 1

Kategorija 2

Kategorija 3

Kategorija 4

Kategorija 5

Popolnoma aerobno biološko razgradljivo (A)

> 90

> 75

> 90

> 75

> 90

Inherentno aerobno biološko razgradljivo (B)

≤ 5

≤ 25

≤ 5

≤ 20

≤ 5

Ni biološko razgradljivo IN ni bioakumulativno (C)

≤ 5

≤ 5

≤ 10

≤ 5

Ni biološko razgradljivo IN bioakumulativno (X)

≤ 0,1

≤ 0,1

≤ 0,1

≤ 0,1

≤ 0,1

Frakcija ni ocenjena za strupenost na vodno okolje (merilo 3.2) ali biološko razgradljivost/bioakumulacijo (merilo 4)

Kumulativni masni deleži (% m/m) prisotnih snovi

Kategorija 1

Kategorija 2

Kategorija 3

Kategorija 4

Kategorija 5

< 0,5

< 0,5

< 0,5

< 0,5

< 0,5

Obnovljivost

(merilo 5)

Kumulativni masni deleži (% m/m) prisotnih snovi

Kategorija 1

Kategorija 2

Kategorija 3

Kategorija 4

Kategorija 5

Na podlagi ogljika

≥ 50 %

≥ 45 %

≥ 70 %

≥ 50 %

≥ 50 %

Kategorija 1

Kategorija 2

Kategorija 3

Kategorija 4

Kategorija 5

Minimalna tehnična zmogljivost

(merilo 6)

Hidravlične tekočine: ISO 15380, razpredelnice 2–5

Olja za prenose za traktorje: prilagojenost za predvideno uporabo

Prilagojenost za predvideno uporabo

Olja za verižne žage: kot v RAL UZ 48.

Drugo: prilagojenost za predvideno uporabo

Olja za dvotaktne motorje za pomorsko uporabo: kot v NMMA TC-W3

Olja za dvotaktne motorje za uporabo na kopnem: kot za stopnjo EGD v ISO 13738:2000

Olja za menjalnike za industrijsko ali pomorsko rabo DIN 51517

| Množilni faktor (M) | Vrednost LC50 ali EC50 („L(E)C50“) za snov |
| --- | --- |
| 1 | 0,1 < L(E)C50 ≤ 1 |
| 10 | 0,01 < L(E)C50 ≤ 0,1 |
| 100 | 0,001 < L(E)C50 ≤ 0,01 |
| 1 000 | 0,0001 < L(E)C50 ≤ 0,001 |
| Za snovi z nižjo vrednostjo LC50 ali EC50 kakor 0,0001 mg/l, se ustrezne mejne vrednosti izračunajo skladno s to vrednostjo (v faktorju 10 intervalov). |

Množilni faktor (M)

Vrednost LC50 ali EC50 („L(E)C50“) za snov

1

0,1 < L(E)C50 ≤ 1

10

0,01 < L(E)C50 ≤ 0,1

100

0,001 < L(E)C50 ≤ 0,01

1 000

0,0001 < L(E)C50 ≤ 0,001

Za snovi z nižjo vrednostjo LC50 ali EC50 kakor 0,0001 mg/l, se ustrezne mejne vrednosti izračunajo skladno s to vrednostjo (v faktorju 10 intervalov).

Preglednica 2

Zahteve glede strupenosti za vodno okolje za različne kategorije maziv – Zahteve za podatke za mazivo in njegove glavne sestavine

| Merilo 3.1 | Kategorija 1 | Kategorija 2 | Kategorija 3 | Kategorija 4 | Kategorija 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Akutna strupenost za vodno okolje za sveže pripravljeno mazivo na treh prehranjevalnih ravneh: alge, vodne bolhe in ribe | > 100 mg/l | > 1 000 mg/l | > 1 000 mg/l | > 1 000 mg/l | > 100 mg/l |
| Akutna strupenost za vodno okolje za vsako glavno sestavino na vsaki od dveh prehranjevalnih ravni: alge, vodne bolhe in rake | > 100 mg/l | > 100 mg/l | > 100 mg/l | > 100 mg/l | > 100 mg/l |

Merilo 3.1

Kategorija 1

Kategorija 2

Kategorija 3

Kategorija 4

Kategorija 5

Akutna strupenost za vodno okolje za sveže pripravljeno mazivo na treh prehranjevalnih ravneh: alge, vodne bolhe in ribe

> 100 mg/l

> 1 000 mg/l

> 1 000 mg/l

> 1 000 mg/l

> 100 mg/l

Akutna strupenost za vodno okolje za vsako glavno sestavino na vsaki od dveh prehranjevalnih ravni: alge, vodne bolhe in rake

> 100 mg/l

> 100 mg/l

> 100 mg/l

> 100 mg/l

> 100 mg/l

---

(1)  UL L 353, 31.12.2008, str. 1.

(2)  UL 196, 16.8.1967, str. 1.

(3)  UL L 396, 30.12.2006, str. 1.

(4)  Kakor je določeno v Uredbi (ES) št. 1272/2008.

(5)  Kakor je določeno v Direktivi 67/548/EGS.

(6)  Kakor je določeno v Uredbi (ES) št. 1272/2008.

(7)  Kakor je določeno v Direktivi 67/548/EGS.

(8)  UL L 200, 30.7.1999, str. 1.

(9)  UL L 133, 31.5.2010, str. 1.

(10)  UL L 327, 22.12.2000, str. 1.

(11)  UL L 331, 15.12.2001, str. 1.

(12)  V tem sklepu lahko pri predložitvi podatkov za morsko okolje vodno bolho nadomestijo raki.

(13)  UL L 142, 31.5.2008, str. 1.

(14)  M je množilni faktor 10 za snovi, ki so zelo strupene za vodno okolje v skladu s preglednico 1b v Direktivi Komisije 2006/8/ES (UL L 19, 24.1.2006, str. 12).

---

| 29.6.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 169/40 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 169/40

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 24. junija 2011

o določitvi okoljskih meril za podeljevanje znaka EU za okolje detergentom za ročno pomivanje posode

(notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 4448)

(Besedilo velja za EGP)

(2011/382/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 66/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 o znaku EU za okolje (1) ter zlasti člena 8(2) Uredbe,

po posvetovanju z Odborom Evropske unije za znak za okolje,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu z Uredbo (ES) št. 66/2010 se lahko znak EU za okolje podeli proizvodom z manjšim vplivom na okolje v njihovem celotnem življenjskem krogu. |
| --- | --- |

(1)

V skladu z Uredbo (ES) št. 66/2010 se lahko znak EU za okolje podeli proizvodom z manjšim vplivom na okolje v njihovem celotnem življenjskem krogu.

| (2) | Uredba (ES) št. 66/2010 določa, da se uvedejo posebna merila za podelitev znaka EU za okolje glede na skupine proizvodov. |
| --- | --- |

(2)

Uredba (ES) št. 66/2010 določa, da se uvedejo posebna merila za podelitev znaka EU za okolje glede na skupine proizvodov.

| (3) | Odločba Komisije 2005/342/ES (2) določa okoljska merila ter s tem povezane zahteve glede ocenjevanja in preverjanja za detergente za ročno pomivanje posode, ki veljajo do 30. junija 2011. |
| --- | --- |

(3)

Odločba Komisije 2005/342/ES (2) določa okoljska merila ter s tem povezane zahteve glede ocenjevanja in preverjanja za detergente za ročno pomivanje posode, ki veljajo do 30. junija 2011.

| (4) | Ta merila so bila ob upoštevanju tehnološkega razvoja znova pregledana. Nova merila ter z njimi povezane zahteve za ocenjevanje in preverjanje veljajo štiri leta od datuma sprejetja tega sklepa. |
| --- | --- |

(4)

Ta merila so bila ob upoštevanju tehnološkega razvoja znova pregledana. Nova merila ter z njimi povezane zahteve za ocenjevanje in preverjanje veljajo štiri leta od datuma sprejetja tega sklepa.

| (5) | Zaradi jasnosti je treba Odločbo 2005/342/ES nadomestiti. |
| --- | --- |

(5)

Zaradi jasnosti je treba Odločbo 2005/342/ES nadomestiti.

| (6) | Proizvajalcem detergentov za ročno pomivanje posode, ki so za svoje proizvode dobili znak za okolje za detergente za ročno pomivanje posode po merilih iz Odločbe 2005/342/ES, se omogoči prehodno obdobje, da bodo imeli dovolj časa za prilagoditev proizvodov spremenjenim merilom in zahtevam. Proizvajalcem je treba dovoliti, da do prenehanja veljavnosti Odločbe 2005/342/ES vlagajo vloge na podlagi v njej navedenih meril ali na podlagi meril iz tega sklepa. |
| --- | --- |

(6)

Proizvajalcem detergentov za ročno pomivanje posode, ki so za svoje proizvode dobili znak za okolje za detergente za ročno pomivanje posode po merilih iz Odločbe 2005/342/ES, se omogoči prehodno obdobje, da bodo imeli dovolj časa za prilagoditev proizvodov spremenjenim merilom in zahtevam. Proizvajalcem je treba dovoliti, da do prenehanja veljavnosti Odločbe 2005/342/ES vlagajo vloge na podlagi v njej navedenih meril ali na podlagi meril iz tega sklepa.

| (7) | Ukrepi, predvideni s tem sklepom, so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 16 Uredbe (ES) št. 66/2010 – |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi, predvideni s tem sklepom, so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 16 Uredbe (ES) št. 66/2010 –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Skupina proizvodov „detergenti za ročno pomivanje posode“ vključujejo vse detergente, namenjene za ročno pomivanje posode, porcelana, pribora, loncev, ponev, kuhinjskih pripomočkov itd.

Skupina proizvodov vključuje proizvode, namenjene osebni in poklicni rabi. Proizvodi so pripravki kemičnih snovi in ne smejo vsebovati mikroorganizmov, ki jih je proizvajalec namenoma dodal.

Člen 2

V tem sklepu se uporabljata naslednji opredelitvi pojmov:

| 1. | „snov“ pomeni kemijski element in njegove spojine v naravnem stanju ali pridobljene v kakršnem koli proizvodnem postopku, vključno z vsemi dodatki, potrebnimi za ohranitev obstojnosti proizvodov, in vsemi nečistočami, ki nastanejo pri uporabljenem postopku, ne vključuje pa topil, ki se lahko izločijo, ne da bi to vplivalo na obstojnost snovi ali spremenilo njeno sestavo; |
| --- | --- |

1.

„snov“ pomeni kemijski element in njegove spojine v naravnem stanju ali pridobljene v kakršnem koli proizvodnem postopku, vključno z vsemi dodatki, potrebnimi za ohranitev obstojnosti proizvodov, in vsemi nečistočami, ki nastanejo pri uporabljenem postopku, ne vključuje pa topil, ki se lahko izločijo, ne da bi to vplivalo na obstojnost snovi ali spremenilo njeno sestavo;

| 2. | „proizvod“ (ali zmes) pomeni zmes ali raztopino dveh ali več snovi, ki med seboj ne reagirajo. |
| --- | --- |

2.

„proizvod“ (ali zmes) pomeni zmes ali raztopino dveh ali več snovi, ki med seboj ne reagirajo.

Člen 3

Da lahko detergent za ročno pomivanje posode pridobi znak EU za okolje na podlagi Uredbe (ES) št. 66/2010, spada v skupino proizvodov „detergenti za ročno pomivanje posode“, kot je opredeljena v členu 1 tega sklepa, ter izpolnjuje merila in povezane zahteve glede ocenjevanja in preverjanja iz Priloge k temu sklepu.

Člen 4

Merila za skupino proizvodov „detergenti za ročno pomivanje posode“ ter s tem povezane zahteve za ocenjevanje in preverjanje veljajo štiri leta od datuma sprejetja tega sklepa.

Člen 5

Za upravne namene se skupini proizvodov „detergenti za ročno pomivanje posode“ dodeli kodna številka „019“.

Člen 6

Odločba 2005/342/EC se razveljavi.

Člen 7

1.   Z odstopanjem od člena 6 se vloge za podelitev znaka EU za okolje proizvodom iz skupine proizvodov „detergenti za ročno pomivanje posode“, ki so bile predložene pred datumom sprejetja tega sklepa, ocenjujejo glede na pogoje iz Odločbe 2005/342/ES.

2.   Pri vlogah za podelitev znaka EU za okolje proizvodom iz skupine proizvodov „detergenti za ročno pomivanje posode“, ki so bile predložene po datumu sprejetja tega sklepa, vendar najpozneje do 30. junija 2011, se lahko upoštevajo merila iz Odločbe 2005/342/ES ali iz tega sklepa. Te vloge se obravnavajo skladno z merili, na podlagi katerih so pripravljene.

3.   Če se znak za okolje podeli na podlagi vloge, ocenjene po merilih iz Odločbe 2005/342/ES, se lahko ta znak za okolje uporablja 12 mesecev od datuma sprejetja tega sklepa.

Člen 8

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, 24. junija 2011

Za Komisijo

Janez POTOČNIK

Član Komisije

---

(1)  UL L 27, 30.1.2010, str. 1.

1

(2)  UL L 115, 4.5.2005, str. 9.

2

---

PRILOGA

OKVIR

Cilji meril

Ta merila so usmerjena zlasti v spodbujanje proizvodov, ki imajo zmanjšano odvajanje strupenih snovi ali drugih onesnaževalcev v vodno okolje, v zmanjšanje ali preprečevanje tveganj za okolje in zdravje ljudi zaradi uporabe nevarnih snovi, zmanjšanje količine odpadne embalaže ter zagotavljanje informacij, ki bodo potrošniku omogočile, da proizvod uporablja učinkovito in na način, ki ima čim manjši vpliv na okolje.

MERILA

| 1. | Strupenost za vodne organizme |
| --- | --- |

1.

Strupenost za vodne organizme

| 2. | Biorazgradljivost površinsko aktivnih snovi |
| --- | --- |

2.

Biorazgradljivost površinsko aktivnih snovi

| 3. | Izključene ali omejene snovi in zmesi |
| --- | --- |

3.

Izključene ali omejene snovi in zmesi

| 4. | Dišave |
| --- | --- |

4.

Dišave

| 5. | Korozivne lastnosti |
| --- | --- |

5.

Korozivne lastnosti

| 6. | Zahteve za embalažo |
| --- | --- |

6.

Zahteve za embalažo

| 7. | Primernost za uporabo |
| --- | --- |

7.

Primernost za uporabo

| 8. | Navodila za uporabo |
| --- | --- |

8.

Navodila za uporabo

| 9. | Informacije na znaku EU za okolje |
| --- | --- |

9.

Informacije na znaku EU za okolje

Zahteve za ocenjevanje in preverjanje

(a)   Zahteve

Pri vsakem merilu so navedene posebne zahteve za ocenjevanje in preverjanje.

Če se od vlagatelja zahteva, naj zagotovi deklaracije, dokumentacijo, analize, preskusna poročila ali druge dokaze o izpolnjevanju meril, se sklepa, da lahko ti izvirajo od vlagatelja in/ali njegovega dobavitelja in/ali njegovih dobaviteljev itd., kakor je primerno.

Kadar je mogoče, morajo preskuse opraviti laboratoriji, ki izpolnjujejo splošne zahteve standarda EN ISO 17025 ali enakovrednega standarda.

Kadar je to primerno, se lahko poleg preskusnih metod, navedenih za vsako posamezno merilo, uporabijo tudi druge, če njihovo enakovrednost sprejme pristojni organ, ki ocenjuje vlogo.

Dodatek I se sklicuje na seznam podatkovne baze sestavin detergentov (DID), v katerem so navedene sestavine, ki se najpogosteje uporabljajo pri proizvodnji detergentov. Uporablja se pri pridobivanju podatkov za izračune kritične volumske razredčitve (CDV) in ocenjevanju biološke razgradljivosti sestavin. Za snovi, ki niso vključene na seznam DID, so navedena navodila za izračun ali ekstrapolacijo ustreznih podatkov. Najnovejša različica seznama DID je na voljo na spletni strani znaka EU za okolje ali spletnih straneh posameznih pristojnih organov.

Po potrebi lahko pristojni organi zahtevajo dokazno dokumentacijo in izvedejo neodvisna preverjanja.

(b)   Zgornje meje pri meritvah

Vse snovi v proizvodu, vključno z aditivi (kot so konzervansi ali stabilizatorji) v sestavinah, katerih koncentracija presega 0,010 mas. % končne sestave, izpolnjujejo merila za podeljevanje znaka EU za okolje, razen merila 1, v okviru katerega je treba vključiti vse namenoma dodane snovi, ne glede na njihovo maso. Tudi nečistoče, ki nastanejo pri proizvodnji sestavin in katerih koncentracija presega 0,010 mas. % končne sestave, izpolnjujejo merila.

(c)   Referenčni odmerek

Za detergente za ročno pomivanje posode se v gramih izražen odmerek proizvoda, ki ga proizvajalec priporoča na en liter vode za pomivanje običajno umazane posode, šteje za referenčni odmerek za izračune za dokazovanje skladnosti z merili za podeljevanje znaka EU za okolje in za preskušanje sposobnosti čiščenja.

MERILA ZA PODELJEVANJE ZNAKA EU ZA OKOLJE

Merilo 1 –   Strupenost za vodne organizme

Kritična volumska razredčitev (CDVkronično) se izračuna za vsako snov (i) po naslednji enačbi:

Formula

pri čemer je masa(i) masa snovi (v gramih) v odmerku, ki ga proizvajalec priporoča za en liter vode za pomivanje. DF(i) je faktor razgradljivosti, TFkronični(i) pa je faktor strupenosti snovi (v miligramih/liter).

Vrednosti parametrov DF in TF kronični so take, kot so navedene v podatkovni zbirki sestavin detergentov (del A seznama DID) (Dodatek I). Če obravnavana snov ni vključena v del A seznama DID, vlagatelj oceni vrednosti v skladu s pristopom, opisanim v delu B seznama DID (Dodatek I). Seštevek CDVkronično za vsako od snovi da CDVkronično za proizvod.

CDVkronično se izračuna na podlagi v gramih izraženega odmerka proizvoda, ki ga priporoča proizvajalec za pripravo enega litra vode za pomivanje običajno umazane posode. CDVkronično priporočenega odmerka za en liter vode za pomivanje ne presega 3 800 litrov.

Ocenjevanje in preverjanje: pristojnemu organu se predloži natančna sestava proizvoda skupaj s podrobnostmi izračunov CDVkronično, ki dokazujejo usklajenost s tem merilom.

Merilo 2 –   Biorazgradljivost površinsko aktivnih snovi

(a)   Lahka biorazgradljivost (aerobna)

Vsaka površinsko aktivna snov, ki se uporablja v proizvodu, mora biti lahko biorazgradljiva.

Ocenjevanje in preverjanje: pristojnemu organu se predložita natančna sestava proizvoda in opis funkcije vsake snovi. V delu A seznama DID (Dodatek I) je navedeno, ali je neka površinsko aktivna snov aerobno biorazgradljiva ali ne (površinsko aktivne snovi, pri katerih je v stolpcu za aerobno biorazgradljivost naveden „R“, so lahko biorazgradljive). Za površinsko aktivne snovi, ki niso uvrščene v del A seznama DID, se uporabijo ustrezni podatki iz literature ali drugih virov ali pa ustrezni rezultati preskusov, ki dokazujejo, da so te snovi aerobno biorazgradljive. Preskusi lahke biorazgradljivosti so preskusi, kot so opredeljeni v Uredbi (ES) št. 648/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o detergentih (1). Površinsko aktivne snovi se štejejo za lahko biorazgradljive, če znaša raven biorazgradljivosti (mineralizacija), merjene v skladu z enim od naslednjih petih preskusov, najmanj 60 % v 28 dneh: analiza anorganskega ogljika v hermetično zaprtih posodah (CO2 headspace test) (vzorčenje iz parne faze) (OECD 310), prilagojeni Sturmov preskus sproščanja ogljikovega dioksida (OECD 301B; Uredba Sveta (ES) št. 440/2008 (2), metoda C.4-C), preskus zaprte steklenice (OECD 301D; Uredba (ES) št. 440/2008, metoda C.4-E), manometrična respirometrija (OECD 301F; Uredba (ES) št. 440/2008, metoda C.4-D), ali preskus MITI (I) (OECD 301C; Uredba (ES) št. 440/2008, metoda C.4-F), ali njim enakovredni preskusi po ISO. Glede na fizikalne značilnosti površinsko aktivne snovi se za potrditev lahke biorazgradljivosti, če znaša raven biorazgradljivosti najmanj 70 % v 28 dneh, uporabi eden od naslednjih preskusov: upadanje raztopljenega organskega ogljika (DOC) (OECD 301A; Uredba (ES) št. 440/2008, metoda C.4-A), ali prilagojeni izločilni preskus OECD – upadanje DOC (OECD 301E; Uredba (ES) št. 440/2008, metoda C.4-B), ali njima enakovredni preskusi po ISO. Uporabnost preskusnih metod na podlagi merjenja raztopljenega ogljika je treba ustrezno upravičiti, ker lahko te metode privedejo do rezultatov o odstranitvi in ne o biorazgradljivosti. Predhodna prilagoditev se ne uporablja v preskusih za aerobno lahko biorazgradljivost. Desetdnevno okensko načelo se ne uporablja.

(b)   Anaerobna biorazgradljivost

Površinsko aktivne snovi, ki niso biorazgradljive v anaerobnih pogojih, se v proizvodu lahko uporabijo, če površinsko aktivnim snovem ni dodeljen opozorilni stavek H400/R50 (zelo strupeno za vodne organizme) v mejah, opredeljenih v nadaljevanju.

Skupna masa površinsko aktivnih snovi, ki niso anaerobno biorazgradljive, ne sme presegati 0,20 g priporočenega odmerka za en liter vode za pomivanje.

Ocenjevanje in preverjanje: pristojnemu organu se predložita natančna sestava proizvoda in opis funkcije vsake snovi. V delu A seznama DID (Dodatek I) je navedeno, ali je specifična površinsko aktivna snov anaerobno biorazgradljiva ali ne (površinsko aktivne snovi, pri katerih je v stolpcu za anaerobno biorazgradljivost vnesen „Y“, so biorazgradljive v anaerobnih pogojih). Za površinsko aktivne snovi, ki niso uvrščene v del A seznama DID (UL L 115, 4.5.2005, str. 18, del A), se uporabijo ustrezni podatki iz literature ali drugih virov ali pa ustrezni rezultati preskusov, ki dokazujejo, da so te snovi aerobno biorazgradljive. Referenčni preskus za anaerobno razgradljivost je OECD 311, ISO 11734, ECETOC št. 28 (junij 1988) ali enakovredna preskusna metoda, pri kateri se zahteva najmanj 60 % končne razgradljivosti v anaerobnih pogojih. Za dokazovanje, da je bila dosežena 60-odstotna končna razgradljivost v anaerobnem okolju, se lahko uporabijo tudi preskusne metode, ki posnemajo pogoje v zadevnem anaerobnem okolju (glej Dodatek II).

Merilo 3 –   Izključene ali omejene snovi in zmesi

Zahteve iz točk (a), (b) in (c) spodaj veljajo za vsako snov ali zmes, vključno z biocidi, barvili in dišavami, ki presega 0,010 mas. % končnega proizvoda. To velja tudi za vsako snov katere koli zmesi, uporabljene v pripravku, ki presega 0,010 mas. % končnega proizvoda. Za nanooblike, ki se namenoma dodajo proizvodu, se dokaže usklajenost z merilom 3(c) pri vsaki koncentraciji.

(a)   Posebne izključene snovi

Naslednje snovi se ne smejo vključiti v proizvod, niti kot del sestave niti kot del katere koli mešanice, vključene v sestavo:

| — | alkilfenoletoksilati (APEO) in njihovi derivati, |
| --- | --- |

—

alkilfenoletoksilati (APEO) in njihovi derivati,

| — | EDTA (etilendiamintetra ocetna kislina) in njene soli, |
| --- | --- |

—

EDTA (etilendiamintetra ocetna kislina) in njene soli,

| — | 5-bromo-5-nitro-1,3-dioxan, |
| --- | --- |

—

5-bromo-5-nitro-1,3-dioxan,

| — | 2-bromo-2-nitropropan-1,3-diol, |
| --- | --- |

—

2-bromo-2-nitropropan-1,3-diol,

| — | diazolinidil sečnina, |
| --- | --- |

—

diazolinidil sečnina,

| — | formaldehid, |
| --- | --- |

—

formaldehid,

| — | natrijev hidroksimetilglicinat, |
| --- | --- |

—

natrijev hidroksimetilglicinat,

| — | nitromošusi in policiklične mošusove spojine, vključno z npr.:






  — | mošusovim ksilenom: 5-terc-butil-2,4,6-trinitro-m-ksilen; |
| --- | --- | --- |

—

nitromošusi in policiklične mošusove spojine, vključno z npr.:

—

mošusovim ksilenom: 5-terc-butil-2,4,6-trinitro-m-ksilen;

| — | ambretnim mošusom: 4-terc-butil-3-metoksi-2,6-dinitrotoluen; |
| --- | --- |

—

ambretnim mošusom: 4-terc-butil-3-metoksi-2,6-dinitrotoluen;

| — | moskenom: 1,1,3,3,5-pentametil-4,6-dinitroindan; |
| --- | --- |

—

moskenom: 1,1,3,3,5-pentametil-4,6-dinitroindan;

| — | tibetinskim mošusom: 1-terc-butil-3,4,5-trimetil-2,6-dinitrobenzen; |
| --- | --- |

—

tibetinskim mošusom: 1-terc-butil-3,4,5-trimetil-2,6-dinitrobenzen;

| — | mošusom ketona: 4’-terc-butil-2’,6’-dimetil-3’,5’-dinitroacetafenon; |
| --- | --- |

—

mošusom ketona: 4’-terc-butil-2’,6’-dimetil-3’,5’-dinitroacetafenon;

| — | HHCB (1,3,4,6,7,8-heksahidro-4,6,6,7,8,8-heksametilciklopenta(g)-2-benzopiran); |
| --- | --- |

—

HHCB (1,3,4,6,7,8-heksahidro-4,6,6,7,8,8-heksametilciklopenta(g)-2-benzopiran);

| — | AHTN (6-acetil-1,1,2,4,4,7-heksametiltetralin). |
| --- | --- |

—

AHTN (6-acetil-1,1,2,4,4,7-heksametiltetralin).

Ocenjevanje in preverjanje: vlagatelj zagotovi deklaracijo, po potrebi podprto z deklaracijami proizvajalcev, da navedene snovi niso vključene v proizvod.

(b)   Kvaterne amonijeve soli, ki niso lahko biorazgradljive, se ne uporabljajo niti kot del sestave niti kot del katere koli zmesi, vključene v sestavo.

Ocenjevanje in preverjanje: vlagatelj predloži dokumentacijo o biorazgradljivosti vsake uporabljene kvaterne amonijeve soli.

(c)   Nevarne snovi in zmesi

V skladu s členom 6(6) Uredbe (ES) št. 66/2010 o znaku EU za okolje proizvod ali kateri koli del takega proizvoda ne vsebuje snovi (v kateri koli obliki, vključno z nanooblikami), ki izpolnjujejo merila za klasifikacijo s stavki o nevarnosti ali opozorilnimi stavki, določenimi v nadaljevanju besedila, v skladu z Uredbo (ES) št. 1272/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (3) ali Direktivo Sveta 67/548/EGS (4), niti ne vsebuje sestavin iz člena 57 Uredbe (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (5). Spodaj navedeni opozorilni stavki se večinoma nanašajo na snovi. Pri zmeseh encimov in dišav, za katere informacij o snoveh ni mogoče pridobiti, se uporabljajo pravila za razvrščanje zmesi.

Seznam stavkov o nevarnosti in opozorilnih stavkov:

| Stavek o nevarnosti (6) | Opozorilni stavek (7) |
| --- | --- |
| H300 Smrtno pri zaužitju. | R28 |
| H301 Strupeno pri zaužitju. | R25 |
| H304 Pri zaužitju in vstopu v dihalne poti je lahko smrtno. | R65 |
| H310 Smrtno v stiku s kožo. | R27 |
| H311 Strupeno v stiku s kožo. | R24 |
| H330 Smrtno pri vdihavanju. | R23; R26 |
| H331 Strupeno pri vdihavanju. | R23 |
| H340 Lahko povzroči genetske okvare. | R46 |
| H341 Sum povzročitve genetskih okvar. | R68 |
| H350 Lahko povzroči raka. | R45 |
| H350i Lahko povzroči raka pri vdihavanju. | R49 |
| H351 Sum povzročitve raka. | R40 |
| H360F Lahko škoduje plodnosti. | R60 |
| H360D Lahko škoduje nerojenemu otroku. | R61 |
| H360FD Lahko škoduje plodnosti. Lahko škoduje nerojenemu otroku. | R60–61 |
| H360Fd Lahko škoduje plodnosti. Sum škodljivosti za nerojenega otroka. | R60–63 |
| H360Df Lahko škoduje nerojenemu otroku. Sum škodljivosti za plodnost. | R61–62 |
| H361f Sum škodljivosti za plodnost. | R62 |
| H361d Sum škodljivosti za nerojenega otroka. | R63 |
| H361fd Sum škodljivosti za plodnost. Sum škodljivosti za nerojenega otroka. | R62–63 |
| H362 Lahko škoduje dojenim otrokom. | R64 |
| H370 Škoduje organom. | R39/23; R39/24; R39/25; R39/26; R39/27; R39/28 |
| H371 Lahko škoduje organom. | R68/20; R68/21; R68/22 |
| H372 Škoduje organom pri dolgotrajni ali ponavljajoči se izpostavljenosti. | R48/25; R48/24; R48/23 |
| H373 Lahko škoduje organom pri dolgotrajni ali ponavljajoči se izpostavljenosti. | R48/20; R48/21; R48/22 |
| H400 Zelo strupeno za vodne organizme. | R50 |
| H410 Zelo strupeno za vodne organizme, z dolgotrajnimi učinki. | R50–53 |
| H411 Strupeno za vodne organizme, z dolgotrajnimi učinki. | R51–53 |
| H412 Škodljivo za vodne organizme, z dolgotrajnimi učinki. | R52–53 |
| H413 Lahko ima dolgotrajne škodljive učinke na vodne organizme. | R53 |
| EUH059 Nevarno za ozonski plašč. | R59 |
| EUH029 V stiku z vodo se sprošča strupen plin. | R29 |
| EUH031 V stiku s kislinami se sprošča strupen plin. | R31 |
| EUH032 V stiku s kislinami se sprošča zelo strupen plin. | R32 |
| EUH070 Strupeno ob stiku z očmi. | R39-41 |
| Snovi, ki povzročajo preobčutljivost |
| H334: Lahko povzroči simptome alergije ali astme ali težave z dihanjem pri vdihavanju. | R42 |
| H317: Lahko povzroči alergijski odziv kože. | R43 |

Stavek o nevarnosti (6)

Opozorilni stavek (7)

H300 Smrtno pri zaužitju.

R28

H301 Strupeno pri zaužitju.

R25

H304 Pri zaužitju in vstopu v dihalne poti je lahko smrtno.

R65

H310 Smrtno v stiku s kožo.

R27

H311 Strupeno v stiku s kožo.

R24

H330 Smrtno pri vdihavanju.

R23; R26

H331 Strupeno pri vdihavanju.

R23

H340 Lahko povzroči genetske okvare.

R46

H341 Sum povzročitve genetskih okvar.

R68

H350 Lahko povzroči raka.

R45

H350i Lahko povzroči raka pri vdihavanju.

R49

H351 Sum povzročitve raka.

R40

H360F Lahko škoduje plodnosti.

R60

H360D Lahko škoduje nerojenemu otroku.

R61

H360FD Lahko škoduje plodnosti. Lahko škoduje nerojenemu otroku.

R60–61

H360Fd Lahko škoduje plodnosti. Sum škodljivosti za nerojenega otroka.

R60–63

H360Df Lahko škoduje nerojenemu otroku. Sum škodljivosti za plodnost.

R61–62

H361f Sum škodljivosti za plodnost.

R62

H361d Sum škodljivosti za nerojenega otroka.

R63

H361fd Sum škodljivosti za plodnost. Sum škodljivosti za nerojenega otroka.

R62–63

H362 Lahko škoduje dojenim otrokom.

R64

H370 Škoduje organom.

R39/23; R39/24; R39/25; R39/26; R39/27; R39/28

H371 Lahko škoduje organom.

R68/20; R68/21; R68/22

H372 Škoduje organom pri dolgotrajni ali ponavljajoči se izpostavljenosti.

R48/25; R48/24; R48/23

H373 Lahko škoduje organom pri dolgotrajni ali ponavljajoči se izpostavljenosti.

R48/20; R48/21; R48/22

H400 Zelo strupeno za vodne organizme.

R50

H410 Zelo strupeno za vodne organizme, z dolgotrajnimi učinki.

R50–53

H411 Strupeno za vodne organizme, z dolgotrajnimi učinki.

R51–53

H412 Škodljivo za vodne organizme, z dolgotrajnimi učinki.

R52–53

H413 Lahko ima dolgotrajne škodljive učinke na vodne organizme.

R53

EUH059 Nevarno za ozonski plašč.

R59

EUH029 V stiku z vodo se sprošča strupen plin.

R29

EUH031 V stiku s kislinami se sprošča strupen plin.

R31

EUH032 V stiku s kislinami se sprošča zelo strupen plin.

R32

EUH070 Strupeno ob stiku z očmi.

R39-41

Snovi, ki povzročajo preobčutljivost

H334: Lahko povzroči simptome alergije ali astme ali težave z dihanjem pri vdihavanju.

R42

H317: Lahko povzroči alergijski odziv kože.

R43

Snovi ali zmesi, katerih lastnosti se pri obdelavi spremenijo (na primer niso več biološko razpoložljive ali se kemično spremenijo) tako, da ugotovljena nevarnost ni več upoštevna, so izvzete iz zgoraj navedene zahteve.

Odstopanja: naslednje snovi ali zmesi so posebej izvzete iz te zahteve:

| Površinsko aktivne snovi
  V koncentracijah, ki ne presegajo 25 % v proizvodu (8) | H400 Zelo strupeno za vodne organizme | R50 |
| --- | --- | --- |
| Dišave | H412 Škodljivo za vodne organizme, z dolgotrajnimi učinki | R52–53 |
| Encimi (9) | H334: Lahko povzroči simptome alergije ali astme ali težave z dihanjem pri vdihavanju | R42 |
| Encimi (9) | H317: Lahko povzroči alergijski odziv kože | R43 |
| NTA kot nečistoča v MGDA in GLDA (10) | H351 Sum povzročitve raka | R40 |

Površinsko aktivne snovi

V koncentracijah, ki ne presegajo 25 % v proizvodu (8)

H400 Zelo strupeno za vodne organizme

R50

Dišave

H412 Škodljivo za vodne organizme, z dolgotrajnimi učinki

R52–53

Encimi (9)

H334: Lahko povzroči simptome alergije ali astme ali težave z dihanjem pri vdihavanju

R42

Encimi (9)

H317: Lahko povzroči alergijski odziv kože

R43

NTA kot nečistoča v MGDA in GLDA (10)

H351 Sum povzročitve raka

R40

Ocenjevanje in preverjanje: vlagatelj pristojnemu organu predloži natančno sestavo proizvoda. Vlagatelj dokaže skladnost s tem merilom za snovi v proizvodu na podlagi vsaj tistih informacij, ki so navedene v Prilogi VII k Uredbi (ES) št. 1907/2006. Take informacije so točno določene za določeno obliko v proizvodu uporabljene snovi, vključno z nanooblikami. Vlagatelj v ta namen zagotovi izjavo o usklajenosti s tem merilom skupaj s seznamom sestavin in ustreznimi varnostnimi listi v skladu s Prilogo II k Uredbi (ES) št. 1907/2006 za proizvode in tudi za snovi, navedene v sestavi(-ah). Mejne vrednosti koncentracij se navedejo v varnostnih listih v skladu s členom 31 Uredbe (ES) št. 1907/2006.

(d)   Snovi, razvrščene v skladu s členom 59(1) Uredbe (ES) št. 1907/2006

Za snovi, opredeljene kot snovi, ki vzbujajo veliko zaskrbljenost in so vključene na seznam iz člena 59 Uredbe (ES) št. 1907/2006, odstopanje od izključitve iz člena 6(6) Uredbe (ES) št. 66/2010 ni mogoče, če koncentracija teh snovi v zmeseh presega 0,010 %.

Ocenjevanje in preverjanje: seznam snovi, opredeljenih kot snovi, ki vzbujajo veliko skrb in so vključene na seznam potencialnih snovi v skladu s členom 59 Uredbe (ES) št. 1907/2006, je na voljo na naslovu:

http://echa.europa.eu/chem_data/authorisation_process/candidate_list_table_en.asp

Sklicevanje na seznam se opravi na datum vloge.

Mejne vrednosti koncentracij se navedejo v varnostnih listih v skladu s členom 31 Uredbe (ES) št. 1907/2006.

(e)   Biocidi

| (i) | Proizvod lahko vsebuje le biocide za konzerviranje proizvoda in samo v ustreznem odmerku za ta namen. To ne velja za površinsko aktivne snovi, ki lahko imajo tudi biocidne lastnosti.

  Ocenjevanje in preverjanje: vlagatelj predloži kopije varnostnih listov za vse dodane konzervanse skupaj z informacijami o njihovi natančni koncentraciji v proizvodu. Proizvajalec ali dobavitelj konzervansov predloži informacije o odmerku, potrebnem za konzerviranje proizvoda. |
| --- | --- |

(i)

Proizvod lahko vsebuje le biocide za konzerviranje proizvoda in samo v ustreznem odmerku za ta namen. To ne velja za površinsko aktivne snovi, ki lahko imajo tudi biocidne lastnosti.

Ocenjevanje in preverjanje: vlagatelj predloži kopije varnostnih listov za vse dodane konzervanse skupaj z informacijami o njihovi natančni koncentraciji v proizvodu. Proizvajalec ali dobavitelj konzervansov predloži informacije o odmerku, potrebnem za konzerviranje proizvoda.

| (ii) | Na embalaži je prepovedano navajanje trditev ali domnev ali kakršnih koli drugačnih sporočil, da proizvod deluje protimikrobno.

  Ocenjevanje in preverjanje: vlagatelj pristojnemu organu predloži besedila in osnutke besedila, ki se uporabljajo na vsaki vrsti embalaže, in/ali vzorec različnih vrst embalaže. |
| --- | --- |

(ii)

Na embalaži je prepovedano navajanje trditev ali domnev ali kakršnih koli drugačnih sporočil, da proizvod deluje protimikrobno.

Ocenjevanje in preverjanje: vlagatelj pristojnemu organu predloži besedila in osnutke besedila, ki se uporabljajo na vsaki vrsti embalaže, in/ali vzorec različnih vrst embalaže.

| (iii) | Biocidi, ki se kot del sestave ali katere koli zmesi, vključene v sestavo, uporabljajo za konzerviranje proizvoda in jim je dodeljena oznaka H410/R50-53 ali H411/R51-53 v skladu z Direktivo 67/548/EGS, Direktivo 1999/45/ES Evropskega parlamenta in Sveta (11) ali Uredbo (ES) št. 1272/2008, so dovoljeni, vendar le, če je za njihov bioakumulacijski potencial značilen log Pov (porazdelitveni koeficient oktanol/voda), ki je < manjši od 3,0, ali z eksperimentom opredeljeni biokoncentracijski faktor (BCF), ki je manjši ali enak ≤ 100.

  Ocenjevanje in preverjanje: vlagatelj predloži kopije varnostnih listov za vse biocide skupaj z dokumentacijo o koncentracijah biocidov v končnem proizvodu. |
| --- | --- |

(iii)

Biocidi, ki se kot del sestave ali katere koli zmesi, vključene v sestavo, uporabljajo za konzerviranje proizvoda in jim je dodeljena oznaka H410/R50-53 ali H411/R51-53 v skladu z Direktivo 67/548/EGS, Direktivo 1999/45/ES Evropskega parlamenta in Sveta (11) ali Uredbo (ES) št. 1272/2008, so dovoljeni, vendar le, če je za njihov bioakumulacijski potencial značilen log Pov (porazdelitveni koeficient oktanol/voda), ki je < manjši od 3,0, ali z eksperimentom opredeljeni biokoncentracijski faktor (BCF), ki je manjši ali enak ≤ 100.

Ocenjevanje in preverjanje: vlagatelj predloži kopije varnostnih listov za vse biocide skupaj z dokumentacijo o koncentracijah biocidov v končnem proizvodu.

Merilo 4 –   Dišave

| (a) | Proizvod ne vsebuje parfumov z nitromošusom ali policikličnimi mošusi (kakor je opredeljeno v merilu 3(a)). |
| --- | --- |

(a)

Proizvod ne vsebuje parfumov z nitromošusom ali policikličnimi mošusi (kakor je opredeljeno v merilu 3(a)).

| (b) | Vse snovi, dodane proizvodu kot dišave, morajo biti izdelane in/ali obravnavane v skladu s kodeksom ravnanja Mednarodnega združenja za dišave. Kodeks je na voljo na spletnem naslovu IFRA: http://www.ifraorg.org |
| --- | --- |

(b)

Vse snovi, dodane proizvodu kot dišave, morajo biti izdelane in/ali obravnavane v skladu s kodeksom ravnanja Mednarodnega združenja za dišave. Kodeks je na voljo na spletnem naslovu IFRA: http://www.ifraorg.org

| (c) | Dišave, za katere je treba v skladu z Uredbo (ES) št. 648/2004 o detergentih (Priloga VII) podati izjavo in ki niso izključene z merilom 3c, ter (druge) dišave z oznako H317/R43 (Lahko povzroči alergijski odziv kože) in/ali H334/R42 (Lahko povzroči simptome alergije ali astme ali težave z dihanjem pri vdihavanju), ne smejo biti prisotne v količinah ≥ 0,010 % (≥ 100 ppm) v posamezni snovi. |
| --- | --- |

(c)

Dišave, za katere je treba v skladu z Uredbo (ES) št. 648/2004 o detergentih (Priloga VII) podati izjavo in ki niso izključene z merilom 3c, ter (druge) dišave z oznako H317/R43 (Lahko povzroči alergijski odziv kože) in/ali H334/R42 (Lahko povzroči simptome alergije ali astme ali težave z dihanjem pri vdihavanju), ne smejo biti prisotne v količinah ≥ 0,010 % (≥ 100 ppm) v posamezni snovi.

| (d) | Dišave se ne uporabljajo pri detergentih za ročno pomivanje posode, namenjenih poklicni rabi. |
| --- | --- |

(d)

Dišave se ne uporabljajo pri detergentih za ročno pomivanje posode, namenjenih poklicni rabi.

Ocenjevanje in preverjanje: izjava o usklajenosti z vsakim delom merila (a), (b) in (d). Za merilo (c) predloži podpisano izjavo o usklajenosti, v kateri je navedena količina dišav v proizvodu. Predloži tudi deklaracijo proizvajalca dišave, v kateri sta natančno navedeni vsebnost vsake od snovi v dišavah, ki so navedene v delu I Priloge III k Direktivi Sveta 76/768/EGS (12), in vsebnost (drugih) snovi, ki sta jim dodeljena opozorilna stavka R43/H317 in/ali R42/H334.

Merilo 5 –   Korozivne lastnosti

Proizvod se ne označi z oznakama „jedek“ (C) pripravek z R34 ali R35 v skladu z Direktivo 1999/45/ES ali pripravek „kategorije za kožo 1“ v skladu z Uredbo (ES) št. 1272/2008.

Ocenjevanje in preverjanje: vlagatelj pristojnemu organu zagotovi natančne koncentracije vseh snovi v proizvodu, bodisi kot del formulacije ali del katerega koli pripravka, vključenega v formulacijo, označenih kot „jedko“ (C) z R34 ali R35 v skladu z Direktivo 1999/45/ES ali „kategorija za kožo 1“ v skladu z Uredbo (ES) št. 1272/2008, skupaj s kopijami varnostnih listov.

Merilo 6 –   Zahteve za embalažo

| (a) | Plastika, uporabljena za glavno embalažo, se označi v skladu z Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 94/62/ES z dne 20. decembra 1994 o embalaži in odpadni embalaži (13) ali v skladu z deloma 1 in 2 DIN 6120 v povezavi z delom 1 DIN 7728. |
| --- | --- |

(a)

Plastika, uporabljena za glavno embalažo, se označi v skladu z Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 94/62/ES z dne 20. decembra 1994 o embalaži in odpadni embalaži (13) ali v skladu z deloma 1 in 2 DIN 6120 v povezavi z delom 1 DIN 7728.

| (b) | Če je primarna embalaža iz recikliranega materiala, je vsaka navedba v zvezi s tem na embalaži skladna s standardom ISO 14021 „Okoljske označbe in deklaracije – Okoljsko samodeklariranje (Okoljsko označevanje II. vrste)“. |
| --- | --- |

(b)

Če je primarna embalaža iz recikliranega materiala, je vsaka navedba v zvezi s tem na embalaži skladna s standardom ISO 14021 „Okoljske označbe in deklaracije – Okoljsko samodeklariranje (Okoljsko označevanje II. vrste)“.

| (c) | V plastični embalaži se lahko uporabljajo zgolj ftalati, ki so ob času zahtevka imeli opravljeno oceno tveganja in niso označeni v skladu z merilom 3c. |
| --- | --- |

(c)

V plastični embalaži se lahko uporabljajo zgolj ftalati, ki so ob času zahtevka imeli opravljeno oceno tveganja in niso označeni v skladu z merilom 3c.

| (d) | Razmerje med maso in učinkovitostjo (weight/utility ratio – WUR) za primarno embalažo ne sme presegati naslednjih vrednosti:






  Vrsta proizvoda | WUR |
| --- | --- | --- |
| Detergenti za ročno pomivanje posode, ki se pred uporabo redčijo z vodo. | 1,20 g embalaže na liter raztopine za uporabo (voda za pomivanje) |

(d)

Razmerje med maso in učinkovitostjo (weight/utility ratio – WUR) za primarno embalažo ne sme presegati naslednjih vrednosti:

Vrsta proizvoda

WUR

Detergenti za ročno pomivanje posode, ki se pred uporabo redčijo z vodo.

1,20 g embalaže na liter raztopine za uporabo (voda za pomivanje)

Razmerje WUR se izračuna samo za primarno embalažo (vključno s pokrovčki, zamaški in ročnimi črpalkami/razpršilci) na podlagi naslednje formule:

Formula,

pri čemer je:

| Wi | = | masa (g) primarne embalaže (i), vključno z oznako, če je to ustrezno; |
| --- | --- | --- |
| Ui | = | masa (g) nerecikliranega (neobdelanega) materiala v primarni embalaži (i). Če je delež recikliranega materiala v primarni embalaži enak 0 %, potem Ui = Wi; |
| Di | = | število funkcionalnih odmerkov (= število odmerkov količine, ki jo proizvajalec priporoča za pripravo enega litra vode za pomivanje), ki jih vsebuje primarna embalaža (i). |
| ri | = | število recikliranj, tj. število uporab primarne embalaže (i) za isti namen na podlagi sistema vračanja embalaže ali ponovne polnitve (ri = 1, če se embalaža ne uporabi znova za isti namen). Če se embalaža znova uporabi, se ri določi na 1, razen če vlagatelj ne dokaže večje številke. |

Wi

=

masa (g) primarne embalaže (i), vključno z oznako, če je to ustrezno;

Ui

=

masa (g) nerecikliranega (neobdelanega) materiala v primarni embalaži (i). Če je delež recikliranega materiala v primarni embalaži enak 0 %, potem Ui = Wi;

Di

=

število funkcionalnih odmerkov (= število odmerkov količine, ki jo proizvajalec priporoča za pripravo enega litra vode za pomivanje), ki jih vsebuje primarna embalaža (i).

ri

=

število recikliranj, tj. število uporab primarne embalaže (i) za isti namen na podlagi sistema vračanja embalaže ali ponovne polnitve (ri = 1, če se embalaža ne uporabi znova za isti namen). Če se embalaža znova uporabi, se ri določi na 1, razen če vlagatelj ne dokaže večje številke.

Ocenjevanje in preverjanje: vlagatelj pristojnemu organu predloži izračun WUR za proizvod skupaj z izjavo o usklajenosti z vsakim delom tega merila. Za merilo (c) predloži popolno in podpisano izjavo o usklajenosti.

Merilo 7 –   Primernost za uporabo

Proizvod mora biti primeren za uporabo in ustrezati potrebam potrošnikov.

Sposobnost čiščenja mora biti enaka ali boljša kot pri generičnem referenčnem detergentu, opredeljenem spodaj.

Ocenjevanje in preverjanje: sposobnost in zmogljivost čiščenja je treba preskusiti s sredstvi ustreznega in opravičljivega laboratorijskega preskusa, izvedenega znotraj podrobno določenih parametrov, navedenih v „Okviru za preskušanje zmogljivosti detergentov za ročno pomivanje posode“ (Framework for testing the performance of hand dishwashing detergents), ki je na voljo na naslednji povezavi:

http://ec.europa.eu/environment/ecolabel/ecolabelled_products/categories/hand_dishwashing_detergents_en.htm

Generični referenčni detergent je detergent, predpisan v preskusu zmogljivosti IKW „Priporočilo za ocenjevanje kakovosti in zmogljivosti čiščenja detergentov za ročno pomivanje posode“ (Recommendation for the quality assessment of the cleaning performance of hand dishwashing detergents, SÖFW-Journal, 128, 5, str. 11–15, 2002) s prilagoditvijo, da se uporabljena količina pri preskusu zmogljivosti določi na 2,5 ml referenčnega detergenta na 5 litrov vode.

Preskus zmogljivosti IKW „Priporočilo za ocenjevanje kakovosti in zmogljivosti čiščenja detergentov za ročno pomivanje posode“ (Recommendation for the quality assessment of the cleaning performance of hand dishwashing detergents, SÖFW-Journal, 128, 5, str. 11–15, 2002) se lahko uporabi z navedeno prilagoditvijo in je na voljo na naslednji povezavi: http://www.ikw.org/pdf/broschueren/EQ_Handgeschirr_e.pdf

Merilo 8 –   Navodila za uporabo

Proizvod mora imeti na embalaži naslednje informacije:

| (a) | „Ne uporabljajte tekoče vode, ampak posodo potopite v vodo in uporabite priporočeni odmerek“ (ali enakovredno besedilo). |
| --- | --- |

(a)

„Ne uporabljajte tekoče vode, ampak posodo potopite v vodo in uporabite priporočeni odmerek“ (ali enakovredno besedilo).

| (b) | Informacije o priporočenem odmerku se na embalažo natisnejo v primerni velikosti in z jasnim ozadjem. Podatki se zapišejo v mililitrih (in čajnih žličkah) proizvoda na 5 litrov vode za pomivanje, ki so primerni za pomivanje „umazane“ ali „manj umazane“ posode. |
| --- | --- |

(b)

Informacije o priporočenem odmerku se na embalažo natisnejo v primerni velikosti in z jasnim ozadjem. Podatki se zapišejo v mililitrih (in čajnih žličkah) proizvoda na 5 litrov vode za pomivanje, ki so primerni za pomivanje „umazane“ ali „manj umazane“ posode.

| (c) | Navedbo približnega števila pomivanj, ki jih potrošnik lahko opravi z eno steklenico proizvoda, je priporočljiva, vendar ni obvezna. |
| --- | --- |

(c)

Navedbo približnega števila pomivanj, ki jih potrošnik lahko opravi z eno steklenico proizvoda, je priporočljiva, vendar ni obvezna.

To se izračuna z deljenjem volumna proizvoda z odmerkom, potrebnim za 5 litrov vode za pomivanje umazane posode.

Ocenjevanje in preverjanje: vlagatelj pristojnemu organu predloži vzorec embalaže proizvoda, vključno z etiketo in izjavo o usklajenosti z vsakim delom tega merila.

Merilo 9 –   Informacije na znaku EU za okolje

Neobvezna oznaka z besedilnim poljem vsebuje naslednje besedilo:

| „— | zmanjšan vpliv na vodne organizme, |
| --- | --- |

„—

zmanjšan vpliv na vodne organizme,

| — | zmanjšana količina nevarnih snovi, |
| --- | --- |

—

zmanjšana količina nevarnih snovi,

| — | zmanjša količina odpadne embalaže, |
| --- | --- |

—

zmanjša količina odpadne embalaže,

| — | jasna navodila za uporabo“. |
| --- | --- |

—

jasna navodila za uporabo“.

Navodila za uporabo neobvezne oznake z besedilnim poljem so na voljo v „Navodilih za uporabo logotipa znaka EU za okolje“ na spletni strani: http://ec.europa.eu/environment/ecolabel/promo/logos_en.htm

Ocenjevanje in preverjanje: vlagatelj predloži vzorec oznake skupaj z izjavo o usklajenosti s tem merilom.

---

(1)  UL L 104, 8.4.2004, str. 1.

(2)  UL L 142, 31.5.2008, str. 1.

(3)  UL L 353, 31.12.2008, str. 1.

(4)  UL 196, 16.8.1967, str. 1.

(5)  UL L 396, 30.12.2006, str. 1.

(6)  Kot je določeno v Uredbi (ES) št. 1272/2008.

(7)  Kot je določeno v Direktivi 67/548/EGS.

(8)  Odstotek je treba deliti z M-faktorjem, ki se določi v skladu z Uredbo (ES) št. 1272/2008.

(9)  Vključno s stabilizatorji in drugimi pomožnimi snovmi v pripravkih.

(10)  Pri koncentracijah, manjših od 1,0 % v surovini, če skupna koncentracija v končnem proizvodu ne presega 0,10 %.

(11)  UL L 200, 30.7.1999, str. 1.

(12)  UL L 262, 27.9.1976, str. 169.

(13)  UL L 365, 31.12.1994, str. 10.

Dodatek I

Seznam iz podatkovne zbirke sestavin detergentov (DID)

Seznam DID (del A) je seznam, ki vsebuje informacije o strupenosti za vodno okolje in biorazgradljivosti sestavin, ki se običajno uporabljajo v detergentih. Seznam vključuje informacije o strupenosti in biorazgradljivosti različnih snovi, ki se uporabljajo v proizvodih za pranje in čiščenje. Seznam ni izčrpen, vendar so v delu B seznama DID navedena navodila za določanje ustreznih parametrov izračuna za snovi, ki niso vključene na seznam DID (na primer faktor strupenosti (TF) in faktor razgradljivosti (DF), ki se uporabljata za izračun kritične volumske razredčitve). Seznam je splošen vir informacij, pri čemer se snovi na seznamu DID ne odobrijo samodejno za uporabo v proizvodih z znakom EU za okolje. Seznam DID (dela A in B) je na voljo na spletni strani znaka EU za okolje: http://ec.europa.eu/environment/ecolabel/ecolabelled_products/categories/did_list_en.htm.

Za snovi, za katere ni podatkov v zvezi s strupenostjo za vodno okolje in razgradljivostjo, se lahko za oceno faktorjev TF in DF uporabijo strukturne analogije s podobnimi snovmi. Take strukturne analogije odobri pristojni organ, ki podeljuje znak EU za okolje. V nasprotnem primeru se na podlagi spodnjih parametrov uporabi najslabši mogoči scenarij.

Najslabši mogoči scenarij:

| | Akutna strupenost | Kronična strupenost | Razkroj |
| --- | --- | --- | --- |
| Sestavina | LC50/EC50 | SF(akutni) | TF(akutni) | NOEC (1) | SF(kronični)
   (1) | TF(kronični) | DF | Aerobni | Anaerobni |
| „Ime“ | 1 mg/l | 10 000 | 0,0001 | | | 0,0001 | 1 | P | N |

Akutna strupenost

Kronična strupenost

Razkroj

Sestavina

LC50/EC50

SF(akutni)

TF(akutni)

NOEC (1)

SF(kronični)
   (1)

TF(kronični)

DF

Aerobni

Anaerobni

„Ime“

1 mg/l

10 000

0,0001

0,0001

1

P

N

Dokumentacija o lahki biorazgradljivosti

Za lahko biorazgradljivost se uporabljajo naslednje preskusne metode:

| 1. | do 1. decembra 2010 in med prehodnim obdobjem od 1. decembra 2010 do 1. decembra 2015:
  preskusne metode za lahko biorazgradljivost iz Direktive 67/548/EGS, zlasti metode iz Priloge V.C4 k navedeni direktivi, ali enakovredne preskusne metode OECD 301 A-F, ali enakovredni preskusi po ISO.
  Za površinsko aktivne snovi se ne uporablja desetdnevno okensko načelo. Prag prepustnosti je 70 % za preskuse iz Uredbe (ES) št. 440/2008, metoda C.4-A in C0,4-B (in enakovredne preskuse OECD 301 A in E ter enakovredne preskuse po ISO) in 60 % za metode C4-C, D, E in F (in enakovredne preskuse OECD 301 B, C, D in F ter enakovredne preskuse po ISO); |
| --- | --- |

1.

do 1. decembra 2010 in med prehodnim obdobjem od 1. decembra 2010 do 1. decembra 2015:

preskusne metode za lahko biorazgradljivost iz Direktive 67/548/EGS, zlasti metode iz Priloge V.C4 k navedeni direktivi, ali enakovredne preskusne metode OECD 301 A-F, ali enakovredni preskusi po ISO.

Za površinsko aktivne snovi se ne uporablja desetdnevno okensko načelo. Prag prepustnosti je 70 % za preskuse iz Uredbe (ES) št. 440/2008, metoda C.4-A in C0,4-B (in enakovredne preskuse OECD 301 A in E ter enakovredne preskuse po ISO) in 60 % za metode C4-C, D, E in F (in enakovredne preskuse OECD 301 B, C, D in F ter enakovredne preskuse po ISO);

| 2. | po 1. decembru 2015 in med prehodnim obdobjem od 1. decembra 2010 do 1. decembra 2015:
  preskusne metode iz Uredbe (ES) št. 1272/2008. |
| --- | --- |

2.

po 1. decembru 2015 in med prehodnim obdobjem od 1. decembra 2010 do 1. decembra 2015:

preskusne metode iz Uredbe (ES) št. 1272/2008.

Dokumentacija o anaerobni biorazgradljivosti

Referenčni preskus za anaerobno razgradljivost je EN ISO 11734, ECETOC št. 28 (junij 1988), OECD 311 ali enakovredna preskusna metoda, pri kateri se zahteva 60 % končne razgradljivosti v anaerobnih pogojih. Preskusne metode, ki simulirajo razmere v zadevnem anaerobnem okolju, se lahko uporabljajo tudi za dokazovanje, da je dosežena 60-odstotna končna razgradljivost v anaerobnih pogojih.

Ekstrapolacija za snovi, ki niso vključene na seznam DID

Za zagotovitev potrebne dokumentacije o anaerobni biorazgradljivosti sestavin, ki niso navedene na seznamu DID, se lahko uporabi naslednji pristop:

| 1. | uporabite sprejemljivo ekstrapolacijo. Za ekstrapolacijo končne anaerobne razgradljivosti strukturno sorodnih površinsko aktivnih snovi uporabite rezultate preskusov, dobljene z eno vhodno sestavino. Če je anaerobna biorazgradljivost potrjena za eno površinsko aktivno snov (ali skupino homologov) glede na seznam DID, se lahko domneva, da je tudi podobna vrsta površinsko aktivne snovi anaerobno biorazgradljiva (na primer C12-15 A 1-3 EO sulfat [DID št. 8] je anaerobno biorazgradljiv, podobna anaerobna biorazgradljivost pa se lahko domneva za C12-15 A 6 EO sulfat). Če je anaerobna biorazgradljivost potrjena za površinsko aktivno snov z uporabo ustrezne preskusne metode, se lahko domneva, da je tudi podobna vrsta površinsko aktivne snovi anaerobno biorazgradljiva (na primer podatki iz literature, ki potrjujejo anaerobno biorazgradljivost površinsko aktivnih snovi, ki spadajo v skupino alkil ester amonijeve soli, se lahko uporabijo za dokazovanje podobne anaerobne biorazgradljivosti drugih kvartarnih amonijevih soli, ki vsebujejo estrne vezi v alkilni(-h) verigi(-ah)); |
| --- | --- |

1.

uporabite sprejemljivo ekstrapolacijo. Za ekstrapolacijo končne anaerobne razgradljivosti strukturno sorodnih površinsko aktivnih snovi uporabite rezultate preskusov, dobljene z eno vhodno sestavino. Če je anaerobna biorazgradljivost potrjena za eno površinsko aktivno snov (ali skupino homologov) glede na seznam DID, se lahko domneva, da je tudi podobna vrsta površinsko aktivne snovi anaerobno biorazgradljiva (na primer C12-15 A 1-3 EO sulfat [DID št. 8] je anaerobno biorazgradljiv, podobna anaerobna biorazgradljivost pa se lahko domneva za C12-15 A 6 EO sulfat). Če je anaerobna biorazgradljivost potrjena za površinsko aktivno snov z uporabo ustrezne preskusne metode, se lahko domneva, da je tudi podobna vrsta površinsko aktivne snovi anaerobno biorazgradljiva (na primer podatki iz literature, ki potrjujejo anaerobno biorazgradljivost površinsko aktivnih snovi, ki spadajo v skupino alkil ester amonijeve soli, se lahko uporabijo za dokazovanje podobne anaerobne biorazgradljivosti drugih kvartarnih amonijevih soli, ki vsebujejo estrne vezi v alkilni(-h) verigi(-ah));

| 2. | opravite preskus za preverjanje anaerobne razgradljivosti. Če je potrebno novo preskušanje, opravite preskus za preverjanje z uporabo EN ISO 11734, ECETOC št. 28 (junij 1988), OECD 311 ali enakovredne metode; |
| --- | --- |

2.

opravite preskus za preverjanje anaerobne razgradljivosti. Če je potrebno novo preskušanje, opravite preskus za preverjanje z uporabo EN ISO 11734, ECETOC št. 28 (junij 1988), OECD 311 ali enakovredne metode;

| 3. | opravite preskus razgradljivosti z majhnim odmerkom. Če je potrebno novo preskušanje in se pri preskusu za preverjanje pojavijo težave (na primer inhibicija zaradi strupenosti preskušane snovi), ponovite preskus z majhnim odmerkom površinsko aktivne snovi in spremljajte razgradnjo z meritvami

  ali kemičnimi analizami. Preskušanje z majhnim odmerkom se lahko opravi z uporabo OECD 308 (avgust 2000) ali enakovredno metodo. |
| --- | --- |

3.

Formula

---

(1)  Če ni na voljo sprejemljivih podatkov o kronični strupenosti, sta ta stolpca prazna. V tem primeru se šteje, da je TF(kronični) enak TF(akutni).

---

| 29.6.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 169/52 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 169/52

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 28. junija 2011

o določitvi okoljskih meril za podelitev znaka EU za okolje univerzalnim čistilom in čistilom za sanitarne prostore

(notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 4442)

(Besedilo velja za EGP)

(2011/383/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 66/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 o znaku EU za okolje (1) ter zlasti člena 8(2) Uredbe,

po posvetovanju z Odborom Evropske unije za znak za okolje,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu z Uredbo (ES) št. 66/2010 se lahko znak EU za okolje podeli proizvodom z manjšim vplivom na okolje v njihovem celotnem življenjskem krogu. |
| --- | --- |

(1)

V skladu z Uredbo (ES) št. 66/2010 se lahko znak EU za okolje podeli proizvodom z manjšim vplivom na okolje v njihovem celotnem življenjskem krogu.

| (2) | Uredba (ES) št. 66/2010 določa, da se uvedejo posebna merila za podelitev znaka EU za okolje glede na skupine proizvodov. |
| --- | --- |

(2)

Uredba (ES) št. 66/2010 določa, da se uvedejo posebna merila za podelitev znaka EU za okolje glede na skupine proizvodov.

| (3) | Odločba Komisije 2005/344/ES (2) je določila okoljska merila ter z njimi povezane zahteve za ocenjevanje in preverjanje za univerzalna čistila in čistila za sanitarne prostore, ki veljajo do 30. junija 2011. |
| --- | --- |

(3)

Odločba Komisije 2005/344/ES (2) je določila okoljska merila ter z njimi povezane zahteve za ocenjevanje in preverjanje za univerzalna čistila in čistila za sanitarne prostore, ki veljajo do 30. junija 2011.

| (4) | Ta merila so bila ob upoštevanju tehnološkega razvoja znova pregledana. Nova merila ter z njimi povezane zahteve za ocenjevanje in preverjanje veljajo štiri leta od datuma sprejetja tega sklepa. |
| --- | --- |

(4)

Ta merila so bila ob upoštevanju tehnološkega razvoja znova pregledana. Nova merila ter z njimi povezane zahteve za ocenjevanje in preverjanje veljajo štiri leta od datuma sprejetja tega sklepa.

| (5) | Zaradi jasnosti je treba Odločbo 2005/344/ES nadomestiti. |
| --- | --- |

(5)

Zaradi jasnosti je treba Odločbo 2005/344/ES nadomestiti.

| (6) | Proizvajalcem, ki so za svoje proizvode dobili znak za okolje za univerzalna čistila in čistila za sanitarne prostore na podlagi meril iz Odločbe 2005/344/ES, je treba omogočiti prehodno obdobje, da bodo imeli dovolj časa za prilagoditev proizvodov tako, da bodo ustrezali spremenjenim merilom in zahtevam. Proizvajalcem je treba dovoliti, da do prenehanja veljavnosti Odločbe 2005/344/ES vlagajo vloge na podlagi v njej navedenih meril ali na podlagi meril iz tega sklepa. |
| --- | --- |

(6)

Proizvajalcem, ki so za svoje proizvode dobili znak za okolje za univerzalna čistila in čistila za sanitarne prostore na podlagi meril iz Odločbe 2005/344/ES, je treba omogočiti prehodno obdobje, da bodo imeli dovolj časa za prilagoditev proizvodov tako, da bodo ustrezali spremenjenim merilom in zahtevam. Proizvajalcem je treba dovoliti, da do prenehanja veljavnosti Odločbe 2005/344/ES vlagajo vloge na podlagi v njej navedenih meril ali na podlagi meril iz tega sklepa.

| (7) | Ukrepi, predvideni s tem sklepom, so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 16 Uredbe (ES) št. 66/2010 – |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi, predvideni s tem sklepom, so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 16 Uredbe (ES) št. 66/2010 –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Skupina proizvodov „univerzalna čistila in čistila za sanitarne prostore“ vključuje univerzalna čistila, čistila za okna in čistila za sanitarne prostore:

| (a) | univerzalna čistila, ki zajemajo detergente, namenjene običajnemu čiščenju tal, sten, stropov, oken in drugih nepremičnih površin, in se pred uporabo razredčijo v vodi ali se uporabljajo brez redčenja. Univerzalna čistila pomenijo proizvode, namenjene notranji uporabi v zgradbah, ki vključujejo stanovanjske, poslovne in industrijske objekte; |
| --- | --- |

(a)

univerzalna čistila, ki zajemajo detergente, namenjene običajnemu čiščenju tal, sten, stropov, oken in drugih nepremičnih površin, in se pred uporabo razredčijo v vodi ali se uporabljajo brez redčenja. Univerzalna čistila pomenijo proizvode, namenjene notranji uporabi v zgradbah, ki vključujejo stanovanjske, poslovne in industrijske objekte;

| (b) | čistila za okna, ki zajemajo posebna čistila, namenjena običajnemu čiščenju oken, in se uporabljajo brez redčenja; |
| --- | --- |

(b)

čistila za okna, ki zajemajo posebna čistila, namenjena običajnemu čiščenju oken, in se uporabljajo brez redčenja;

| (c) | čistila za sanitarne prostore, ki zajemajo detergente, namenjene običajnemu odstranjevanju, vključno z drgnjenjem, umazanije in/ali usedlin v sanitarnih prostorih, kot so pralnice, stranišča, kopalnice, tuši in kuhinje. Ta podskupina torej zajema čistila za kopalnice in čistila za kuhinje. |
| --- | --- |

(c)

čistila za sanitarne prostore, ki zajemajo detergente, namenjene običajnemu odstranjevanju, vključno z drgnjenjem, umazanije in/ali usedlin v sanitarnih prostorih, kot so pralnice, stranišča, kopalnice, tuši in kuhinje. Ta podskupina torej zajema čistila za kopalnice in čistila za kuhinje.

Skupina proizvodov vključuje proizvode, namenjene osebni in poklicni rabi. Proizvodi so pripravki kemičnih snovi in ne smejo vsebovati mikroorganizmov, ki jih je proizvajalec namenoma dodal.

Člen 2

V tem sklepu se uporabljata naslednji opredelitvi pojmov:

| 1. | „snov“ pomeni kemijski element in njegove spojine v naravnem stanju ali pridobljene v kakršnem koli proizvodnem postopku, vključno z vsemi dodatki, potrebnimi za ohranitev obstojnosti proizvodov, in vsemi nečistočami, ki nastanejo pri uporabljenem postopku, ne vključuje pa topil, ki se lahko izločijo, ne da bi to vplivalo na obstojnost snovi ali spremenilo njeno sestavo; |
| --- | --- |

1.

„snov“ pomeni kemijski element in njegove spojine v naravnem stanju ali pridobljene v kakršnem koli proizvodnem postopku, vključno z vsemi dodatki, potrebnimi za ohranitev obstojnosti proizvodov, in vsemi nečistočami, ki nastanejo pri uporabljenem postopku, ne vključuje pa topil, ki se lahko izločijo, ne da bi to vplivalo na obstojnost snovi ali spremenilo njeno sestavo;

| 2. | „proizvod“ (ali „zmes“) pomeni zmes ali raztopino dveh ali več snovi, ki med seboj ne reagirajo. |
| --- | --- |

2.

„proizvod“ (ali „zmes“) pomeni zmes ali raztopino dveh ali več snovi, ki med seboj ne reagirajo.

Člen 3

Da lahko univerzalno čistilo, čistilo za okna ali čistilo za sanitarne prostore dobi znak EU za okolje na podlagi Uredbe (ES) št. 66/2010, spada v skupino proizvodov „univerzalna čistila in čistila za sanitarne prostore“, kot je opredeljena v členu 1 tega sklepa, ter izpolnjuje merila in povezane zahteve za ocenjevanje in preverjanje iz Priloge k temu sklepu.

Člen 4

Merila za skupino proizvodov „univerzalna čistila in čistila za sanitarne prostore“ ter povezane zahteve za ocenjevanje in preverjanje veljajo štiri leta od datuma sprejetja tega sklepa.

Člen 5

Za upravne namene se skupini proizvodov „univerzalna čistila in čistila za sanitarne prostore“ dodeli kodna številka „020“.

Člen 6

Odločba 2005/344/ES se razveljavi.

Člen 7

1.   Z odstopanjem od člena 6 se vloge za podelitev znaka EU za okolje proizvodom iz skupine proizvodov „univerzalna čistila in čistila za sanitarne prostore“, ki so bile predložene pred datumom sprejetja tega sklepa, ocenjujejo glede na pogoje iz Odločbe 2005/344/ES.

2.   Pri vlogah za podelitev znaka EU za okolje proizvodom iz skupine proizvodov „univerzalna čistila in čistila za sanitarne prostore“, ki so bile predložene po datumu sprejetja tega sklepa, vendar najpozneje do 30. junija 2011, se lahko upoštevajo merila iz Odločbe 2005/344/ES ali iz tega sklepa.

Te vloge se obravnavajo skladno z merili, na podlagi katerih so pripravljene.

3.   Če se znak za okolje podeli na podlagi vloge, ocenjene po merilih iz Odločbe 2005/344/ES, se lahko ta znak za okolje uporablja 12 mesecev od datuma sprejetja tega sklepa.

Člen 8

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, 28. junija 2011

Za Komisijo

Janez POTOČNIK

Član Komisije

---

(1)  UL L 27, 30.1.2010, str. 1.

1

(2)  UL L 115, 4.5.2005, str. 42.

2

---

PRILOGA

OKVIR

Cilji meril

Cilj meril je predvsem spodbujanje proizvodov z manjšim vplivom na okolje, tako da se omeji količina škodljivih snovi, uporabi manjša količina detergenta in zmanjša količina odpadne embalaže. Poleg tega so merila usmerjena k zmanjšanju ali preprečevanju tveganj za okolje in zdravje ljudi zaradi uporabe nevarnih snovi, zmanjšanju količine odpadne embalaže ter zagotavljanju informacij, ki bodo potrošniku omogočile, da proizvod uporablja učinkovito in na način, ki ima čim manjši vpliv na okolje.

MERILA

| 1. | Strupenost za vodne organizme |
| --- | --- |

1.

Strupenost za vodne organizme

| 2. | Biorazgradljivost površinsko aktivnih snovi |
| --- | --- |

2.

Biorazgradljivost površinsko aktivnih snovi

| 3. | Izključene ali omejene snovi in zmesi |
| --- | --- |

3.

Izključene ali omejene snovi in zmesi

| 4. | Dišave |
| --- | --- |

4.

Dišave

| 5. | Hlapne organske spojine |
| --- | --- |

5.

Hlapne organske spojine

| 6. | Fosfor |
| --- | --- |

6.

Fosfor

| 7. | Zahteve za embalažo |
| --- | --- |

7.

Zahteve za embalažo

| 8. | Primernost za uporabo |
| --- | --- |

8.

Primernost za uporabo

| 9. | Navodila za uporabo |
| --- | --- |

9.

Navodila za uporabo

| 10. | Informacije na znaku EU za okolje |
| --- | --- |

10.

Informacije na znaku EU za okolje

| 11. | Strokovno usposabljanje |
| --- | --- |

11.

Strokovno usposabljanje

Zahteve za ocenjevanje in preverjanje

(a)   Zahteve

Pri vsakem merilu so navedene posebne zahteve za ocenjevanje in preverjanje.

Če se od vlagatelja zahteva, naj zagotovi deklaracije, dokumentacijo, analize, preskusna poročila ali druge dokaze o izpolnjevanju meril, se sklepa, da lahko ti izvirajo od vlagatelja in/ali njegovega dobavitelja in/ali njegovih dobaviteljev itd., kakor je primerno.

Kadar je mogoče, morajo preskuse opraviti laboratoriji, ki izpolnjujejo splošne zahteve standarda EN ISO 17025 ali enakovrednega standarda.

Kadar je to primerno, se lahko poleg preskusnih metod, navedenih za vsako posamezno merilo, uporabijo tudi druge, če njihovo enakovrednost sprejme pristojni organ, ki ocenjuje vlogo.

Dodatek 1 se sklicuje na seznam podatkovne baze sestavin detergentov (DID), v katerem so navedene sestavine, ki se najpogosteje uporabljajo pri proizvodnji detergentov. Uporablja se pri pridobivanju podatkov za izračune kritične volumske razredčitve (CDV) in ocenjevanju biološke razgradljivosti sestavin. Za snovi, ki niso vključene na seznam DID, so navedena navodila za izračun ali ekstrapolacijo ustreznih podatkov. Najnovejša različica seznama DID je na voljo na spletni strani znaka EU za okolje ali spletnih straneh posameznih pristojnih organov.

Po potrebi lahko pristojni organi zahtevajo dokazno dokumentacijo in izvedejo neodvisna preverjanja.

(b)   Zgornje meje pri meritvah

Vse snovi v proizvodu, vključno z aditivi (kot so konzervansi ali stabilizatorji) v sestavinah, katerih koncentracija presega 0,010 mas. % končne sestave, izpolnjujejo merila za podeljevanje znaka EU za okolje, razen merila 1, v okviru katerega je treba vključiti vse namenoma dodane snovi, ne glede na njihovo maso. Tudi nečistoče, ki nastanejo pri proizvodnji sestavin in katerih koncentracija presega 0,010 mas. % končne sestave, izpolnjujejo merila.

(c)   Referenčni odmerek

Za univerzalna čistila, ki se pred uporabo razredčijo v vodi, se v gramih izražen odmerek proizvoda, ki ga proizvajalec priporoča na en liter izpiralne vode za čiščenje običajno umazanih površin, šteje za referenčni odmerek za izračune za dokazovanje skladnosti z merili za podeljevanje znaka EU za okolje in za preskušanje sposobnosti čiščenja.

MERILA ZA PODELJEVANJE ZNAKA EU ZA OKOLJE

Merilo 1 –   Strupenost za vodne organizme

Kritična volumska razredčitev (CDVkronično) se izračuna za vsako snov (i) po naslednji enačbi:

Formula

pri čemer je masa(i) masa snovi (v gramih) v odmerku, ki ga proizvajalec priporoča za en liter izpiralne vode (za univerzalna čistila, ki se pred uporabo razredčijo v vodi), ali na 100 g proizvoda (za univerzalna čistila, čistila za okna in čistila za sanitarne prostore, ki se uporabljajo brez redčenja). DF(i) je faktor razgradljivosti, TFkronični(i) pa je faktor strupenosti snovi (v miligramih/liter).

Vrednosti parametrov DF in TFkronični so take, kot so navedene v podatkovni zbirki sestavin detergentov (del A seznama DID) (Dodatek 1). Če obravnavana snov ni vključena v del A seznama DID, vlagatelj oceni vrednosti v skladu s pristopom, opisanim v delu B seznama DID (Dodatek 1). Seštevek CDVkronično za vsako od snovi da CDVkronično za proizvod.

Za univerzalna čistila, ki se pred uporabo razredčijo v vodi, se CDVkronično izračuna na podlagi v gramih izraženega odmerka proizvoda, ki ga priporoča proizvajalec za pripravo enega litra izpiralne vode za čiščenje običajno umazanih površin. CDVkronično priporočenega odmerka za en liter izpiralne vode ne presega 18 000 litrov.

Za univerzalna čistila, ki se uporabljajo brez redčenja, CDVkronično na 100 g proizvoda ne presega 52 000 litrov.

Za čistila za okna CDVkronično na 100 g proizvoda ne presega 4 800 litrov.

Za čistila za sanitarne prostore CDVkronično na 100 g proizvoda ne presega 80 000 litrov.

Ocenjevanje in preverjanje: pristojnemu organu se predloži natančna sestava proizvoda skupaj s podrobnostmi izračunov CDVkronično, ki dokazujejo usklajenost s tem merilom.

Merilo 2 –   Biorazgradljivost površinsko aktivnih snovi

(a)   Lahka biorazgradljivost (aerobna)

Vsaka površinsko aktivna snov, ki se uporablja v proizvodu, mora biti lahko biorazgradljiva.

Ocenjevanje in preverjanje: Pristojnemu organu se predložita natančna sestava proizvoda in opis funkcije vsake snovi. V delu A seznama DID (Dodatek 1) je navedeno, ali je neka površinsko aktivna snov aerobno biorazgradljiva ali ne (površinsko aktivne snovi, pri katerih je v stolpcu za aerobno biorazgradljivost naveden „R“, so lahko biorazgradljive). Za površinsko aktivne snovi, ki niso uvrščene v del A seznama DID, se uporabijo ustrezni podatki iz literature ali drugih virov ali pa ustrezni rezultati preskusov, ki dokazujejo, da so te snovi aerobno biorazgradljive. Preskusi lahke biorazgradljivosti so preskusi, kot so opredeljeni v Uredbi (ES) št. 648/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o detergentih (1). Površinsko aktivne snovi se štejejo za lahko biorazgradljive, če znaša raven biorazgradljivosti (mineralizacija), merjene v skladu z enim od naslednjih petih preskusov, najmanj 60 % v 28 dneh: analiza anorganskega ogljika v hermetično zaprtih posodah (CO2 headspace test) (vzorčenje iz parne faze) (OECD 310), prilagojeni Sturmov preskus sproščanja ogljikovega dioksida (OECD 301B; Uredba Sveta (ES) št. 440/2008 (2), metoda C.4-C), preskus zaprte steklenice (OECD 301D; Uredba (ES) št. 440/2008, metoda C.4-E), manometrična respirometrija (OECD 301F; Uredba (ES) št. 440/2008, metoda C.4-D), ali preskus MITI (I) (OECD 301C; Uredba (ES) št. 440/2008, metoda C.4-F), ali njim enakovredni preskusi po ISO. Glede na fizikalne značilnosti površinsko aktivne snovi se za potrditev lahke biorazgradljivosti, če znaša raven biorazgradljivosti najmanj 70 % v 28 dneh, uporabi eden od naslednjih preskusov: upadanje raztopljenega organskega ogljika (DOC) (OECD 301A; Uredba (ES) št. 440/2008, metoda C.4-A), ali prilagojeni izločilni preskus OECD — upadanje DOC (OECD 301E; Uredba (ES) št. 440/2008, metoda C.4-B), ali njima enakovredni preskusi po ISO. Uporabnost preskusnih metod na podlagi merjenja raztopljenega ogljika je treba ustrezno upravičiti, ker lahko te metode privedejo do rezultatov o odstranitvi in ne o biorazgradljivosti. Predhodna prilagoditev se ne uporablja v preskusih za aerobno lahko biorazgradljivost. Desetdnevno okensko načelo se ne uporablja.

(b)   Anaerobna biorazgradljivost

Površinsko aktivne snovi, ki niso biorazgradljive v anaerobnih pogojih, se v proizvodu lahko uporabijo v skladu s posebnimi omejitvami, če površinsko aktivnim snovem ni dodeljen opozorilni stavek H400/R50 (zelo strupeno za vodne organizme) v mejah, opredeljenih v nadaljevanju.

Za univerzalna čistila, ki se pred uporabo razredčijo v vodi, skupna masa površinsko aktivnih snovi, ki niso anaerobno biorazgradljive, ne sme presegati 0,40 g priporočenega odmerka za en liter izpiralne vode.

Za univerzalna čistila, ki se uporabljajo brez redčenja, skupna masa površinsko aktivnih snovi, ki niso anaerobno biorazgradljive, ne sme presegati 4,0 g na 100 g proizvoda.

Za čistila za sanitarne prostore skupna masa površinsko aktivnih snovi, ki niso anaerobno biorazgradljive, ne sme presegati 2,0 g na 100 g proizvoda.

Za čistila za okna skupna masa površinsko aktivnih snovi, ki niso anaerobno biorazgradljive, ne sme presegati 2,0 g na 100 g proizvoda.

Ocenjevanje in preverjanje: Pristojnemu organu se predložita natančna sestava proizvoda in opis funkcije vsake snovi. V delu A seznama DID (Dodatek 1) je navedeno, ali je specifična površinsko aktivna snov anaerobno biorazgradljiva ali ne (površinsko aktivne snovi, pri katerih je v stolpcu za anaerobno biorazgradljivost vnesen „Y“, so biorazgradljive v anaerobnih pogojih). Za površinsko aktivne snovi, ki niso uvrščene v del A seznama DID, se uporabijo ustrezni podatki iz literature ali drugih virov ali pa ustrezni rezultati preskusov, ki dokazujejo, da so te snovi aerobno biorazgradljive. Referenčni preskus za anaerobno razgradljivost je OECD 311, ISO 11734, ECETOC št. 28 (junij 1988) ali enakovredna preskusna metoda, pri kateri se zahteva najmanj 60 % končne razgradljivosti v anaerobnih pogojih. Za dokazovanje, da je bila dosežena 60-odstotna končna razgradljivost v anaerobnem okolju, se lahko uporabijo tudi preskusne metode, ki posnemajo pogoje v zadevnem anaerobnem okolju.

Merilo 3 –   Izključene ali omejene snovi in zmesi

Zahteve iz točk (a), (b) in (c) spodaj veljajo za vsako snov, vključno z biocidi, barvili in dišavami, ki presega 0,010 mas. % končnega proizvoda. To velja tudi za vsako snov katere koli zmesi, uporabljene v pripravku, ki presega 0,010 mas. % končnega proizvoda. Za nanooblike, ki se namenoma dodajo proizvodu, se dokaže usklajenost z merilom 3(c) pri vsaki koncentraciji.

(a)   Posebne izključene snovi

Naslednje sestavine se ne vključijo v proizvod niti kot del sestave niti kot del katere koli zmesi, vključene v sestavo:

| — | alkilfenoletoksilati (APEO) in njihovi derivati |
| --- | --- |

—

alkilfenoletoksilati (APEO) in njihovi derivati

| — | EDTA (etilendiamintetra ocetna kislina) in njene soli |
| --- | --- |

—

EDTA (etilendiamintetra ocetna kislina) in njene soli

| — | 5-bromo-5-nitro-1,3-dioksan |
| --- | --- |

—

5-bromo-5-nitro-1,3-dioksan

| — | 2-bromo-2-nitropropan-1,3-diol |
| --- | --- |

—

2-bromo-2-nitropropan-1,3-diol

| — | diazolinidilsečnina |
| --- | --- |

—

diazolinidilsečnina

| — | formaldehid |
| --- | --- |

—

formaldehid

| — | natrijev hidroksimetilglicinat |
| --- | --- |

—

natrijev hidroksimetilglicinat

| — | nitromošusi in policiklični mošusi, vključujoč na primer:






  — | mošusov ksilen: 5-terc-butil-2,4,6-trinitro-m-ksilen, |
| --- | --- | --- |

—

nitromošusi in policiklični mošusi, vključujoč na primer:

—

mošusov ksilen: 5-terc-butil-2,4,6-trinitro-m-ksilen,

| — | ambretni mošus: 4-terc-butil-3-metoksi-2,6-dinitrotoluen, |
| --- | --- |

—

ambretni mošus: 4-terc-butil-3-metoksi-2,6-dinitrotoluen,

| — | mosken: 1,1,3,3,5-pentametil-4,6-dinitroindan, |
| --- | --- |

—

mosken: 1,1,3,3,5-pentametil-4,6-dinitroindan,

| — | tibetinski mošus: 1-tert-butil-3,4,5-trimetil-2,6-dinitrobenzen, |
| --- | --- |

—

tibetinski mošus: 1-tert-butil-3,4,5-trimetil-2,6-dinitrobenzen,

| — | mošus ketona: 4’-terc-butil-2′,6′-dimetil-3′,5′-dinitroacetafenon, |
| --- | --- |

—

mošus ketona: 4’-terc-butil-2′,6′-dimetil-3′,5′-dinitroacetafenon,

| — | HHCB (1,3,4,6,7,8-heksahidro-4,6,6,7,8,8-heksametilciklopenta(g)-2-benzopiran), |
| --- | --- |

—

HHCB (1,3,4,6,7,8-heksahidro-4,6,6,7,8,8-heksametilciklopenta(g)-2-benzopiran),

| — | AHTN (6-acetil-1,1,2,4,4,7-heksametiltetralin). |
| --- | --- |

—

AHTN (6-acetil-1,1,2,4,4,7-heksametiltetralin).

Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj predloži deklaracijo, po potrebi podprto z deklaracijami proizvajalcev snovi, ki potrjujejo, da navedene snovi niso vključene v proizvod.

(b)   Kvaterne amonijeve soli

Kvaterne amonijeve soli, ki niso lahko biorazgradljive, se ne uporabljajo niti kot del sestave niti kot del katere koli zmesi, vključene v sestavo.

Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj predloži dokumentacijo o biorazgradljivosti vsake uporabljene kvaterne amonijeve soli.

(c)   Nevarne snovi in zmesi

V skladu s členom 6(6) Uredbe (ES) št. 66/2010 proizvod ali kateri koli del takega proizvoda ne vsebuje snovi (v kateri koli obliki, vključno z nanooblikami), ki izpolnjujejo merila za klasifikacijo s stavki o nevarnosti ali opozorilnimi stavki, določenimi v nadaljevanju besedila, v skladu z Uredbo (ES) št. 1272/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (3) ali Direktivo Sveta 67/548/EGS (4), niti ne vsebuje sestavin iz člena 57 Uredbe (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (5). Spodaj navedeni opozorilni stavki se na večinoma nanašajo na snovi. Pri zmeseh encimov in dišav, za katere informacij o snoveh ni mogoče pridobiti, se uporabljajo pravila za razvrščanje zmesi.

Seznam stavkov o nevarnosti in opozorilnih stavkov:

| Stavek o nevarnosti (6) | Opozorilni stavek (7) |
| --- | --- |
| H300 Smrtno pri zaužitju | R28 |
| H301 Strupeno pri zaužitju | R25 |
| H304 Pri zaužitju in vstopu v dihalne poti je lahko smrtno | R65 |
| H310 Smrtno v stiku s kožo | R27 |
| H311 Strupeno v stiku s kožo | R24 |
| H330 Smrtno pri vdihavanju | R23; R26 |
| H331 Strupeno pri vdihavanju | R23 |
| H340 Lahko povzroči genetske okvare | R46 |
| H341 Sum povzročitve genetskih okvar | R68 |
| H350 Lahko povzroči raka | R45 |
| H350i Lahko povzroči raka pri vdihavanju | R49 |
| H351 Sum povzročitve raka | R40 |
| H360F Lahko škoduje plodnosti | R60 |
| H360D Lahko škoduje nerojenemu otroku | R61 |
| H360FD Lahko škoduje plodnosti. Lahko škoduje nerojenemu otroku | R60–61 |
| H360Fd Lahko škoduje plodnosti. Sum škodljivosti za nerojenega otroka | R60–63 |
| H360Df Lahko škoduje nerojenemu otroku. Sum škodljivosti za plodnost | R61–62 |
| H361f Sum škodljivosti za plodnost | R62 |
| H361d Sum škodljivosti za nerojenega otroka | R63 |
| H361fd Sum škodljivosti za plodnost. Sum škodljivosti za nerojenega otroka. | R62–63 |
| H362 Lahko škoduje dojenim otrokom | R64 |
| H370 Škoduje organom | R39/23; R39/24; R39/25; R39/26; R39/27; R39/28 |
| H371 Lahko škoduje organom | R68/20; R68/21; R68/22 |
| H372 Škoduje organom pri dolgotrajni ali ponavljajoči se izpostavljenosti | R48/25; R48/24; R48/23 |
| H373 Lahko škoduje organom pri dolgotrajni ali ponavljajoči se izpostavljenosti | R48/20; R48/21; R48/22 |
| H400 Zelo strupeno za vodne organizme | R50 |
| H410 Zelo strupeno za vodne organizme, z dolgotrajnimi učinki | R50–53 |
| H411 Strupeno za vodne organizme, z dolgotrajnimi učinki | R51–53 |
| H412 Škodljivo za vodne organizme, z dolgotrajnimi učinki | R52–53 |
| H413 Lahko ima dolgotrajne škodljive učinke na vodne organizme | R53 |
| EUH059 Nevarno za ozonski plašč | R59 |
| EUH029 V stiku z vodo se sprošča strupen plin | R29 |
| EUH031 V stiku s kislinami se sprošča strupen plin | R31 |
| EUH032 V stiku s kislinami se sprošča zelo strupen plin | R32 |
| EUH070 Strupeno ob stiku z očmi | R39–41 |
| Snovi, ki povzročajo preobčutljivost |
| H334: Lahko povzroči simptome alergije ali astme ali težave z dihanjem pri vdihavanju | R42 |
| H317: Lahko povzroči alergijski odziv kože | R43 |

Stavek o nevarnosti (6)

Opozorilni stavek (7)

H300 Smrtno pri zaužitju

R28

H301 Strupeno pri zaužitju

R25

H304 Pri zaužitju in vstopu v dihalne poti je lahko smrtno

R65

H310 Smrtno v stiku s kožo

R27

H311 Strupeno v stiku s kožo

R24

H330 Smrtno pri vdihavanju

R23; R26

H331 Strupeno pri vdihavanju

R23

H340 Lahko povzroči genetske okvare

R46

H341 Sum povzročitve genetskih okvar

R68

H350 Lahko povzroči raka

R45

H350i Lahko povzroči raka pri vdihavanju

R49

H351 Sum povzročitve raka

R40

H360F Lahko škoduje plodnosti

R60

H360D Lahko škoduje nerojenemu otroku

R61

H360FD Lahko škoduje plodnosti. Lahko škoduje nerojenemu otroku

R60–61

H360Fd Lahko škoduje plodnosti. Sum škodljivosti za nerojenega otroka

R60–63

H360Df Lahko škoduje nerojenemu otroku. Sum škodljivosti za plodnost

R61–62

H361f Sum škodljivosti za plodnost

R62

H361d Sum škodljivosti za nerojenega otroka

R63

H361fd Sum škodljivosti za plodnost. Sum škodljivosti za nerojenega otroka.

R62–63

H362 Lahko škoduje dojenim otrokom

R64

H370 Škoduje organom

R39/23; R39/24; R39/25; R39/26; R39/27; R39/28

H371 Lahko škoduje organom

R68/20; R68/21; R68/22

H372 Škoduje organom pri dolgotrajni ali ponavljajoči se izpostavljenosti

R48/25; R48/24; R48/23

H373 Lahko škoduje organom pri dolgotrajni ali ponavljajoči se izpostavljenosti

R48/20; R48/21; R48/22

H400 Zelo strupeno za vodne organizme

R50

H410 Zelo strupeno za vodne organizme, z dolgotrajnimi učinki

R50–53

H411 Strupeno za vodne organizme, z dolgotrajnimi učinki

R51–53

H412 Škodljivo za vodne organizme, z dolgotrajnimi učinki

R52–53

H413 Lahko ima dolgotrajne škodljive učinke na vodne organizme

R53

EUH059 Nevarno za ozonski plašč

R59

EUH029 V stiku z vodo se sprošča strupen plin

R29

EUH031 V stiku s kislinami se sprošča strupen plin

R31

EUH032 V stiku s kislinami se sprošča zelo strupen plin

R32

EUH070 Strupeno ob stiku z očmi

R39–41

Snovi, ki povzročajo preobčutljivost

H334: Lahko povzroči simptome alergije ali astme ali težave z dihanjem pri vdihavanju

R42

H317: Lahko povzroči alergijski odziv kože

R43

Snovi ali zmesi, katerih lastnosti se pri obdelavi spremenijo (na primer niso več biološko razpoložljive ali se kemično spremenijo) tako, da ugotovljena nevarnost ni več upoštevna, so izvzete iz zgoraj navedene zahteve.

Odstopanja: naslednje snovi ali zmesi so posebej izvzete iz te zahteve:

| Površinsko aktivne snovi
  V koncentracijah, ki ne presegajo 25 % v proizvodu (8) | H400 Zelo strupeno za vodne organizme | R50 |
| --- | --- | --- |
| Dišave | H412 Škodljivo za vodne organizme, z dolgotrajnimi učinki | R52–53 |
| Encimi (9) | H334: Lahko povzroči simptome alergije ali astme ali težave z dihanjem pri vdihavanju | R42 |
| Encimi (9) | H317: Lahko povzroči alergijski odziv kože | R43 |
| NTA kot nečistoča v MGDA in GLDA (10) | H351 Sum povzročitve raka | R40 |

Površinsko aktivne snovi

V koncentracijah, ki ne presegajo 25 % v proizvodu (8)

H400 Zelo strupeno za vodne organizme

R50

Dišave

H412 Škodljivo za vodne organizme, z dolgotrajnimi učinki

R52–53

Encimi (9)

H334: Lahko povzroči simptome alergije ali astme ali težave z dihanjem pri vdihavanju

R42

Encimi (9)

H317: Lahko povzroči alergijski odziv kože

R43

NTA kot nečistoča v MGDA in GLDA (10)

H351 Sum povzročitve raka

R40

Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj pristojnemu organu predloži natančno sestavo proizvoda. Vlagatelj dokaže skladnost s tem merilom za snovi v proizvodu na podlagi vsaj tistih informacij, ki so navedene v Prilogi VII k Uredbi (ES) št. 1907/2006. Take informacije so točno določene za določeno obliko v proizvodu uporabljene snovi, vključno z nanooblikami. Vlagatelj v ta namen zagotovi izjavo o usklajenosti s tem merilom skupaj s seznamom sestavin in ustreznimi varnostnimi listi v skladu s Prilogo II k Uredbi (ES) št. 1907/2006 za proizvode in tudi za snovi, navedene v sestavi(-ah). Mejne vrednosti koncentracij se navedejo v varnostnih listih v skladu s členom 31 Uredbe (ES) št. 1907/2006.

(d)   Snovi, razvrščene v skladu s členom 59(1) Uredbe (ES) št. 1907/2006

Za snovi, opredeljene kot snovi, ki vzbujajo veliko zaskrbljenost in so vključene na seznam iz člena 59 Uredbe (ES) št. 1907/2006, odstopanje od izključitve iz člena 6(6) Uredbe (ES) št. 66/2010 ni mogoče, če koncentracija teh snovi v zmeseh presega 0,010 %.

Ocenjevanje in preverjanje: Seznam snovi, opredeljenih kot snovi, ki vzbujajo veliko skrb in so vključene na seznam potencialnih snovi v skladu s členom 59 Uredbe (ES) št. 1907/2006, je na voljo na naslovu:

http://echa.europa.eu/chem_data/authorisation_process/candidate_list_table_en.asp

Sklicevanje na seznam se opravi na datum vloge.

Mejne vrednosti koncentracij se navedejo v varnostnih listih v skladu s členom 31 Uredbe (ES) št. 1907/2006.

(e)   Biocidi

| (i) | Proizvod lahko vsebuje le biocide za konzerviranje proizvoda in samo v ustreznem odmerku za ta namen. To ne velja za površinsko aktivne snovi, ki lahko imajo tudi biocidne lastnosti.

  Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj predloži kopije varnostnih listov za vse dodane konzervanse skupaj z informacijami o njihovi natančni koncentraciji v proizvodu. Proizvajalec ali dobavitelj konzervansov predloži informacije o odmerku, potrebnem za konzerviranje proizvoda. |
| --- | --- |

(i)

Proizvod lahko vsebuje le biocide za konzerviranje proizvoda in samo v ustreznem odmerku za ta namen. To ne velja za površinsko aktivne snovi, ki lahko imajo tudi biocidne lastnosti.

Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj predloži kopije varnostnih listov za vse dodane konzervanse skupaj z informacijami o njihovi natančni koncentraciji v proizvodu. Proizvajalec ali dobavitelj konzervansov predloži informacije o odmerku, potrebnem za konzerviranje proizvoda.

| (ii) | Na embalaži je prepovedano navajanje trditev ali domnev ali kakršnih koli drugačnih sporočil, da proizvod deluje protimikrobno.

  Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj pristojnemu organu predloži besedila in osnutke besedila, ki se uporabljajo na vsaki vrsti embalaže, in/ali vzorec različnih vrst embalaže. |
| --- | --- |

(ii)

Na embalaži je prepovedano navajanje trditev ali domnev ali kakršnih koli drugačnih sporočil, da proizvod deluje protimikrobno.

Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj pristojnemu organu predloži besedila in osnutke besedila, ki se uporabljajo na vsaki vrsti embalaže, in/ali vzorec različnih vrst embalaže.

| (iii) | Biocidi, ki se kot del sestave ali katere koli zmesi, vključene v sestavo, uporabljajo za konzerviranje proizvoda in jim je dodeljena oznaka H410/R50-53 ali H411/R51-53 v skladu z Direktivo 67/548/EGS, Direktivo 1999/45/ES Evropskega parlamenta in Sveta (11) ali Uredbo (ES) št. 1272/2008, so dovoljeni, vendar le, če je za njihov bioakumulacijski potencial značilen log Pov (porazdelitveni koeficient oktanol/voda), ki je manjši od 3,0, ali z eksperimentom opredeljeni biokoncentracijski faktor (BCF), ki je manjši ali enak 100.

  Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj predloži kopije varnostnih listov za vse biocide skupaj z dokumentacijo o koncentracijah biocidov v končnem proizvodu. |
| --- | --- |

(iii)

Biocidi, ki se kot del sestave ali katere koli zmesi, vključene v sestavo, uporabljajo za konzerviranje proizvoda in jim je dodeljena oznaka H410/R50-53 ali H411/R51-53 v skladu z Direktivo 67/548/EGS, Direktivo 1999/45/ES Evropskega parlamenta in Sveta (11) ali Uredbo (ES) št. 1272/2008, so dovoljeni, vendar le, če je za njihov bioakumulacijski potencial značilen log Pov (porazdelitveni koeficient oktanol/voda), ki je manjši od 3,0, ali z eksperimentom opredeljeni biokoncentracijski faktor (BCF), ki je manjši ali enak 100.

Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj predloži kopije varnostnih listov za vse biocide skupaj z dokumentacijo o koncentracijah biocidov v končnem proizvodu.

Merilo 4 –   Dišave

| (a) | Proizvod ne vsebuje parfumov z nitromošusom ali policikličnimi mošusi (kakor je opredeljeno v merilu 3a). |
| --- | --- |

(a)

Proizvod ne vsebuje parfumov z nitromošusom ali policikličnimi mošusi (kakor je opredeljeno v merilu 3a).

| (b) | Vse snovi, dodane proizvodu kot dišave, morajo biti izdelane in/ali obravnavane v skladu s kodeksom ravnanja Mednarodnega združenja za dišave. Kodeks je na voljo na spletnem naslovu IFRA: http://www.ifraorg.org. |
| --- | --- |

(b)

Vse snovi, dodane proizvodu kot dišave, morajo biti izdelane in/ali obravnavane v skladu s kodeksom ravnanja Mednarodnega združenja za dišave. Kodeks je na voljo na spletnem naslovu IFRA: http://www.ifraorg.org.

| (c) | Dišave, za katere je treba v skladu z Uredbo (ES) št. 648/2004 (Priloga VII) podati izjavo in ki niso izključene z merilom 3c, ter (druge) dišave z oznako H317/R43 (Lahko povzroči alergijski odziv kože) in/ali H334/R42 (Lahko povzroči simptome alergije ali astme ali težave z dihanjem pri vdihavanju), ne smejo biti prisotne v količinah ≥ 0,010 % (≥ 100 ppm) v posamezni snovi. |
| --- | --- |

(c)

Dišave, za katere je treba v skladu z Uredbo (ES) št. 648/2004 (Priloga VII) podati izjavo in ki niso izključene z merilom 3c, ter (druge) dišave z oznako H317/R43 (Lahko povzroči alergijski odziv kože) in/ali H334/R42 (Lahko povzroči simptome alergije ali astme ali težave z dihanjem pri vdihavanju), ne smejo biti prisotne v količinah ≥ 0,010 % (≥ 100 ppm) v posamezni snovi.

Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj predloži izjavo o usklajenosti z vsakim delom merila (a) in (b). Za merilo (c) predloži podpisano izjavo o usklajenosti, v kateri je navedena količina dišav v proizvodu. Predloži tudi deklaracijo proizvajalca dišave, v kateri sta natančno navedeni vsebnost vsake od snovi v dišavah, ki so navedene v delu I Priloge III k Direktivi Sveta 76/768/EGS (12), in vsebnost (drugih) snovi, ki sta jim dodeljena opozorilna stavka R43/H317 in/ali R42/H334.

Merilo 5 –   Hlapne organske spojine

Končni proizvod univerzalnih čistil in čistil za sanitarne prostore (kakršen se prodaja) ne vsebuje več kot 6 mas. % hlapnih organskih spojin z vreliščem, nižjim od 150 °C. Pri koncentriranih proizvodih, ki se razredčijo v vodi, skupna koncentracija hlapnih organskih spojin z vreliščem, nižjim od 150 °C, ne presega 0,2 mas. % v izpiralni vodi.

Končni proizvod čistil za okna (kakršen se prodaja) ne vsebuje več kot 10 mas. % hlapnih organskih spojin z vreliščem, nižjim od 150 °C.

Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj predloži kopije varnostnih listov za vsako organsko topilo skupaj s podrobnostmi izračunov skupne koncentracije hlapnih organskih spojin z vreliščem, nižjim od 150 °C.

Merilo 6 –   Fosfor

Skupna količina elementarnega fosforja v proizvodu se izračuna na podlagi odmerka proizvoda, ki ga priporoča proizvajalec za pripravo enega litra izpiralne vode za čiščenje običajno umazanih površin (za čistila, ki se pred uporabo razredčijo v vodi) ali na 100 g proizvoda (za čistila, ki se uporabljajo brez redčenja), pri čemer se upoštevajo vse snovi, ki vsebujejo fosfor (npr. fosfati in fosfonati).

Za univerzalna čistila, ki se pred uporabo razredčijo v vodi, skupna vsebnost fosforja (P) ne presega 0,02 g odmerka proizvoda, ki ga proizvajalec priporoča za pripravo enega litra izpiralne vode.

Za univerzalna čistila, ki se uporabljajo brez redčenja, skupna vsebnost fosforja (P) ne presega 0,2 g na 100 g proizvoda.

Za čistila za sanitarne prostore skupna vsebnost fosforja (P) ne presega 1,0 g na 100 g proizvoda.

Snovi, ki se uporabljajo v čistilih za okna, ne smejo vsebovati fosforja.

Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj pristojnemu organu predloži natančno sestavo proizvoda skupaj s podrobnostmi izračunov, ki dokazujejo usklajenost s tem merilom.

Merilo 7 –   Zahteve za embalažo

| (a) | Prepovedano je uporabljati razpršilce, ki vsebujejo potisni plin. |
| --- | --- |

(a)

Prepovedano je uporabljati razpršilce, ki vsebujejo potisni plin.

| (b) | Plastika, uporabljena za glavno embalažo, se označi v skladu z Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 94/62/ES z dne 20. decembra 1994 o embalaži in odpadni embalaži (13) ali v skladu z deloma 1 in 2 DIN 6120 v povezavi z delom 1 DIN 7728. |
| --- | --- |

(b)

Plastika, uporabljena za glavno embalažo, se označi v skladu z Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 94/62/ES z dne 20. decembra 1994 o embalaži in odpadni embalaži (13) ali v skladu z deloma 1 in 2 DIN 6120 v povezavi z delom 1 DIN 7728.

| (c) | Če je primarna embalaža iz recikliranega materiala, je vsaka navedba v zvezi s tem na embalaži skladna s standardom ISO 14021 „Okoljske označbe in deklaracije — Okoljsko samodeklariranje (Okoljsko označevanje II. vrste)“. |
| --- | --- |

(c)

Če je primarna embalaža iz recikliranega materiala, je vsaka navedba v zvezi s tem na embalaži skladna s standardom ISO 14021 „Okoljske označbe in deklaracije — Okoljsko samodeklariranje (Okoljsko označevanje II. vrste)“.

| (d) | Proizvodi v razpršilcih se morajo prodajati kot del sistema za ponovno polnjenje. |
| --- | --- |

(d)

Proizvodi v razpršilcih se morajo prodajati kot del sistema za ponovno polnjenje.

| (e) | V plastični embalaži se lahko uporabljajo le ftalati, za katere je bilo ob predložitvi vloge ocenjeno tveganje in ki niso bili razvrščeni na podlagi merila 3(c). |
| --- | --- |

(e)

V plastični embalaži se lahko uporabljajo le ftalati, za katere je bilo ob predložitvi vloge ocenjeno tveganje in ki niso bili razvrščeni na podlagi merila 3(c).

| (f) | Razmerje med maso in učinkovitostjo (weight/utility ratio – WUR) za primarno embalažo ne sme presegati naslednjih vrednosti:






  Vrsta proizvoda | WUR |
| --- | --- | --- |
| Koncentrirani proizvodi, vključno s tekočimi koncentrati in trdnimi snovmi, ki se pred uporabo razredčijo v vodi | 1,20 g embalaže na liter raztopine za uporabo (izpiralna voda) |
| Proizvodi, pripravljeni za uporabo, tj. proizvodi, ki se uporabljajo brez nadaljnjega redčenja | 150 g embalaže na liter raztopine za uporabo (izpiralna voda) |

(f)

Razmerje med maso in učinkovitostjo (weight/utility ratio – WUR) za primarno embalažo ne sme presegati naslednjih vrednosti:

Vrsta proizvoda

WUR

Koncentrirani proizvodi, vključno s tekočimi koncentrati in trdnimi snovmi, ki se pred uporabo razredčijo v vodi

1,20 g embalaže na liter raztopine za uporabo (izpiralna voda)

Proizvodi, pripravljeni za uporabo, tj. proizvodi, ki se uporabljajo brez nadaljnjega redčenja

150 g embalaže na liter raztopine za uporabo (izpiralna voda)

Razmerje WUR se izračuna samo za primarno embalažo (vključno s pokrovčki, zamaški in ročnimi črpalkami/razpršilci) na podlagi naslednje formule:

Formula,

pri čemer je:

| Wi | = | masa (g) primarne embalaže (i), vključno z oznako, če je to ustrezno; |
| --- | --- | --- |
| Ui | = | masa (g) nerecikliranega (neobdelanega) materiala v primarni embalaži (i). Če je delež recikliranega materiala v primarni embalaži enak 0 %, potem Ui = Wi; |
| Di | = | število funkcionalnih odmerkov (= število odmerkov količine, ki jo proizvajalec priporoča za pripravo enega litra izpiralne vode), ki jih vsebuje primarna embalaža (i). Pri proizvodih, pripravljenih za uporabo, ki se prodajajo predhodno razredčeni, Di = prostornina proizvoda (v litrih). |
| ri | = | število recikliranj, tj. število uporab primarne embalaže (i) za isti namen na podlagi sistema vračanja embalaže ali ponovne polnitve (ri = 1, če se embalaža ne uporabi znova za isti namen). Če se embalaža znova uporabi, se ri določi na 1, razen če vlagatelj ne dokaže večje številke. |

Wi

=

masa (g) primarne embalaže (i), vključno z oznako, če je to ustrezno;

Ui

=

masa (g) nerecikliranega (neobdelanega) materiala v primarni embalaži (i). Če je delež recikliranega materiala v primarni embalaži enak 0 %, potem Ui = Wi;

Di

=

število funkcionalnih odmerkov (= število odmerkov količine, ki jo proizvajalec priporoča za pripravo enega litra izpiralne vode), ki jih vsebuje primarna embalaža (i). Pri proizvodih, pripravljenih za uporabo, ki se prodajajo predhodno razredčeni, Di = prostornina proizvoda (v litrih).

ri

=

število recikliranj, tj. število uporab primarne embalaže (i) za isti namen na podlagi sistema vračanja embalaže ali ponovne polnitve (ri = 1, če se embalaža ne uporabi znova za isti namen). Če se embalaža znova uporabi, se ri določi na 1, razen če vlagatelj ne dokaže večje številke.

Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj pristojnemu organu predloži izračun WUR za proizvod skupaj z izjavo o usklajenosti z vsakim delom tega merila. Za merilo (e) predloži popolno in podpisano izjavo o usklajenosti.

Merilo 8 –   Primernost za uporabo

Proizvod mora biti primeren za uporabo in ustrezati potrebam potrošnikov.

(a)   Univerzalna čistila in čistila za okna

Za univerzalna čistila mora biti dokumentirana samo učinkovitost odstranjevanja maščob. Za čistila za okna mora biti dokumentirano sušenje brez puščanja sledi.

Sposobnost čiščenja mora biti enaka ali boljša od sposobnosti na trgu vodilnega ali generičnega referenčnega proizvoda, ki ga je odobril pristojni organ.

Ocenjevanje in preverjanje: Zmogljivost proizvoda se mora preskusiti:

| — | s primernim in upravičenim laboratorijskim preskusom ali |
| --- | --- |

—

s primernim in upravičenim laboratorijskim preskusom ali

| — | s primernim in upravičenim preskusom, ki ga opravijo potrošniki. |
| --- | --- |

—

s primernim in upravičenim preskusom, ki ga opravijo potrošniki.

Oba preskusa je treba opraviti in o njiju tudi poročati na podlagi parametrov iz okvira, opisanega v „Okviru za preskušanje zmogljivosti univerzalnih čistil, čistil za okna in čistil za sanitarne prostore“ (Framework for testing the performance of all-purpose cleaners, window cleaners and sanitary cleaners), ki je na voljo na spletnem naslovu:

http://ec.europa.eu/environment/ecolabel/ecolabelled_products/categories/purpose_cleaners_en.htm

(b)   Čistila za sanitarne prostore

Čistila za sanitarne prostore vključujejo čistila za kopalnice, čistila za stranišča in čistila za kuhinje. Za čistila za kopalnice morata biti dokumentirana odstranjevanje ostankov mila in vodnega kamna. Za kisla čistila za stranišča mora biti dokumentirano samo odstranjevanje vodnega kamna. Za čistila za kuhinje mora biti dokumentirana učinkovitost odstranjevanja maščob.

Sposobnost čiščenja mora biti enaka ali boljša kot pri generičnem referenčnem detergentu, opredeljenem spodaj.

Ocenjevanje in preverjanje: Zmogljivost proizvoda je treba preskusiti:

| — | s primernim in upravičenim laboratorijskim preskusom ali |
| --- | --- |

—

s primernim in upravičenim laboratorijskim preskusom ali

| — | s primernim in upravičenim preskusom, ki ga opravijo potrošniki. |
| --- | --- |

—

s primernim in upravičenim preskusom, ki ga opravijo potrošniki.

Oba preskusa je treba opraviti in poročati o njiju na podlagi parametrov iz okvira, opisanega v „Okviru za preskušanje zmogljivosti univerzalnih čistil, čistil za okna in čistil za sanitarne prostore“ (Framework for testing the performance of all-purpose cleaners, window cleaners and sanitary cleaners). Generični referenčni detergent je detergent, predpisan v preskusu zmogljivosti IKW „Priporočilo za ocenjevanje kakovosti kislih čistil za stranišča“ (Recommendation for the quality assessment of acidic toilet cleaners) (SÖFW-Journal, 126, 11, str. 50–56, 2000). Referenčni detergent se uporablja za čistila za stranišča in čistila za kopalnice, vendar je treba za preskušanje čistil za kopalnice vrednost pH znižati na 3,5.

Preskus zmogljivosti IKW „Priporočilo za ocenjevanje kakovosti kislih čistil za stranišča“ (SÖFW-Journal, 126, 11, str. 50–56, 2000) je mogoče prenesti s spletnega naslova:

http://www.ikw.org/pdf/broschueren/EQ_WC_Reiniger_Englisch.pdf

Merilo 9 –   Navodila za uporabo

(a)   Navodila za odmerjanje

Na embalaži univerzalnih čistil in čistil za sanitarne prostore so informacije o priporočenem odmerku prikazane v primerni velikosti in na vidnem ozadju. Pri koncentriranih proizvodih se na embalaži jasno navede, da je potrebna le majhna količina proizvoda v primerjavi z običajnimi (tj. nekoncentriranimi) proizvodi.

Na embalaži je napisano naslednje besedilo (ali enakovredno besedilo):

„Ustrezno odmerjanje prihrani stroške in zmanjša vplive na okolje.“

Na embalaži univerzalnih čistil, pripravljenih za uporabo, je napisano naslednje besedilo (ali enakovredno besedilo): „Proizvod ni namenjen za obsežno čiščenje.“

(b)   Nasveti za varnost

Kot besedilo ali piktogram so na proizvodu navedeni naslednji nasveti za varnost (ali enakovredno besedilo):

| — | „Hraniti izven dosega otrok“, |
| --- | --- |

—

„Hraniti izven dosega otrok“,

| — | „Ne mešaj različnih čistil“, |
| --- | --- |

—

„Ne mešaj različnih čistil“,

| — | „Ne vdihavaj razpršenega proizvoda“ (Opomba: le za proizvode, ki se pakirajo kot razpršilci). |
| --- | --- |

—

„Ne vdihavaj razpršenega proizvoda“ (Opomba: le za proizvode, ki se pakirajo kot razpršilci).

Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj pristojnemu organu predloži vzorec embalaže proizvoda, vključno z etiketo in izjavo o usklajenosti z vsakim delom tega merila.

Ocenjevanje in preverjanje:

Merilo 10 –   Informacije na znaku EU za okolje

Merilo 10 –

Informacije na znaku EU za okolje

Neobvezna oznaka z besedilnim poljem vsebuje naslednje besedilo:

| „— | zmanjšan vpliv na vodne organizme, |
| --- | --- |

„—

zmanjšan vpliv na vodne organizme,

| — | zmanjšana količina nevarnih snovi, |
| --- | --- |

—

zmanjšana količina nevarnih snovi,

| — | zmanjša količina odpadne embalaže, |
| --- | --- |

—

zmanjša količina odpadne embalaže,

| — | jasna navodila za odmerjanje“. |
| --- | --- |

—

jasna navodila za odmerjanje“.

Navodila za uporabo neobvezne oznake z besedilnim poljem so na voljo v „Navodilih za uporabo logotipa znaka EU za okolje“ na spletni strani:

http://ec.europa.eu/environment/ecolabel/promo/logos_en.htm

Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj predloži vzorec oznake skupaj z izjavo o usklajenosti s tem merilom.

Ocenjevanje in preverjanje:

Merilo 11 –   strokovno usposabljanje

Merilo 11 –

strokovno usposabljanje

Za detergente, ki jih uporabljajo poklicni uporabniki, proizvajalec, distributer proizvoda ali tretja stran ponudi usposabljanje ali gradivo za usposabljanje osebja za čiščenje. Gradivo vsebuje navodila, ki po korakih svetujejo ustrezno redčenje, uporabo, odstranjevanje in uporabo opreme.

Ocenjevanje in preverjanje: Pristojnemu organu se predloži vzorec gradiva za usposabljanje z navodili, ki po korakih svetujejo ustrezno redčenje, uporabo, odstranjevanje in uporabo opreme, ter opis tečajev usposabljanja.

Ocenjevanje in preverjanje:

---

(1)  UL L 104, 8.4.2004, str. 1.

1

(2)  UL L 142, 31.5.2008, str. 1.

2

(3)  UL L 353, 31.12.2008, str. 1.

3

(4)  UL 196, 16.8.1967, str. 1.

4

(5)  UL L 396, 30.12.2006, str. 1.

5

(6)  Kot je določeno v Uredbi (ES) št. 1272/2008.

6

(7)  Kot je določeno v Direktivi 67/548/EGS.

7

(8)  Odstotek je treba deliti z M-faktorjem, ki se določi v skladu z Uredbo (ES) št. 1272/2008.

8

(9)  Vključno s stabilizatorji in drugimi pomožnimi snovmi v pripravkih.

9

(10)  Pri koncentracijah, manjših od 1,0 % v surovini, če skupna koncentracija v končnem proizvodu ne presega 0,10 %.

10

(11)  UL L 200, 30.7.1999, str. 1.

11

(12)  UL L 262, 27.9.1976, str. 169.

12

(13)  UL L 365, 31.12.1994, str. 10.

13

Dodatek 1

Seznam iz podatkovne zbirke sestavin detergentov (DID)

Seznam DID (del A) je seznam, ki vsebuje informacije o strupenosti za vodno okolje in biorazgradljivosti sestavin, ki se običajno uporabljajo v detergentih. Seznam vključuje informacije o strupenosti in biorazgradljivosti različnih snovi, ki se uporabljajo v proizvodih za pranje in čiščenje. Seznam ni izčrpen, vendar so v delu B seznama DID navedena navodila za določanje ustreznih parametrov izračuna za snovi, ki niso vključene na seznam DID (na primer faktor strupenosti (TF) in faktor razgradljivosti (DF), ki se uporabljata za izračun kritične volumske razredčitve). Seznam je splošen vir informacij, pri čemer se snovi na seznamu DID ne odobrijo samodejno za uporabo v proizvodih z znakom EU za okolje. Seznam DID (dela A in B) je na voljo na spletni strani znaka EU za okolje: http://ec.europa.eu/environment/ecolabel/ecolabelled_products/categories/did_list_en.htm

Za snovi, za katere ni podatkov v zvezi s strupenostjo za vodno okolje in razgradljivostjo, se lahko za oceno faktorjev TF in DF uporabijo strukturne analogije s podobnimi snovmi. Take strukturne analogije odobri pristojni organ, ki podeljuje znak EU za okolje. V nasprotnem primeru se na podlagi spodnjih parametrov uporabi najslabši mogoči scenarij.

Najslabši mogoči scenarij:

| | Akutna strupenost | Kronična strupenost | Razkroj |
| --- | --- | --- | --- |
| Sestavina | LC50/EC50 | SF(akutni) | TF(akutni) | NOEC (1) | SF(kronični)
   (1) | TF(kronični) | DF | Aerobna | Anaerobna |
| „Ime“ | 1 mg/l | 10 000 | 0,0001 | | | 0,0001 | 1 | P | N |

Akutna strupenost

Kronična strupenost

Razkroj

Sestavina

LC50/EC50

SF(akutni)

TF(akutni)

NOEC (1)

SF(kronični)
   (1)

TF(kronični)

DF

Aerobna

Anaerobna

„Ime“

1 mg/l

10 000

0,0001

0,0001

1

P

N

Dokumentacija o lahki biorazgradljivosti

Za lahko biorazgradljivost se uporabljajo naslednje preskusne metode:

| 1. | Do 1. decembra 2010 in med prehodnim obdobjem od 1. decembra 2010 do 1. decembra 2015: | Preskusne metode za lahko biorazgradljivost iz Direktive 67/548/EGS, zlasti metode iz Priloge V.C4 k navedeni direktivi, ali enakovredne preskusne metode OECD 301 A-F, ali enakovredni preskusi po ISO. |
| --- | --- | --- |

1.

Do 1. decembra 2010 in med prehodnim obdobjem od 1. decembra 2010 do 1. decembra 2015:

Preskusne metode za lahko biorazgradljivost iz Direktive 67/548/EGS, zlasti metode iz Priloge V.C4 k navedeni direktivi, ali enakovredne preskusne metode OECD 301 A-F, ali enakovredni preskusi po ISO.

| | Za površinsko aktivne snovi se ne uporablja desetdnevno okensko načelo. Prag prepustnosti je 70 % za preskuse iz Uredbe (ES) št. 440/2008, metoda C.4-A in C4-B (in enakovredne preskuse OECD 301 A in E ter enakovredne preskuse po ISO) in 60 % za metode C4-C, D, E in F (in enakovredne preskuse OECD 301 B, C, D in F ter enakovredne preskuse po ISO); |
| --- | --- |

Za površinsko aktivne snovi se ne uporablja desetdnevno okensko načelo. Prag prepustnosti je 70 % za preskuse iz Uredbe (ES) št. 440/2008, metoda C.4-A in C4-B (in enakovredne preskuse OECD 301 A in E ter enakovredne preskuse po ISO) in 60 % za metode C4-C, D, E in F (in enakovredne preskuse OECD 301 B, C, D in F ter enakovredne preskuse po ISO);

| 2. | Po 1. decembru 2015 in med prehodnim obdobjem od 1. decembra 2010 do 1. decembra 2015:
  Preskusne metode iz Uredbe (ES) št. 1272/2008. |
| --- | --- |

2.

Po 1. decembru 2015 in med prehodnim obdobjem od 1. decembra 2010 do 1. decembra 2015:

Preskusne metode iz Uredbe (ES) št. 1272/2008.

Dokumentacija o anaerobni biorazgradljivosti

Referenčni preskus za anaerobno razgradljivost je EN ISO 11734, ECETOC št. 28 (junij 1988), OECD 311 ali enakovredna preskusna metoda, pri kateri se zahteva 60 % končne razgradljivosti v anaerobnih pogojih. Preskusne metode, ki simulirajo razmere v zadevnem anaerobnem okolju, se lahko uporabljajo tudi za dokazovanje, da je dosežena 60-odstotna končna razgradljivost v anaerobnih pogojih.

Ekstrapolacija za snovi, ki niso vključene na seznam DID

Za zagotovitev potrebne dokumentacije o anaerobni biorazgradljivosti sestavin, ki niso navedene na seznamu DID, se lahko uporabi naslednji pristop:

| 1. | Uporabite sprejemljivo ekstrapolacijo. Za ekstrapolacijo končne anaerobne razgradljivosti strukturno sorodnih površinsko aktivnih snovi uporabite rezultate preskusov, dobljene z eno vhodno sestavino. Če je anaerobna biorazgradljivost potrjena za eno površinsko aktivno snov (ali skupino homologov) glede na seznam DID, se lahko domneva, da je tudi podobna vrsta površinsko aktivne snovi anaerobno biorazgradljiva (na primer C12-15 A 1-3 EO sulfat [DID št. 8] je anaerobno biorazgradljiv, podobna anaerobna biorazgradljivost pa se lahko domneva za C12-15 A 6 EO sulfat). Če je anaerobna biorazgradljivost potrjena za površinsko aktivno snov z uporabo ustrezne preskusne metode, se lahko domneva, da je tudi podobna vrsta površinsko aktivne snovi anaerobno biorazgradljiva (na primer podatki iz literature, ki potrjujejo anaerobno biorazgradljivost površinsko aktivnih snovi, ki spadajo v skupino alkil ester amonijeve soli, se lahko uporabijo za dokazovanje podobne anaerobne biorazgradljivosti drugih kvartarnih amonijevih soli, ki vsebujejo estrne vezi v alkilni(-h) verigi(-ah)); |
| --- | --- |

1.

Uporabite sprejemljivo ekstrapolacijo. Za ekstrapolacijo končne anaerobne razgradljivosti strukturno sorodnih površinsko aktivnih snovi uporabite rezultate preskusov, dobljene z eno vhodno sestavino. Če je anaerobna biorazgradljivost potrjena za eno površinsko aktivno snov (ali skupino homologov) glede na seznam DID, se lahko domneva, da je tudi podobna vrsta površinsko aktivne snovi anaerobno biorazgradljiva (na primer C12-15 A 1-3 EO sulfat [DID št. 8] je anaerobno biorazgradljiv, podobna anaerobna biorazgradljivost pa se lahko domneva za C12-15 A 6 EO sulfat). Če je anaerobna biorazgradljivost potrjena za površinsko aktivno snov z uporabo ustrezne preskusne metode, se lahko domneva, da je tudi podobna vrsta površinsko aktivne snovi anaerobno biorazgradljiva (na primer podatki iz literature, ki potrjujejo anaerobno biorazgradljivost površinsko aktivnih snovi, ki spadajo v skupino alkil ester amonijeve soli, se lahko uporabijo za dokazovanje podobne anaerobne biorazgradljivosti drugih kvartarnih amonijevih soli, ki vsebujejo estrne vezi v alkilni(-h) verigi(-ah));

| 2. | Opravite preskus za preverjanje anaerobne razgradljivosti. Če je potrebno novo preskušanje, opravite preskus za preverjanje z uporabo EN ISO 11734, ECETOC št. 28 (junij 1988), OECD 311 ali enakovredne metode; |
| --- | --- |

2.

Opravite preskus za preverjanje anaerobne razgradljivosti. Če je potrebno novo preskušanje, opravite preskus za preverjanje z uporabo EN ISO 11734, ECETOC št. 28 (junij 1988), OECD 311 ali enakovredne metode;

| 3. | Opravite preskus z majhnim odmerkom. Če je potrebno novo preskušanje in se pri preskusu za preverjanje pojavijo težave (na primer inhibicija zaradi strupenosti preskušane snovi), ponovite preskus z majhnim odmerkom površinsko aktivne snovi in spremljajte razgradnjo z meritvami 14C ali kemičnimi analizami. Preskušanje z majhnim odmerkom se lahko opravi z uporabo OECD 308 (avgust 2000) ali enakovredno metodo. |
| --- | --- |

3.

Opravite preskus z majhnim odmerkom. Če je potrebno novo preskušanje in se pri preskusu za preverjanje pojavijo težave (na primer inhibicija zaradi strupenosti preskušane snovi), ponovite preskus z majhnim odmerkom površinsko aktivne snovi in spremljajte razgradnjo z meritvami 14C ali kemičnimi analizami. Preskušanje z majhnim odmerkom se lahko opravi z uporabo OECD 308 (avgust 2000) ali enakovredno metodo.

---

(1)  Če ni na voljo sprejemljivih podatkov o kronični strupenosti, sta ta stolpca prazna. V tem primeru se šteje, da je TF(kronični) enak TF(akutni).

---