# Eiropas Savienības L 124/2011

| | ISSN 1725-5112
  doi:10.3000/17255112.L_2011.124.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 124 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 54. sējums2011. gada 13. maijs |

ISSN 1725-5112

doi:10.3000/17255112.L_2011.124.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 124

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

54. sējums2011. gada 13. maijs

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | STARPTAUTISKI NOLĪGUMI |
| | * | Informācija par to, ka stājas spēkā Nolīgums starp Eiropas Savienību un Pakistānu par tādu personu atpakaļuzņemšanu, kuras uzturas nelikumīgi | 1 |
| | | REGULAS |
| | * | Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 457/2011 (2011. gada 10. maijs), ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes melamīna importam | 2 |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 458/2011 (2011. gada 12. maijs) par tipa apstiprinājuma pieprasījumiem mehāniskajiem transportlīdzekļiem un to piekabēm attiecībā uz to riepu uzstādīšanu un par Regulas (EK) Nr. 661/2009 par tipa apstiprināšanas prasībām attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu, to piekabju un tiem paredzēto sistēmu, sastāvdaļu un atsevišķu tehnisko vienību vispārējo drošību īstenošanu (
  1
  ) | 11 |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 459/2011 (2011. gada 12. maijs), ar kuru groza pielikumu Regulā (EK) Nr. 631/2009, ar ko nosaka detalizētus I pielikuma īstenošanas noteikumus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 78/2009 par mehānisko transportlīdzekļu tipa apstiprinājumu saistībā ar gājēju un citu ievainojamu satiksmes dalībnieku aizsardzību (
  1
  ) | 21 |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 460/2011 (2011. gada 12. maijs), ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 396/2005 III pielikumu attiecībā uz hlorantraniliprola (DPX E-2Y45) maksimālo atlieku līmeni burkānos vai uz tiem (
  1
  ) | 23 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 461/2011 (2011. gada 12. maijs), ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 397/2010, ar ko nosaka kvantitatīvos ierobežojumus ārpuskvotas cukura un izoglikozes eksportam līdz 2010./2011. tirdzniecības gada beigām | 41 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 462/2011 (2011. gada 12. maijs), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 43 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 463/2011 (2011. gada 12. maijs), ar ko groza ar Regulu (ES) Nr. 867/2010 2010./11. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus dažiem cukura nozares produktiem | 45 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

*

Informācija par to, ka stājas spēkā Nolīgums starp Eiropas Savienību un Pakistānu par tādu personu atpakaļuzņemšanu, kuras uzturas nelikumīgi

1

REGULAS

*

Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 457/2011 (2011. gada 10. maijs), ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes melamīna importam

2

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 458/2011 (2011. gada 12. maijs) par tipa apstiprinājuma pieprasījumiem mehāniskajiem transportlīdzekļiem un to piekabēm attiecībā uz to riepu uzstādīšanu un par Regulas (EK) Nr. 661/2009 par tipa apstiprināšanas prasībām attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu, to piekabju un tiem paredzēto sistēmu, sastāvdaļu un atsevišķu tehnisko vienību vispārējo drošību īstenošanu (
  1
  )

1

11

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 459/2011 (2011. gada 12. maijs), ar kuru groza pielikumu Regulā (EK) Nr. 631/2009, ar ko nosaka detalizētus I pielikuma īstenošanas noteikumus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 78/2009 par mehānisko transportlīdzekļu tipa apstiprinājumu saistībā ar gājēju un citu ievainojamu satiksmes dalībnieku aizsardzību (
  1
  )

1

21

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 460/2011 (2011. gada 12. maijs), ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 396/2005 III pielikumu attiecībā uz hlorantraniliprola (DPX E-2Y45) maksimālo atlieku līmeni burkānos vai uz tiem (
  1
  )

1

23

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 461/2011 (2011. gada 12. maijs), ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 397/2010, ar ko nosaka kvantitatīvos ierobežojumus ārpuskvotas cukura un izoglikozes eksportam līdz 2010./2011. tirdzniecības gada beigām

41

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 462/2011 (2011. gada 12. maijs), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

43

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 463/2011 (2011. gada 12. maijs), ar ko groza ar Regulu (ES) Nr. 867/2010 2010./11. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus dažiem cukura nozares produktiem

45

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

| 13.5.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 124/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 124/1

---

Informācija par to, ka stājas spēkā Nolīgums starp Eiropas Savienību un Pakistānu par tādu personu atpakaļuzņemšanu, kuras uzturas nelikumīgi

Tā kā Nolīguma 20. pantā paredzētā procedūra tika pabeigta 2010. gada 8. oktobrī, Nolīgums starp Eiropas Savienību un Pakistānu par tādu personu atpakaļuzņemšanu, kuras uzturas nelikumīgi, stājās spēkā 2010. gada 1. decembrī.

---

REGULAS

| 13.5.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 124/2 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 124/2

---

PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 457/2011

(2011. gada 10. maijs),

ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes melamīna importam

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1225/2009 (2009. gada 30. novembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1), (“pamatregula”) un jo īpaši tās 9. pantu,

ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija (“Komisija”) iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,

tā kā:

A.   PROCEDŪRA

1.   Pagaidu pasākumi

| (1) | Komisija ar Regulu (ES) Nr. 1035/2010 (2) (“pagaidu regula”) ir noteikusi pagaidu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) izcelsmes melamīna importam. Pagaidu antidempinga maksājumi bija no 44,9 % līdz 65,2 %. |
| --- | --- |

(1)

Komisija ar Regulu (ES) Nr. 1035/2010 (2) (“pagaidu regula”) ir noteikusi pagaidu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) izcelsmes melamīna importam. Pagaidu antidempinga maksājumi bija no 44,9 % līdz 65,2 %.

| (2) | Sūdzību 2010. gada 4. janvārī iesniedza ES ražotāji Borealis Agrolinz Melamine GmbH, DSM Melamine B.V. un Zakłady Azotowe Puławy (“sūdzības iesniedzējs”), kuri ražo lielu daļu, šajā gadījumā vairāk nekā 50 %, no Savienības kopējās melamīna produkcijas. |
| --- | --- |

(2)

Sūdzību 2010. gada 4. janvārī iesniedza ES ražotāji Borealis Agrolinz Melamine GmbH, DSM Melamine B.V. un Zakłady Azotowe Puławy (“sūdzības iesniedzējs”), kuri ražo lielu daļu, šajā gadījumā vairāk nekā 50 %, no Savienības kopējās melamīna produkcijas.

| (3) | Dempinga un kaitējuma izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2009. gada 1. janvāra līdz 2009. gada 31. decembrim (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Pārbaude attiecībā uz tendencēm, kuras bija svarīgas kaitējuma novērtēšanai, ilga no 2006. gada 1. janvāra līdz IP beigām (“attiecīgais periods”). |
| --- | --- |

(3)

Dempinga un kaitējuma izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2009. gada 1. janvāra līdz 2009. gada 31. decembrim (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Pārbaude attiecībā uz tendencēm, kuras bija svarīgas kaitējuma novērtēšanai, ilga no 2006. gada 1. janvāra līdz IP beigām (“attiecīgais periods”).

2.   Turpmākā procedūra

| (4) | Pēc tam, kad atklātībā tika nodoti būtiskie fakti un apsvērumi, pamatojoties uz kuriem tika nolemts noteikt pagaidu antidempinga pasākumus (“pagaidu informācijas izpaušana”), vairākas ieinteresētās personu iesniedza rakstisku informāciju, izsakot savu viedokli par pagaidu konstatējumiem. Personām, kas to lūdza, bija iespēja tikt uzklausītām. |
| --- | --- |

(4)

Pēc tam, kad atklātībā tika nodoti būtiskie fakti un apsvērumi, pamatojoties uz kuriem tika nolemts noteikt pagaidu antidempinga pasākumus (“pagaidu informācijas izpaušana”), vairākas ieinteresētās personu iesniedza rakstisku informāciju, izsakot savu viedokli par pagaidu konstatējumiem. Personām, kas to lūdza, bija iespēja tikt uzklausītām.

| (5) | Komisija vāca un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par nepieciešamu galīgajiem konstatējumiem. Šim nolūkam pārbaudes apmeklējumu, kura mērķis bija izvērtēt galīgu antidempinga pasākumu noteikšanas iespējamo ietekmi, veica šādā lietotāja uzņēmumā:






  — | Coveright Surfaces Spain, Martorelles (Barselona), Spānija. |
| --- | --- | --- |

(5)

Komisija vāca un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par nepieciešamu galīgajiem konstatējumiem. Šim nolūkam pārbaudes apmeklējumu, kura mērķis bija izvērtēt galīgu antidempinga pasākumu noteikšanas iespējamo ietekmi, veica šādā lietotāja uzņēmumā:

—

Coveright Surfaces Spain, Martorelles (Barselona), Spānija.

| (6) | Pēc tam visas ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem plānoja ieteikt galīga antidempinga maksājuma noteikšanu par ĶTR izcelsmes melamīna importu un tādu summu galīgo iekasēšanu, kuras tika nodrošinātas ar pagaidu maksājumu (“galīgā informācijas izpaušana”). Visām personām atvēlēja termiņu, kurā tās varēja izteikt komentārus saistībā ar galīgo informācijas izpaušanu. |
| --- | --- |

(6)

Pēc tam visas ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem plānoja ieteikt galīga antidempinga maksājuma noteikšanu par ĶTR izcelsmes melamīna importu un tādu summu galīgo iekasēšanu, kuras tika nodrošinātas ar pagaidu maksājumu (“galīgā informācijas izpaušana”). Visām personām atvēlēja termiņu, kurā tās varēja izteikt komentārus saistībā ar galīgo informācijas izpaušanu.

| (7) | Mutiskās un rakstveida piezīmes, ko bija iesniegušas ieinteresētās personas, tika izskatītas un attiecīgā gadījumā ņemtas vērā. |
| --- | --- |

(7)

Mutiskās un rakstveida piezīmes, ko bija iesniegušas ieinteresētās personas, tika izskatītas un attiecīgā gadījumā ņemtas vērā.

3.   Procedūrā iesaistītās personas

| (8) | Tā kā attiecībā uz procedūrā iesaistītajām personām nav nekādu komentāru, ar šo apstiprina pagaidu regulas 4. līdz 10. apsvērumu. |
| --- | --- |

(8)

Tā kā attiecībā uz procedūrā iesaistītajām personām nav nekādu komentāru, ar šo apstiprina pagaidu regulas 4. līdz 10. apsvērumu.

B.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

1.   Attiecīgais ražojums

| (9) | Jāatgādina, ka saskaņā ar pagaidu regulas 12. apsvērumu attiecīgais ražojums ir melamīns, ko pašlaik klasificē ar KN kodu 2933 61 00 un kura izcelsme ir ĶTR. |
| --- | --- |

(9)

Jāatgādina, ka saskaņā ar pagaidu regulas 12. apsvērumu attiecīgais ražojums ir melamīns, ko pašlaik klasificē ar KN kodu 2933 61 00 un kura izcelsme ir ĶTR.

| (10) | Melamīns ir balts kristālisks pulveris, ko iegūst no urīnvielas. Melamīnu galvenokārt izmanto grīdas laminātā, prespulveros, koksnes plātnēs un sveķu pārklājumos. |
| --- | --- |

(10)

Melamīns ir balts kristālisks pulveris, ko iegūst no urīnvielas. Melamīnu galvenokārt izmanto grīdas laminātā, prespulveros, koksnes plātnēs un sveķu pārklājumos.

2.   Līdzīgais ražojums

| (11) | Viens ražotājs eksportētājs atkārtoja apgalvojumu, kas izteikts pagaidu regulas 65. apsvērumā, par to, ka melamīnam, kas ražots ĶTR un eksportēts no šīs valsts, salīdzinājumā ar melamīnu, ko ražo Savienības nozare, kopumā raksturīga sliktāka kvalitāte un ka ĶTR melamīns nav izmantojams dažos lietojumos uz virsmām. Argumentu par atšķirīgo kvalitāti izteica arī vairāki lietotāji, kas atrodas Savienībā. |
| --- | --- |

(11)

Viens ražotājs eksportētājs atkārtoja apgalvojumu, kas izteikts pagaidu regulas 65. apsvērumā, par to, ka melamīnam, kas ražots ĶTR un eksportēts no šīs valsts, salīdzinājumā ar melamīnu, ko ražo Savienības nozare, kopumā raksturīga sliktāka kvalitāte un ka ĶTR melamīns nav izmantojams dažos lietojumos uz virsmām. Argumentu par atšķirīgo kvalitāti izteica arī vairāki lietotāji, kas atrodas Savienībā.

| (12) | Izmeklēšana liecina, ka melamīnam gan var būt nedaudz atšķirīga krāsa, bet to gan iekšzemes tirgū, gan eksporta tirgos pārdod, vadoties pēc vieniem un tiem pašiem kvalitātes standartiem. Nav sniegti pierādījumi tam, ka nelielās melamīna variācijas nozīmētu arī atšķirīgas fizikālās un ķīmiskās pamatīpašības un gala lietojumu. Citi ražotāji eksportētāji šo jautājumu nekomentēja. Turklāt izmeklēšana liecināja, ka minētais ražotājs eksportētājs izmanto līdzīgu ražošanas procesu kā Savienības ražošanas nozare. |
| --- | --- |

(12)

Izmeklēšana liecina, ka melamīnam gan var būt nedaudz atšķirīga krāsa, bet to gan iekšzemes tirgū, gan eksporta tirgos pārdod, vadoties pēc vieniem un tiem pašiem kvalitātes standartiem. Nav sniegti pierādījumi tam, ka nelielās melamīna variācijas nozīmētu arī atšķirīgas fizikālās un ķīmiskās pamatīpašības un gala lietojumu. Citi ražotāji eksportētāji šo jautājumu nekomentēja. Turklāt izmeklēšana liecināja, ka minētais ražotājs eksportētājs izmanto līdzīgu ražošanas procesu kā Savienības ražošanas nozare.

| (13) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, prasību noraidīja un ar šo apstiprina, ka melamīns, ko Savienības ražošanas nozare ir saražojusi un pārdod Savienībā, melamīns, kas ražots un pārdots ĶTR iekšzemes tirgū, un melamīns, kas no ĶTR importēts Savienībā, tāpat kā melamīns, kas ražots un pārdots Indonēzijā, ko izmantoja par analogo valsti, pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē ir uzskatāms par analogu ražojumu. |
| --- | --- |

(13)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, prasību noraidīja un ar šo apstiprina, ka melamīns, ko Savienības ražošanas nozare ir saražojusi un pārdod Savienībā, melamīns, kas ražots un pārdots ĶTR iekšzemes tirgū, un melamīns, kas no ĶTR importēts Savienībā, tāpat kā melamīns, kas ražots un pārdots Indonēzijā, ko izmantoja par analogo valsti, pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē ir uzskatāms par analogu ražojumu.

| (14) | Tā kā nav saņemti citi komentāri par šo jautājumu, ar šo apstiprina pagaidu regulas 12. līdz 15. apsvērumu. |
| --- | --- |

(14)

Tā kā nav saņemti citi komentāri par šo jautājumu, ar šo apstiprina pagaidu regulas 12. līdz 15. apsvērumu.

C.   DEMPINGS

1.   Tirgus ekonomikas režīms (TER)

| (15) | Sākotnēji tirgus ekonomikas režīms (“TER”) visiem ražotājiem eksportētājiem, kas to pieprasīja, tika atteikts ar pamatojumu, ka galveno izejvielu izmaksas nepietiekami atspoguļo tirgus vērtības, kā prasīts pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā. Kā izklāstīts pagaidu regulas 20. līdz 24. apsvērumā, TER izmeklēšanā konstatēja, ka tam par iemeslu ir valsts iejaukšanās gan dabasgāzes, gan urīnvielas tirgū ĶTR. Papildus šai vispārīgajai situācijai TER atteikumam bija arī ar uzņēmumu saistīti iemesli, kā izklāstīts pagaidu regulas 25. līdz 28. apsvērumā. |
| --- | --- |

(15)

Sākotnēji tirgus ekonomikas režīms (“TER”) visiem ražotājiem eksportētājiem, kas to pieprasīja, tika atteikts ar pamatojumu, ka galveno izejvielu izmaksas nepietiekami atspoguļo tirgus vērtības, kā prasīts pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā. Kā izklāstīts pagaidu regulas 20. līdz 24. apsvērumā, TER izmeklēšanā konstatēja, ka tam par iemeslu ir valsts iejaukšanās gan dabasgāzes, gan urīnvielas tirgū ĶTR. Papildus šai vispārīgajai situācijai TER atteikumam bija arī ar uzņēmumu saistīti iemesli, kā izklāstīts pagaidu regulas 25. līdz 28. apsvērumā.

| (16) | Viens ražotājs eksportētājs iebilda, ka urīnvielas cena ĶTR atbilst cenai citās pasaules daļās, piemēram, Indonēzijā vai Vidējos Austrumos, tādēļ secinājums, ka galveno izejvielu cenas ir atšķirīgas, nav pareizs. |
| --- | --- |

(16)

Viens ražotājs eksportētājs iebilda, ka urīnvielas cena ĶTR atbilst cenai citās pasaules daļās, piemēram, Indonēzijā vai Vidējos Austrumos, tādēļ secinājums, ka galveno izejvielu cenas ir atšķirīgas, nav pareizs.

| (17) | Tomēr sākotnējais secinājums, ka urīnvielas tirgū ĶTR bija raksturīga valsts iejaukšanās, kā izklāstīts pagaidu regulas 23. un 24. apsvērumā, netika apstrīdēts. Šī informācija vien bija pietiekama, lai secinātu, ka nav izpildīts 1. kritērijs pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā. Šo secinājumu neskar fakts, ka noteiktā laikposmā urīnvielas cenas ĶTR un citās pasaules daļās varētu būt bijušas apmēram vienā līmenī. |
| --- | --- |

(17)

Tomēr sākotnējais secinājums, ka urīnvielas tirgū ĶTR bija raksturīga valsts iejaukšanās, kā izklāstīts pagaidu regulas 23. un 24. apsvērumā, netika apstrīdēts. Šī informācija vien bija pietiekama, lai secinātu, ka nav izpildīts 1. kritērijs pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā. Šo secinājumu neskar fakts, ka noteiktā laikposmā urīnvielas cenas ĶTR un citās pasaules daļās varētu būt bijušas apmēram vienā līmenī.

| (18) | Viena eksportētāju grupa nepiekrita atteikumam piešķirt TER un atsevišķu režīmu (“AR”), pamatojoties uz to, ka Komisija nebija saņēmusi aizpildītas TER prasības veidlapas par visiem saistītajiem uzņēmumiem. Savos komentāros par informācijas izpaušanu grupa piedāvāja pilnībā sadarboties, bet neapstrīdēja faktu, ka viens no tā saistītajiem uzņēmumiem nav iesniedzis TER prasības veidlapu vienlaikus ar pārējiem grupas uzņēmumiem. Tāpēc šo iebildumu noraidīja. |
| --- | --- |

(18)

Viena eksportētāju grupa nepiekrita atteikumam piešķirt TER un atsevišķu režīmu (“AR”), pamatojoties uz to, ka Komisija nebija saņēmusi aizpildītas TER prasības veidlapas par visiem saistītajiem uzņēmumiem. Savos komentāros par informācijas izpaušanu grupa piedāvāja pilnībā sadarboties, bet neapstrīdēja faktu, ka viens no tā saistītajiem uzņēmumiem nav iesniedzis TER prasības veidlapu vienlaikus ar pārējiem grupas uzņēmumiem. Tāpēc šo iebildumu noraidīja.

| (19) | Tā kā nav saņemti citi komentāri par TER, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 16. līdz 32. apsvērums. |
| --- | --- |

(19)

Tā kā nav saņemti citi komentāri par TER, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 16. līdz 32. apsvērums.

2.   Atsevišķs režīms

| (20) | Provizoriski tika konstatēts, ka trīs no pieciem ĶTR ražotājiem eksportētājiem - uzņēmumiem vai to grupām - atbilst visām AR piešķiršanas prasībām. |
| --- | --- |

(20)

Provizoriski tika konstatēts, ka trīs no pieciem ĶTR ražotājiem eksportētājiem - uzņēmumiem vai to grupām - atbilst visām AR piešķiršanas prasībām.

| (21) | Savienības ražošanas nozare apstrīdēja lēmumu par to, ka AR piešķirams trim uzņēmumu grupām, iebilstot, ka viens ražotājs eksportētājs pieder Ķīnas valstij un citam ražotājam eksportētājam vadības līmenī ir sakari ar uzņēmumiem, ko pilnībā kontrolē valsts. Turklāt valsts iejaukšanās esot tik liela, ka tā darītu iespējamu pasākumu apiešanu attiecībā uz visiem trim ražotājiem eksportētājiem. |
| --- | --- |

(21)

Savienības ražošanas nozare apstrīdēja lēmumu par to, ka AR piešķirams trim uzņēmumu grupām, iebilstot, ka viens ražotājs eksportētājs pieder Ķīnas valstij un citam ražotājam eksportētājam vadības līmenī ir sakari ar uzņēmumiem, ko pilnībā kontrolē valsts. Turklāt valsts iejaukšanās esot tik liela, ka tā darītu iespējamu pasākumu apiešanu attiecībā uz visiem trim ražotājiem eksportētājiem.

| (22) | Izmeklēšana liecināja, ka neviens no ražotājiem eksportētājiem, kam sākotnēji piešķirts AR, nebija valsts īpašumā. Turklāt iebildums par to, ka viena ražotāja eksportētāja vadība esot saistīta ar valsts kontrolētiem uzņēmumiem, nebija pamatots. Attiecībā uz iespējamu pasākumu apiešanas risku jāmin, ka saskaņā ar izmeklēšanas rezultātiem eksporta cenas, daudzumi, nosacījumi un pārdošanas noteikumi tika brīvi noteikti un apspriesti un ka ražotāji eksportētāji ne bija valsts īpašumā, ne arī kādā citā veidā bija pakļauti stiprai valsts ietekmei vadības līmenī. Tādējādi var secināt, ka valsts iejaukšanās nav tāda, lai būtu iespējama pasākumu apiešana. |
| --- | --- |

(22)

Izmeklēšana liecināja, ka neviens no ražotājiem eksportētājiem, kam sākotnēji piešķirts AR, nebija valsts īpašumā. Turklāt iebildums par to, ka viena ražotāja eksportētāja vadība esot saistīta ar valsts kontrolētiem uzņēmumiem, nebija pamatots. Attiecībā uz iespējamu pasākumu apiešanas risku jāmin, ka saskaņā ar izmeklēšanas rezultātiem eksporta cenas, daudzumi, nosacījumi un pārdošanas noteikumi tika brīvi noteikti un apspriesti un ka ražotāji eksportētāji ne bija valsts īpašumā, ne arī kādā citā veidā bija pakļauti stiprai valsts ietekmei vadības līmenī. Tādējādi var secināt, ka valsts iejaukšanās nav tāda, lai būtu iespējama pasākumu apiešana.

| (23) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Savienības ražošanas nozares iebildumus noraidīja. Tādēļ tiek apstiprināts sākotnējais secinājums, ka trīs no pieciem ražotājiem eksportētājiem atbilst visiem AR piešķiršanas kritērijiem. |
| --- | --- |

(23)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Savienības ražošanas nozares iebildumus noraidīja. Tādēļ tiek apstiprināts sākotnējais secinājums, ka trīs no pieciem ražotājiem eksportētājiem atbilst visiem AR piešķiršanas kritērijiem.

3.   Normālā vērtība

a)   Analogās valsts izvēle

| (24) | Par analogo valsti izraudzījās Indonēziju. Ziņas, kuras aizpildītajā anketā bija sniedzis Indonēzijas ražotājs, kurš sadarbojās, tika pārbaudītas uz vietas, un atzītas par ticamu informāciju un par piemērotu normālās vērtības pamatu. |
| --- | --- |

(24)

Par analogo valsti izraudzījās Indonēziju. Ziņas, kuras aizpildītajā anketā bija sniedzis Indonēzijas ražotājs, kurš sadarbojās, tika pārbaudītas uz vietas, un atzītas par ticamu informāciju un par piemērotu normālās vērtības pamatu.

| (25) | Viens ražotājs eksportētājs apšaubīja Indonēzijas izvēli par analogo valsti, pamatojoties uz to, ka ieinteresētajām personām neesot dota iespēja komentēt šo izvēli. Bet kopš 2010. gada maija pārbaudēm pieejamajā dokumentācijā bija iekļauta informācija ar paskaidrojumiem par to, kāpēc Indonēzija ir izraudzīta par analogo valsti. Tādējādi personām bija visas iespējas izteikt komentārus par šo izvēli, un to procesuālās tiesības ir pilnībā ievērotas. Citi komentāri par analogās valsts izvēli nav saņemti. |
| --- | --- |

(25)

Viens ražotājs eksportētājs apšaubīja Indonēzijas izvēli par analogo valsti, pamatojoties uz to, ka ieinteresētajām personām neesot dota iespēja komentēt šo izvēli. Bet kopš 2010. gada maija pārbaudēm pieejamajā dokumentācijā bija iekļauta informācija ar paskaidrojumiem par to, kāpēc Indonēzija ir izraudzīta par analogo valsti. Tādējādi personām bija visas iespējas izteikt komentārus par šo izvēli, un to procesuālās tiesības ir pilnībā ievērotas. Citi komentāri par analogās valsts izvēli nav saņemti.

| (26) | Tādēļ tiek apstiprināts, ka Indonēzija ir piemērota un pamatota analogā valsts saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu. |
| --- | --- |

(26)

Tādēļ tiek apstiprināts, ka Indonēzija ir piemērota un pamatota analogā valsts saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu.

b)   Normālās vērtības noteikšana

| (27) | Jāatgādina, ka normālā vērtība tika aprēķināta, izmantojot Indonēzijas ražotāja ražošanas izmaksas un pieskaitot samērīgas pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas (PV un A izmaksas) un peļņu iekšzemes tirgū. |
| --- | --- |

(27)

Jāatgādina, ka normālā vērtība tika aprēķināta, izmantojot Indonēzijas ražotāja ražošanas izmaksas un pieskaitot samērīgas pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas (PV un A izmaksas) un peļņu iekšzemes tirgū.

| (28) | Viens ražotājs eksportētājs apšaubīja aprēķinātās normālās vērtības apmēru, jo īpaši PV un A izmaksas un peļņu, kas balstītas uz Savienības ražošanas nozares izmaksām. Tomēr šī metode ir saskaņā ar 2. panta 6. punkta c) apakšpunktu un ir uzskatāma par piemērotu. Citi dati, ko varētu izmantot par pamatu PV un A izmaksu un peļņas apmēram, nebija pieejami, jo analogajā valstī nav citu ražotāju vai eksportētāju, uz kuriem attiektos izmeklēšana, un ražotājs, uz kuru attiecas izmeklēšana, izmeklēšanas periodā nepārdeva citas ražojumu kategorijas. |
| --- | --- |

(28)

Viens ražotājs eksportētājs apšaubīja aprēķinātās normālās vērtības apmēru, jo īpaši PV un A izmaksas un peļņu, kas balstītas uz Savienības ražošanas nozares izmaksām. Tomēr šī metode ir saskaņā ar 2. panta 6. punkta c) apakšpunktu un ir uzskatāma par piemērotu. Citi dati, ko varētu izmantot par pamatu PV un A izmaksu un peļņas apmēram, nebija pieejami, jo analogajā valstī nav citu ražotāju vai eksportētāju, uz kuriem attiektos izmeklēšana, un ražotājs, uz kuru attiecas izmeklēšana, izmeklēšanas periodā nepārdeva citas ražojumu kategorijas.

| (29) | Tāpēc šo iebildumu noraida. Ar šo apstiprina 35. līdz 45. apsvērumu attiecībā uz normālās vērtības noteikšanu. |
| --- | --- |

(29)

Tāpēc šo iebildumu noraida. Ar šo apstiprina 35. līdz 45. apsvērumu attiecībā uz normālās vērtības noteikšanu.

c)   Eksporta cenas ražotājiem eksportētājiem, kam piešķirts AR

| (30) | Tā kā nav saņemti komentāri par eksporta cenas noteikšanu, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 46. apsvērums. |
| --- | --- |

(30)

Tā kā nav saņemti komentāri par eksporta cenas noteikšanu, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 46. apsvērums.

d)   Salīdzinājums

| (31) | Viens ražotājs eksportētājs apšaubīja normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu attiecībā uz PVN jautājumu. Bet normālā vērtība un eksporta cena ir salīdzinātas ar vienādi uzliktiem netiešajiem nodokļiem, proti, ieskaitot PVN, saskaņā ar 2. panta 10. punkta c) apakšpunktu, un šajā metodē nav nepieciešams izmaiņas. Tādēļ ar šo apstiprina pagaidu regulas 47. līdz 48. apsvērumu. |
| --- | --- |

(31)

Viens ražotājs eksportētājs apšaubīja normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu attiecībā uz PVN jautājumu. Bet normālā vērtība un eksporta cena ir salīdzinātas ar vienādi uzliktiem netiešajiem nodokļiem, proti, ieskaitot PVN, saskaņā ar 2. panta 10. punkta c) apakšpunktu, un šajā metodē nav nepieciešams izmaiņas. Tādēļ ar šo apstiprina pagaidu regulas 47. līdz 48. apsvērumu.

4.   Dempinga starpības

a)   Sadarbībā iesaistītajiem ražotājiem eksportētājiem, kuriem piešķirts AR

| (32) | Tā kā nav saņemti komentāri attiecībā uz dempinga starpībām, ar šo apstiprina pagaidu regulas 49. apsvērumu. |
| --- | --- |

(32)

Tā kā nav saņemti komentāri attiecībā uz dempinga starpībām, ar šo apstiprina pagaidu regulas 49. apsvērumu.

| (33) | Tādējādi galīgā dempinga starpība, ko izsaka kā procentuālo daļu no CIF cenas pie Savienības robežas pirms nodokļa nomaksas, ir šāda:






  Uzņēmums | Galīgā dempinga starpība |
| --- | --- | --- |
| Sichuan Jade Elephant Melamine S&T Co., Ltd | 44,9 % |
| Shandong Liaherd Chemical Industry Co., Ltd | 47,6 % |
| Henan Junhua Development Company Ltd | 49,0 % |

(33)

Tādējādi galīgā dempinga starpība, ko izsaka kā procentuālo daļu no CIF cenas pie Savienības robežas pirms nodokļa nomaksas, ir šāda:

Uzņēmums

Galīgā dempinga starpība

Sichuan Jade Elephant Melamine S&T Co., Ltd

44,9 %

Shandong Liaherd Chemical Industry Co., Ltd

47,6 %

Henan Junhua Development Company Ltd

49,0 %

b)   Visiem pārējiem ražotājiem eksportētājiem

| (34) | Tā kā nav saņemti komentāri attiecībā uz dempinga starpībām, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 51. līdz 52. apsvērums.
  Tādējādi valsts mēroga dempinga starpību nosaka 65,6 % apmērā no CIF cenas pie Savienības robežas pirms nodokļu nomaksas, un ar šo apstiprina pagaidu regulas 53. apsvērumu. |
| --- | --- |

(34)

Tā kā nav saņemti komentāri attiecībā uz dempinga starpībām, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 51. līdz 52. apsvērums.

Tādējādi valsts mēroga dempinga starpību nosaka 65,6 % apmērā no CIF cenas pie Savienības robežas pirms nodokļu nomaksas, un ar šo apstiprina pagaidu regulas 53. apsvērumu.

D.   KAITĒJUMS

1.   Kaitējums

1.1.   
  Savienības produkcija un Savienības ražošanas nozare

| (35) | Tā kā nav komentāru par Savienības produkciju un Savienības ražošanas nozari, ar šo apstiprina pagaidu regulas 54. līdz 56. apsvērumu. |
| --- | --- |

(35)

Tā kā nav komentāru par Savienības produkciju un Savienības ražošanas nozari, ar šo apstiprina pagaidu regulas 54. līdz 56. apsvērumu.

1.2.   
  Savienības patēriņš

| (36) | Dažas personas iebilda, ka Eurostat dati par melamīna importa apjomiem no ĶTR nav ticami. PārbaudotEurostat datus, tika nedaudz mainīti importa rādītāji un tādējādi arī Savienības patēriņš, kā redzams turpmākajās tabulās. Šīs izmaiņas neietekmē analīzi par Savienības patēriņu, kas noteikta pagaidu regulas 57. līdz 59. apsvērumā, un tādējādi minēto analīzi var apstiprināt.

  1.   tabula | 2006 | 2007 | 2008 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Apjoms (tonnās) | 368 873 | 392 691 | 326 409 | 267 226 |
| Indeksēti | 100 | 106 | 88 | 72 |
| Avots: atjaunināti Eurostat dati un atbildes uz anketas jautājumiem |

(36)

Dažas personas iebilda, ka Eurostat dati par melamīna importa apjomiem no ĶTR nav ticami. PārbaudotEurostat datus, tika nedaudz mainīti importa rādītāji un tādējādi arī Savienības patēriņš, kā redzams turpmākajās tabulās. Šīs izmaiņas neietekmē analīzi par Savienības patēriņu, kas noteikta pagaidu regulas 57. līdz 59. apsvērumā, un tādējādi minēto analīzi var apstiprināt.

1.   tabula

2006

2007

2008

IP

Apjoms (tonnās)

368 873

392 691

326 409

267 226

Indeksēti

100

106

88

72

Avots: atjaunināti Eurostat dati un atbildes uz anketas jautājumiem

1.3.   
  Imports no attiecīgās valsts Eiropas Savienībā

1.3.1.   ĶTR importa apjoms, cena un tirgus daļa

2.   tabula

| Imports no ĶTR | 2006 | 2007 | 2008 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Apjoms (tonnās) | 26 962 | 46 874 | 37 366 | 18 482 |
| Indeksēti | 100 | 174 | 139 | 69 |
| Avots: atjaunināti Eurostat dati |

Imports no ĶTR

2006

2007

2008

IP

Apjoms (tonnās)

26 962

46 874

37 366

18 482

Indeksēti

100

174

139

69

Avots: atjaunināti Eurostat dati

| (37) | Iepriekš minētās izmaiņas attiecīgo valstu importa apjomos neietekmē secinājumus pagaidu regulas 61. un 62. apsvērumā, un minētos secinājumus var apstiprināt. |
| --- | --- |

(37)

Iepriekš minētās izmaiņas attiecīgo valstu importa apjomos neietekmē secinājumus pagaidu regulas 61. un 62. apsvērumā, un minētos secinājumus var apstiprināt.

| (38) | Vairāki lietotāji iebilda, ka tie 2009. un 2010. gadā neimportēja melamīnu no ĶTR, jo Ķīnas cenas salīdzinājumā ar ES raksturīgajām cenām bija pārāk augstas. Tādēļ tie apšaubīja to, ka izmeklēšanas periodā Ķīnas eksportētājiem konstatētas mazākas cenas. |
| --- | --- |

(38)

Vairāki lietotāji iebilda, ka tie 2009. un 2010. gadā neimportēja melamīnu no ĶTR, jo Ķīnas cenas salīdzinājumā ar ES raksturīgajām cenām bija pārāk augstas. Tādēļ tie apšaubīja to, ka izmeklēšanas periodā Ķīnas eksportētājiem konstatētas mazākas cenas.

| (39) | Kā minēts pagaidu regulas 63. un 64. apsvērumā, Ķīnas eksportētāju sadarbība nebija aktīva. Tādēļ cenu samazinājuma noteikšanai izmantoja informāciju, ko pārbaudīja uz vietas sadarbībā iesaistītajos Ķīnas uzņēmumos. Kā minēts pagaidu regulas 66. un 67. apsvērumā, sadarbībā iesaistīto ražotāju eksportētāju cenas izmeklēšanas periodā bija par 10,3 % mazākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas. Nav saņemti jauni pierādījumi salīdzinājumā ar tiem, kas bija pieejami pagaidu pasākumu ieviešanas laikā, tādēļ šo iebildumu noraidīja. |
| --- | --- |

(39)

Kā minēts pagaidu regulas 63. un 64. apsvērumā, Ķīnas eksportētāju sadarbība nebija aktīva. Tādēļ cenu samazinājuma noteikšanai izmantoja informāciju, ko pārbaudīja uz vietas sadarbībā iesaistītajos Ķīnas uzņēmumos. Kā minēts pagaidu regulas 66. un 67. apsvērumā, sadarbībā iesaistīto ražotāju eksportētāju cenas izmeklēšanas periodā bija par 10,3 % mazākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas. Nav saņemti jauni pierādījumi salīdzinājumā ar tiem, kas bija pieejami pagaidu pasākumu ieviešanas laikā, tādēļ šo iebildumu noraidīja.

1.3.2.   Cenu samazinājums

| (40) | Daži lietotāji iebilda, ka jāņem vērā papildu darbs, kas saistīts ar ĶTR importa melamīna kravu apstrādi. Tie apgalvoja, ka Ķīnas melamīna iepirkšanas cenā šāda veida izdevumi nav iekļauti. |
| --- | --- |

(40)

Daži lietotāji iebilda, ka jāņem vērā papildu darbs, kas saistīts ar ĶTR importa melamīna kravu apstrādi. Tie apgalvoja, ka Ķīnas melamīna iepirkšanas cenā šāda veida izdevumi nav iekļauti.

| (41) | Pārbaudot šo iebildumu, bija redzams, ka trūkst ticama pamatojuma konstatējumiem par melamīna importa no ĶTR nosacījumiem un par iespējamo izmaksu apmēru, kas varētu būt radies papildus iepirkšanas cenai. Turklāt iepriekš minētās personas nesniedza pierādījumus, tādēļ iebildums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(41)

Pārbaudot šo iebildumu, bija redzams, ka trūkst ticama pamatojuma konstatējumiem par melamīna importa no ĶTR nosacījumiem un par iespējamo izmaksu apmēru, kas varētu būt radies papildus iepirkšanas cenai. Turklāt iepriekš minētās personas nesniedza pierādījumus, tādēļ iebildums tika noraidīts.

| (42) | Tāpat kā pagaidu pasākumu ieviešanas laikā, dažas personas iebilda, ka samazinājuma aprēķini jābalsta uz Eurostat datiem, nevis uz apstiprinātajiem datiem, ko snieguši vien 30 % Ķīnas uzņēmumu. |
| --- | --- |

(42)

Tāpat kā pagaidu pasākumu ieviešanas laikā, dažas personas iebilda, ka samazinājuma aprēķini jābalsta uz Eurostat datiem, nevis uz apstiprinātajiem datiem, ko snieguši vien 30 % Ķīnas uzņēmumu.

| (43) | Kā minēts pagaidu regulas 66. apsvērumā, samazinājuma aprēķinos tika izmantoti sadarbībā iesaistīto eksportētāju dati. Šie dati tika pārbaudīti un tādēļ ir uzskatāmi par ticamākiem nekā Eurostat dati. Tāpēc šis iebildums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(43)

Kā minēts pagaidu regulas 66. apsvērumā, samazinājuma aprēķinos tika izmantoti sadarbībā iesaistīto eksportētāju dati. Šie dati tika pārbaudīti un tādēļ ir uzskatāmi par ticamākiem nekā Eurostat dati. Tāpēc šis iebildums tika noraidīts.

| (44) | Tā kā nav saņemti citi komentāri par cenu samazinājumu, ar šo tiek apstiprināta pagaidu regulas 66. un 67. apsvērumā aprakstītā cenu samazinājuma noteikšanas metodika. |
| --- | --- |

(44)

Tā kā nav saņemti citi komentāri par cenu samazinājumu, ar šo tiek apstiprināta pagaidu regulas 66. un 67. apsvērumā aprakstītā cenu samazinājuma noteikšanas metodika.

1.4.   
  Ekonomiskā situācija Savienības ražošanas nozarē

| (45) | Tā kā nav nekādu komentāru par Savienības ražošanas nozares ekonomisko situāciju, ar šo apstiprina pagaidu regulas 68. līdz 82. apsvērumu. |
| --- | --- |

(45)

Tā kā nav nekādu komentāru par Savienības ražošanas nozares ekonomisko situāciju, ar šo apstiprina pagaidu regulas 68. līdz 82. apsvērumu.

1.5.   
  Secinājums par kaitējumu

| (46) | Tā kā nav nekādu komentāru attiecībā uz secinājumu par kaitējumu, ar šo apstiprina pagaidu regulas 83. līdz 86. apsvērumu. |
| --- | --- |

(46)

Tā kā nav nekādu komentāru attiecībā uz secinājumu par kaitējumu, ar šo apstiprina pagaidu regulas 83. līdz 86. apsvērumu.

2.   Cēloņsakarība

2.1.   
  Iepriekšēja piezīme

| (47) | Kā minēts pagaidu regulas 87. apsvērumā, tika pārbaudīts, vai ĶTR izcelsmes attiecīgā ražojuma imports par dempinga cenām ir radījis tik lielu kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, ka to varētu uzskatīt par būtisku. Turklāt, lai uz importu par dempinga cenām neattiecinātu tādu citu faktoru izraisītu iespējamu kaitējumu, kas nav saistīti ar importu par dempinga cenām, bet kas vienlaikus varēja nodarīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, izvērtēja arī citus zināmos faktorus. |
| --- | --- |

(47)

Kā minēts pagaidu regulas 87. apsvērumā, tika pārbaudīts, vai ĶTR izcelsmes attiecīgā ražojuma imports par dempinga cenām ir radījis tik lielu kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, ka to varētu uzskatīt par būtisku. Turklāt, lai uz importu par dempinga cenām neattiecinātu tādu citu faktoru izraisītu iespējamu kaitējumu, kas nav saistīti ar importu par dempinga cenām, bet kas vienlaikus varēja nodarīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, izvērtēja arī citus zināmos faktorus.

2.2.   
  Importa par dempinga cenām ietekme

| (48) | Pamatojoties uz koriģētajiem importa datiem, kas redzami iepriekš 2. tabulā, joprojām paliek spēkā komentāri pagaidu regulas 88. līdz 95. apsvērumā. Kopumā pārskata periodā imports no ĶTR būtiski samazinājās - par 31 % - saistībā ar to, ka samazinājās Savienības patēriņš (– 28 %). Kas attiecas uz cenām, eksporta cena, kas pārbaudīta uz vietas sadarbībā iesaistīto Ķīnas ražotāju telpās, bija mazāka nekā vidējā importa cena pēc Eurostat datiem. Par sadarbībā iesaistītajiem un pārbaudītajiem Ķīnas eksportētājiem, kas importē apmēram 30 % no visa ĶTR importa apjoma, tika konstatēts, ka to cenas izmeklēšanas periodā bijušas par 10,3 % zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas. |
| --- | --- |

(48)

Pamatojoties uz koriģētajiem importa datiem, kas redzami iepriekš 2. tabulā, joprojām paliek spēkā komentāri pagaidu regulas 88. līdz 95. apsvērumā. Kopumā pārskata periodā imports no ĶTR būtiski samazinājās - par 31 % - saistībā ar to, ka samazinājās Savienības patēriņš (– 28 %). Kas attiecas uz cenām, eksporta cena, kas pārbaudīta uz vietas sadarbībā iesaistīto Ķīnas ražotāju telpās, bija mazāka nekā vidējā importa cena pēc Eurostat datiem. Par sadarbībā iesaistītajiem un pārbaudītajiem Ķīnas eksportētājiem, kas importē apmēram 30 % no visa ĶTR importa apjoma, tika konstatēts, ka to cenas izmeklēšanas periodā bijušas par 10,3 % zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas.

| (49) | Izmeklēšanā konstatēja, ka dažos izmeklēšanas perioda mēnešos, kad cenas bija izdevīgas, Ķīnas eksportētāji pārdeva savu pārprodukciju Savienības tirgū, savukārt, kad cenas sāka pazemināties, tie pārtrauca šos pārdevumus. Šādai mērķtiecīgu cenu politikai izmeklēšanas periodā bija nelabvēlīga ietekme uz Savienības tirgu, jo nemainīgas cenas var noteikt uz laiku no trim līdz sešiem mēnešiem. Tādējādi apstiprinās tas, ka imports par dempinga cenām Savienības tirgū vēl vairāk pasliktināja pārdošanas cenu nelabvēlīgās tendences vidējā termiņā pēc tam, kad pārdevumi beidzās. Pārdošanas cenu zemais līmenis ietekmēja milzīgo zaudējumu apmēru, kurš radās Savienības ražošanas nozarei, un ir uzskatāms par būtisku konstatētā būtiskā kaitējuma iemeslu. |
| --- | --- |

(49)

Izmeklēšanā konstatēja, ka dažos izmeklēšanas perioda mēnešos, kad cenas bija izdevīgas, Ķīnas eksportētāji pārdeva savu pārprodukciju Savienības tirgū, savukārt, kad cenas sāka pazemināties, tie pārtrauca šos pārdevumus. Šādai mērķtiecīgu cenu politikai izmeklēšanas periodā bija nelabvēlīga ietekme uz Savienības tirgu, jo nemainīgas cenas var noteikt uz laiku no trim līdz sešiem mēnešiem. Tādējādi apstiprinās tas, ka imports par dempinga cenām Savienības tirgū vēl vairāk pasliktināja pārdošanas cenu nelabvēlīgās tendences vidējā termiņā pēc tam, kad pārdevumi beidzās. Pārdošanas cenu zemais līmenis ietekmēja milzīgo zaudējumu apmēru, kurš radās Savienības ražošanas nozarei, un ir uzskatāms par būtisku konstatētā būtiskā kaitējuma iemeslu.

| (50) | Tādējādi var noteikt cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. |
| --- | --- |

(50)

Tādējādi var noteikt cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.

2.3.   
  Citu faktoru ietekme

| (51) | Attiecībā uz šo jautājumu ieinteresētās personas pamatā atkārtoja lielāko daļu komentāru, kas bija izteikti sākotnējā posmā. Kas attiecas uz importa par dempinga cenām ietekmi, dažas personas vēlreiz iebilda, ka jāizmanto Eurostat rādītāji, nevis dati, kas pārbaudīti sadarbībā iesaistīto ražotāju telpās. Šo iebildumu nevarēja pieņemt, jo pretējā gadījumā pārbaudēm uz vietas nebūtu nekādas jēgas. Netika sniegti pierādījumi tam, ka uz šajā izmeklēšanā izmantotajiem datiem nevar paļauties. Tāpēc šis iebildums tiek noraidīts. |
| --- | --- |

(51)

Attiecībā uz šo jautājumu ieinteresētās personas pamatā atkārtoja lielāko daļu komentāru, kas bija izteikti sākotnējā posmā. Kas attiecas uz importa par dempinga cenām ietekmi, dažas personas vēlreiz iebilda, ka jāizmanto Eurostat rādītāji, nevis dati, kas pārbaudīti sadarbībā iesaistīto ražotāju telpās. Šo iebildumu nevarēja pieņemt, jo pretējā gadījumā pārbaudēm uz vietas nebūtu nekādas jēgas. Netika sniegti pierādījumi tam, ka uz šajā izmeklēšanā izmantotajiem datiem nevar paļauties. Tāpēc šis iebildums tiek noraidīts.

| (52) | Dažas personas iebilda, ka Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma cēlonis nav vis ĶTR imports, bet gan pasaules ekonomikas krīze. Tomēr šīs personas nesniedza pierādījumus tam, ka uz šajā izmeklēšanā izmantotajiem datiem nevar paļauties. Turklāt imports par dempinga cenām pastiprināja ekonomikas krīzes ietekmi un tādējādi vēl vairāk pasliktināja Savienības ražošanas nozares stāvokli. Tāpēc šis iebildums tiek noraidīts. |
| --- | --- |

(52)

Dažas personas iebilda, ka Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma cēlonis nav vis ĶTR imports, bet gan pasaules ekonomikas krīze. Tomēr šīs personas nesniedza pierādījumus tam, ka uz šajā izmeklēšanā izmantotajiem datiem nevar paļauties. Turklāt imports par dempinga cenām pastiprināja ekonomikas krīzes ietekmi un tādējādi vēl vairāk pasliktināja Savienības ražošanas nozares stāvokli. Tāpēc šis iebildums tiek noraidīts.

| (53) | Saņemtie komentāri un sniegtie pierādījumi par citiem faktoriem nebija pietiekami, lai grozītu pagaidu regulas 108. līdz 110. apsvērumā izdarīto secinājumu par to, ka neviens no šiem faktoriem nevarētu grozīt sakarību starp importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei izdarīto kaitējumu. Tādēļ apstiprina pagaidu konstatējumu, ka imports par dempinga cenām Savienības ražošanas nozarei radījis būtisku kaitējumu. |
| --- | --- |

(53)

Saņemtie komentāri un sniegtie pierādījumi par citiem faktoriem nebija pietiekami, lai grozītu pagaidu regulas 108. līdz 110. apsvērumā izdarīto secinājumu par to, ka neviens no šiem faktoriem nevarētu grozīt sakarību starp importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei izdarīto kaitējumu. Tādēļ apstiprina pagaidu konstatējumu, ka imports par dempinga cenām Savienības ražošanas nozarei radījis būtisku kaitējumu.

3.   Savienības intereses

3.1.   
  Savienības ražošanas nozares intereses

| (54) | Jāatgādina, ka Savienības ražošanas nozari veido trīs ražotāji, kas atrodas dažādās dalībvalstīs un ar melamīnu saistītā darbā tieši nodarbina vairāk nekā 600 cilvēku. |
| --- | --- |

(54)

Jāatgādina, ka Savienības ražošanas nozari veido trīs ražotāji, kas atrodas dažādās dalībvalstīs un ar melamīnu saistītā darbā tieši nodarbina vairāk nekā 600 cilvēku.

| (55) | Daži lietotāji iebilda, ka sūdzības iesniedzēju nodarbināto personu skaits ir pārspīlēts. Netika sniegti pierādījumi tam, ka šajā izmeklēšanā izmantotie pārbaudītie dati nebūtu ticami, tādēļ šis iebildums tiek noraidīts. |
| --- | --- |

(55)

Daži lietotāji iebilda, ka sūdzības iesniedzēju nodarbināto personu skaits ir pārspīlēts. Netika sniegti pierādījumi tam, ka šajā izmeklēšanā izmantotie pārbaudītie dati nebūtu ticami, tādēļ šis iebildums tiek noraidīts.

| (56) | Viens lietotājs iebilda, ka Savienības ražošanas nozare ražotnes ir slēgusi tehnisku problēmu dēļ, nevis importa par dempinga cenām dēļ, kā tiek apgalvots. |
| --- | --- |

(56)

Viens lietotājs iebilda, ka Savienības ražošanas nozare ražotnes ir slēgusi tehnisku problēmu dēļ, nevis importa par dempinga cenām dēļ, kā tiek apgalvots.

| (57) | Dažas Savienības ražošanas nozares ražotnes patiesi saskārās ar zināmām grūtībām, bet tas galvenokārt notika pēc IP. Pēc pagaidu pasākumu ieviešanas Savienības ražošanas nozare sniedza pierādījumus tam, ka ražotnes, kuru darbība bija pārtraukta importa par dempinga cenām dēļ, ir atsākušas darbu. Tas liecina, ka pagaidu pasākumi jau ir labvēlīgi ietekmējuši Savienības ražošanas nozari. |
| --- | --- |

(57)

Dažas Savienības ražošanas nozares ražotnes patiesi saskārās ar zināmām grūtībām, bet tas galvenokārt notika pēc IP. Pēc pagaidu pasākumu ieviešanas Savienības ražošanas nozare sniedza pierādījumus tam, ka ražotnes, kuru darbība bija pārtraukta importa par dempinga cenām dēļ, ir atsākušas darbu. Tas liecina, ka pagaidu pasākumi jau ir labvēlīgi ietekmējuši Savienības ražošanas nozari.

| (58) | Gaidāms, ka labvēlīgā ietekme uz Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli, ko rada galīgā antidempinga maksājuma noteikšana ĶTR izcelsmes importam, turpināsies un ļaus vismaz daļēji atgūt zaudēto rentabilitāti. |
| --- | --- |

(58)

Gaidāms, ka labvēlīgā ietekme uz Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli, ko rada galīgā antidempinga maksājuma noteikšana ĶTR izcelsmes importam, turpināsies un ļaus vismaz daļēji atgūt zaudēto rentabilitāti.

| (59) | Tā kā nav saņemti citi komentāri par Savienības ražošanas nozares interesēm, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 112. līdz 115. apsvērums. |
| --- | --- |

(59)

Tā kā nav saņemti citi komentāri par Savienības ražošanas nozares interesēm, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 112. līdz 115. apsvērums.

3.2.   
  Importētāju intereses

| (60) | Tā kā par importētāju interesēm nebija komentāru, tika secināts, ka galīgo pasākumu ieviešana ĶTR izcelsmes melamīna importam nebūtu pretrunā importētāju interesēm. |
| --- | --- |

(60)

Tā kā par importētāju interesēm nebija komentāru, tika secināts, ka galīgo pasākumu ieviešana ĶTR izcelsmes melamīna importam nebūtu pretrunā importētāju interesēm.

3.3.   
  Lietotāju intereses

| (61) | Sākumposmā lietotāju sadarbība nebija aktīva. Tika aizsūtītas 44 anketas un saņemtas vien 7 atbildes, kuras būtu uzskatāmas par vērā ņemamām. Sadarbībā iesaistītie lietotāji pārstāv apmēram 10 % no melamīna patēriņa Savienībā. Tobrīd tika secināts, ka ierosināto pasākumu ietekme būtu nebūtiska. |
| --- | --- |

(61)

Sākumposmā lietotāju sadarbība nebija aktīva. Tika aizsūtītas 44 anketas un saņemtas vien 7 atbildes, kuras būtu uzskatāmas par vērā ņemamām. Sadarbībā iesaistītie lietotāji pārstāv apmēram 10 % no melamīna patēriņa Savienībā. Tobrīd tika secināts, ka ierosināto pasākumu ietekme būtu nebūtiska.

| (62) | Pēc pagaidu pasākumu noteikšanas veica pārbaudes apmeklējumu galvenā sadarbībā iesaistītā lietotāja telpās Savienībā. Izmeklēšana liecināja, ka melamīna īpatsvars tā ražošanas izmaksās ir no 8–15 % atkarībā no darbības jomas. Tādēļ pasākumu iespējamā ietekme var būt diezgan būtiska atkarībā no melamīna īpatsvara izmaksās un no rentabilitātes, kas bija salīdzinoši zema. |
| --- | --- |

(62)

Pēc pagaidu pasākumu noteikšanas veica pārbaudes apmeklējumu galvenā sadarbībā iesaistītā lietotāja telpās Savienībā. Izmeklēšana liecināja, ka melamīna īpatsvars tā ražošanas izmaksās ir no 8–15 % atkarībā no darbības jomas. Tādēļ pasākumu iespējamā ietekme var būt diezgan būtiska atkarībā no melamīna īpatsvara izmaksās un no rentabilitātes, kas bija salīdzinoši zema.

| (63) | Vairāki lietotāji savos iesniegumos iebilda, ka pēc pagaidu pasākumu ieviešanas Savienības tirgū trūcis melamīna un tas radījis būtisku un nemainīgu cenu pieaugumu. Izmeklēšanas periodā melamīna pārdošanas cena bija apmēram EUR 900 par tonnu, bet pēc IP cenas svārstījās starp EUR 1 200 un 1 500 par tonnu. |
| --- | --- |

(63)

Vairāki lietotāji savos iesniegumos iebilda, ka pēc pagaidu pasākumu ieviešanas Savienības tirgū trūcis melamīna un tas radījis būtisku un nemainīgu cenu pieaugumu. Izmeklēšanas periodā melamīna pārdošanas cena bija apmēram EUR 900 par tonnu, bet pēc IP cenas svārstījās starp EUR 1 200 un 1 500 par tonnu.

| (64) | Sadarbībā iesaistītā lietotāja telpās veiktais pārbaudes apmeklējums apstiprināja, ka pagaidu pasākumi ir ietekmējuši tā darbu un turklāt Savienības ražošanas nozare melamīnam paaugstinājusi cenu. Patiesi, Savienības ražošanas nozares tirgus daļa Savienības tirgū ir 85 %, un tādējādi gandrīz visi lietotāji lielu daļu melamīna iepērk no Savienības ražotājiem. |
| --- | --- |

(64)

Sadarbībā iesaistītā lietotāja telpās veiktais pārbaudes apmeklējums apstiprināja, ka pagaidu pasākumi ir ietekmējuši tā darbu un turklāt Savienības ražošanas nozare melamīnam paaugstinājusi cenu. Patiesi, Savienības ražošanas nozares tirgus daļa Savienības tirgū ir 85 %, un tādējādi gandrīz visi lietotāji lielu daļu melamīna iepērk no Savienības ražotājiem.

| (65) | Izmeklēšanas laikā savāktā informācija turklāt liek domāt, ka pēc IP joprojām gaidāms cenu pieaugums. Tādējādi, šķiet, būtu pamatoti un Savienības interesēs mainīt sākotnējo pasākumu formu, lai ierobežotu turpmāku melamīna cenu pieaugumu, kas būtiski ietekmētu visu lietotāju uzņēmējdarbību. |
| --- | --- |

(65)

Izmeklēšanas laikā savāktā informācija turklāt liek domāt, ka pēc IP joprojām gaidāms cenu pieaugums. Tādējādi, šķiet, būtu pamatoti un Savienības interesēs mainīt sākotnējo pasākumu formu, lai ierobežotu turpmāku melamīna cenu pieaugumu, kas būtiski ietekmētu visu lietotāju uzņēmējdarbību.

| (66) | Daži lietotāji iebilst, ka 2010. gadā tirgū radies melamīna trūkums, ka ES ražotāji nav varējuši apmierināt pieprasījumu Savienības tirgū un ka pagaidu pasākumu ieviešana vēl pastiprinājusi šo trūkumu. |
| --- | --- |

(66)

Daži lietotāji iebilst, ka 2010. gadā tirgū radies melamīna trūkums, ka ES ražotāji nav varējuši apmierināt pieprasījumu Savienības tirgū un ka pagaidu pasākumu ieviešana vēl pastiprinājusi šo trūkumu.

| (67) | Pieejamo datu analīze liecina, ka īsu brīdi tirgū patiesi trūka melamīna, bet tam par iemeslu nebija pagaidu nodokļi, bet gan pasaules tirgus attīstība. |
| --- | --- |

(67)

Pieejamo datu analīze liecina, ka īsu brīdi tirgū patiesi trūka melamīna, bet tam par iemeslu nebija pagaidu nodokļi, bet gan pasaules tirgus attīstība.

| (68) | Daži lietotāji iebilst, ka ES ražotāji nespēja piegādāt melamīnu pietiekamā daudzumā, lai uzturētu to ražošanas procesu. |
| --- | --- |

(68)

Daži lietotāji iebilst, ka ES ražotāji nespēja piegādāt melamīnu pietiekamā daudzumā, lai uzturētu to ražošanas procesu.

| (69) | Pieejamo datu analīze liecina, ka trūkums skāra vienīgi neplānoto iepirkumu tirgu, bet līgumos noteiktie apjomi tika piegādāti bez problēmām. |
| --- | --- |

(69)

Pieejamo datu analīze liecina, ka trūkums skāra vienīgi neplānoto iepirkumu tirgu, bet līgumos noteiktie apjomi tika piegādāti bez problēmām.

| (70) | Turklāt ES un trešo valstu ražotāji tiešsaistē piedāvāja papildu ražošanas apjomu, tādējādi Savienības lietotājiem nodrošinot stabilas melamīna piegādes. |
| --- | --- |

(70)

Turklāt ES un trešo valstu ražotāji tiešsaistē piedāvāja papildu ražošanas apjomu, tādējādi Savienības lietotājiem nodrošinot stabilas melamīna piegādes.

| (71) | Viens lietotājs iebilda, ka tas pārtraucis lielas ražotnes būvniecību, jo konstatējis, ka ar spēkā esošajiem pagaidu pasākumiem viņu ražojumi galvenajos eksporta tirgos vairs nebūs konkurētspējīgi. |
| --- | --- |

(71)

Viens lietotājs iebilda, ka tas pārtraucis lielas ražotnes būvniecību, jo konstatējis, ka ar spēkā esošajiem pagaidu pasākumiem viņu ražojumi galvenajos eksporta tirgos vairs nebūs konkurētspējīgi.

| (72) | Daži lietotāji apgalvoja, ka gadījumā, ja tiktu apstiprināti pagaidu pasākumi, nākamo posmu ražojumi Savienībā vairs nebūtu konkurētspējīgi salīdzinājumā ar importētiem nākamo posmu ražojumu analogiem no ĶTR. Tādēļ šie lietotāji savas ražotnes vai nu slēgs, vai pārvietos ārpus Savienības. |
| --- | --- |

(72)

Daži lietotāji apgalvoja, ka gadījumā, ja tiktu apstiprināti pagaidu pasākumi, nākamo posmu ražojumi Savienībā vairs nebūtu konkurētspējīgi salīdzinājumā ar importētiem nākamo posmu ražojumu analogiem no ĶTR. Tādēļ šie lietotāji savas ražotnes vai nu slēgs, vai pārvietos ārpus Savienības.

| (73) | Viena lietotāju apvienība iebilda, ka koksnes plātņu nozare vien dod tūkstošiem darba vietu, proti, daudz vairāk nekā ES melamīna ražotnes. Tādējādi galīgo pasākumu ieviešana neesot Savienības interesēs. |
| --- | --- |

(73)

Viena lietotāju apvienība iebilda, ka koksnes plātņu nozare vien dod tūkstošiem darba vietu, proti, daudz vairāk nekā ES melamīna ražotnes. Tādējādi galīgo pasākumu ieviešana neesot Savienības interesēs.

| (74) | Iepriekš minētie iebildumi netika pamatoti ar pārliecinošiem pierādījumiem, kas tos apstiprinātu, tādēļ ar šo apstiprina pagaidu regulas 116. līdz 121. apsvērumu. |
| --- | --- |

(74)

Iepriekš minētie iebildumi netika pamatoti ar pārliecinošiem pierādījumiem, kas tos apstiprinātu, tādēļ ar šo apstiprina pagaidu regulas 116. līdz 121. apsvērumu.

3.4.   
  Secinājums par Savienības interesēm

| (75) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek secināts, ka nav pārliecinošu iemeslu, kas liktu atteikties no galīgo antidempinga maksājumu noteikšanas ĶTR izcelsmes melamīna importam. |
| --- | --- |

(75)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek secināts, ka nav pārliecinošu iemeslu, kas liktu atteikties no galīgo antidempinga maksājumu noteikšanas ĶTR izcelsmes melamīna importam.

| (76) | Tomēr, pamatojoties uz iepriekš minēto, šķiet, ka Savienības interesēs būtu mainīt ierosināto pasākumu veidu, lai novērstu iespējamo būtisko ietekmi uz visu lietotāju uzņēmējdarbību, kas ir lielā mērā atkarīga no melamīna piegādēm. |
| --- | --- |

(76)

Tomēr, pamatojoties uz iepriekš minēto, šķiet, ka Savienības interesēs būtu mainīt ierosināto pasākumu veidu, lai novērstu iespējamo būtisko ietekmi uz visu lietotāju uzņēmējdarbību, kas ir lielā mērā atkarīga no melamīna piegādēm.

4.   Galīgie antidempinga pasākumi

4.1.   
  Kaitējuma novēršanas līmenis

| (77) | Tā kā netika saņemti pamatoti komentāri, kas mainītu secinājumus par kaitējuma novēršanas pakāpi, ar šo apstiprina pagaidu regulas 123. līdz 127. apsvērumu. |
| --- | --- |

(77)

Tā kā netika saņemti pamatoti komentāri, kas mainītu secinājumus par kaitējuma novēršanas pakāpi, ar šo apstiprina pagaidu regulas 123. līdz 127. apsvērumu.

4.2.   
  Galīgie pasākumi

| (78) | Ņemot vērā iepriekš minēto, secinājums ir tāds, ka jāmaina pasākumu veids, sadarbībā iesaistītajiem eksportētājiem, kam piešķirts AR, nosakot galīgos pasākumus ar minimālo importa cenu (MIP), bet visiem pārējiem - fiksētu maksājumu EUR 415,00 par ražojuma neto svara tonnu. Sadarbībā iesaistītajiem eksportētājiem, kam piešķirts AR, piemērojamā MIP ir EUR 1 153 par ražojuma neto svara tonnu. |
| --- | --- |

(78)

Ņemot vērā iepriekš minēto, secinājums ir tāds, ka jāmaina pasākumu veids, sadarbībā iesaistītajiem eksportētājiem, kam piešķirts AR, nosakot galīgos pasākumus ar minimālo importa cenu (MIP), bet visiem pārējiem - fiksētu maksājumu EUR 415,00 par ražojuma neto svara tonnu. Sadarbībā iesaistītajiem eksportētājiem, kam piešķirts AR, piemērojamā MIP ir EUR 1 153 par ražojuma neto svara tonnu.

| (79) | Minētās MIP pamatā ir normālā vērtība, kas noteikta analogajā valstī, palielināta atbilstīgi CIF cenai pie Savienības robežas, izmantojot sadarbībā iesaistīto Ķīnas eksportētāju eksporta datus, un pēc tam izteikta EUR par ražojuma neto svara tonnu. |
| --- | --- |

(79)

Minētās MIP pamatā ir normālā vērtība, kas noteikta analogajā valstī, palielināta atbilstīgi CIF cenai pie Savienības robežas, izmantojot sadarbībā iesaistīto Ķīnas eksportētāju eksporta datus, un pēc tam izteikta EUR par ražojuma neto svara tonnu.

| (80) | Ja importa cena būs CIF cena līdz Savienības robežai, kas nav mazāka par noteikto minimālo importa cenu, nodoklis nebūs jāmaksā. Ja importa cena būs zemāka, būs jāmaksā starpība starp faktisko cenu un noteikto minimālo importa cenu. |
| --- | --- |

(80)

Ja importa cena būs CIF cena līdz Savienības robežai, kas nav mazāka par noteikto minimālo importa cenu, nodoklis nebūs jāmaksā. Ja importa cena būs zemāka, būs jāmaksā starpība starp faktisko cenu un noteikto minimālo importa cenu.

| (81) | Uz sadarbībā neiesaistītajiem eksportētājiem un uz eksportētājiem, kam nav piešķirts AR, tiks attiecināts atlikušais maksājums EUR 415 par ražojuma neto svara tonnu (pamatojoties uz starpību starp kaitējumu neizraisošo cenu, kas minēta pagaidu regulas 126. apsvērumā, un sadarbībā iesaistītā eksportētāja darījumu cenu IP ar vislielāko kaitējumu), neatkarīgi no importa cenas. |
| --- | --- |

(81)

Uz sadarbībā neiesaistītajiem eksportētājiem un uz eksportētājiem, kam nav piešķirts AR, tiks attiecināts atlikušais maksājums EUR 415 par ražojuma neto svara tonnu (pamatojoties uz starpību starp kaitējumu neizraisošo cenu, kas minēta pagaidu regulas 126. apsvērumā, un sadarbībā iesaistītā eksportētāja darījumu cenu IP ar vislielāko kaitējumu), neatkarīgi no importa cenas.

| (82) | Pasākumu veids ļautu ES ražotājiem atgūties no kaitējumu izraisošā dempinga sekām un ļautu turklāt novērst nepamatotus cenu pieaugumus, kas varētu ļoti nelabvēlīgi ietekmēt lietotāju uzņēmējdarbību. |
| --- | --- |

(82)

Pasākumu veids ļautu ES ražotājiem atgūties no kaitējumu izraisošā dempinga sekām un ļautu turklāt novērst nepamatotus cenu pieaugumus, kas varētu ļoti nelabvēlīgi ietekmēt lietotāju uzņēmējdarbību.

| (83) | Visām personām darīja zināmus būtiskos faktus un apsvērumus, uz kuru pamata bija iecerēts ieteikt galīgo antidempinga maksājumu piemērošanu. Turklāt tām noteica laikposmu, kurā pēc minētās izpaušanas iesniedzami paskaidrojumi. Savienības ražošanas nozare pēc tam apstrīdēja lietotāju apgalvojumus par attiecīgā ražojuma trūkumu, kā arī cenu izmaiņas Savienības tirgū pēc IP. Attiecībā uz ražojuma trūkumu Savienības ražošanas nozare iebilda, ka tās ražošana ir cikliska un ka bija pieejami citi piegādes avoti, piemēram, Trinidāda un Katara. Attiecībā uz cenu tendenci tā apgalvoja, ka pieaugums sācies jau labu laiku pirms pagaidu pasākumu noteikšanas. Tomēr nevar noliegt, ka kopš pagaidu pasākumu noteikšanas cenu pieaugums ir turpinājies un ka importa apjoms no citiem avotiem nav bijis būtisks. Citu personu iesniegtos komentārus pilnībā ņēma vēra, bet tie negrozīja secinājumus. |
| --- | --- |

(83)

Visām personām darīja zināmus būtiskos faktus un apsvērumus, uz kuru pamata bija iecerēts ieteikt galīgo antidempinga maksājumu piemērošanu. Turklāt tām noteica laikposmu, kurā pēc minētās izpaušanas iesniedzami paskaidrojumi. Savienības ražošanas nozare pēc tam apstrīdēja lietotāju apgalvojumus par attiecīgā ražojuma trūkumu, kā arī cenu izmaiņas Savienības tirgū pēc IP. Attiecībā uz ražojuma trūkumu Savienības ražošanas nozare iebilda, ka tās ražošana ir cikliska un ka bija pieejami citi piegādes avoti, piemēram, Trinidāda un Katara. Attiecībā uz cenu tendenci tā apgalvoja, ka pieaugums sācies jau labu laiku pirms pagaidu pasākumu noteikšanas. Tomēr nevar noliegt, ka kopš pagaidu pasākumu noteikšanas cenu pieaugums ir turpinājies un ka importa apjoms no citiem avotiem nav bijis būtisks. Citu personu iesniegtos komentārus pilnībā ņēma vēra, bet tie negrozīja secinājumus.

| (84) | Uzņēmumiem individuāli noteiktās antidempinga maksājuma likmes, kas minētas šajā regulā, piemēro tikai attiecīgā ražojuma importam, ko ražo šie uzņēmumi un attiecīgi konkrēti nosaukti tiesību subjekti. Citi 1. pantā konkrēti nenosaukti (ar adresi un nosaukumu) uzņēmumi, tostarp ar tādiem uzņēmumiem saistīti subjekti, importējot attiecīgo ražojumu, nevar izmantot šīs likmes, un uz tiem attiecas “visiem pārējiem uzņēmumiem” piemērojamā maksājuma likme. |
| --- | --- |

(84)

Uzņēmumiem individuāli noteiktās antidempinga maksājuma likmes, kas minētas šajā regulā, piemēro tikai attiecīgā ražojuma importam, ko ražo šie uzņēmumi un attiecīgi konkrēti nosaukti tiesību subjekti. Citi 1. pantā konkrēti nenosaukti (ar adresi un nosaukumu) uzņēmumi, tostarp ar tādiem uzņēmumiem saistīti subjekti, importējot attiecīgo ražojumu, nevar izmantot šīs likmes, un uz tiem attiecas “visiem pārējiem uzņēmumiem” piemērojamā maksājuma likme.

| (85) | Jebkura prasība piemērot šīs individuālās antidempinga maksājuma likmes (piemēram, pēc uzņēmuma nosaukuma maiņas vai jaunas ražotnes vai pārdošanas struktūras izveides) nekavējoties adresējama Komisijai (3) kopā ar visu attiecīgo informāciju, it īpaši par visām pārmaiņām uzņēmuma darbībā, kas saistītas ar ražošanu, pārdošanu iekšzemes tirgū un eksporta pārdošanu, kuras, piemēram, saistās ar minēto nosaukuma maiņu vai pārmaiņām ražošanas un pārdošanas struktūrās. Pēc tam vajadzības gadījumā regulu attiecīgi grozīs, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kuriem piemēro individuālas maksājuma likmes. |
| --- | --- |

(85)

Jebkura prasība piemērot šīs individuālās antidempinga maksājuma likmes (piemēram, pēc uzņēmuma nosaukuma maiņas vai jaunas ražotnes vai pārdošanas struktūras izveides) nekavējoties adresējama Komisijai (3) kopā ar visu attiecīgo informāciju, it īpaši par visām pārmaiņām uzņēmuma darbībā, kas saistītas ar ražošanu, pārdošanu iekšzemes tirgū un eksporta pārdošanu, kuras, piemēram, saistās ar minēto nosaukuma maiņu vai pārmaiņām ražošanas un pārdošanas struktūrās. Pēc tam vajadzības gadījumā regulu attiecīgi grozīs, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kuriem piemēro individuālas maksājuma likmes.

| (86) | Lai samazinātu apiešanas risku, tika nolemts, ka šajā gadījumā ir nepieciešami īpaši pasākumi, lai nodrošinātu pienācīgu antidempinga maksājumu piemērošanu. Šie īpašie pasākumi ir šādi: derīgs rēķins, kurš atbilst šīs regulas pielikuma prasībām un kurš jāuzrāda dalībvalstu muitas dienestiem. Uz importu, kam nav pievienots šāds rēķins, attiecina atlikušo antidempinga maksājumu, kas piemērojams visiem pārējiem eksportētājiem. |
| --- | --- |

(86)

Lai samazinātu apiešanas risku, tika nolemts, ka šajā gadījumā ir nepieciešami īpaši pasākumi, lai nodrošinātu pienācīgu antidempinga maksājumu piemērošanu. Šie īpašie pasākumi ir šādi: derīgs rēķins, kurš atbilst šīs regulas pielikuma prasībām un kurš jāuzrāda dalībvalstu muitas dienestiem. Uz importu, kam nav pievienots šāds rēķins, attiecina atlikušo antidempinga maksājumu, kas piemērojams visiem pārējiem eksportētājiem.

| (87) | Ja pēc attiecīgo pasākumu piemērošanas būtiski pieaugtu eksporta apjomi kādam no uzņēmumiem, kuriem tiek piemērotas zemākas MIP, varētu uzskatīt, ka šāds importa apjoma pieaugums liecina par tirdzniecības modeļa pārmaiņām pasākumu piemērošanas dēļ pamatregulas 13. panta 1. punkta nozīmē. Šādos apstākļos un tad, ja ir ievēroti nosacījumi, var sākt izmeklēšanu saistībā ar pasākumu apiešanu. Tajā cita starpā var pārbaudīt, vai ir jāatceļ MIP un pēc tam jāpiemēro maksājums. |
| --- | --- |

(87)

Ja pēc attiecīgo pasākumu piemērošanas būtiski pieaugtu eksporta apjomi kādam no uzņēmumiem, kuriem tiek piemērotas zemākas MIP, varētu uzskatīt, ka šāds importa apjoma pieaugums liecina par tirdzniecības modeļa pārmaiņām pasākumu piemērošanas dēļ pamatregulas 13. panta 1. punkta nozīmē. Šādos apstākļos un tad, ja ir ievēroti nosacījumi, var sākt izmeklēšanu saistībā ar pasākumu apiešanu. Tajā cita starpā var pārbaudīt, vai ir jāatceļ MIP un pēc tam jāpiemēro maksājums.

| (88) | Ja pēc galīgo pasākumu ieviešanas būtiski mainās tirgus apstākļi, Komisija pēc savas iniciatīvas var pārskatīt pasākumu veidu, lai izvērtētu to, vai ar pasākumiem tiek sasniegti plānotie rezultāti kaitējuma novēršanā un vai pasākumu veida maiņa ir pamatota. |
| --- | --- |

(88)

Ja pēc galīgo pasākumu ieviešanas būtiski mainās tirgus apstākļi, Komisija pēc savas iniciatīvas var pārskatīt pasākumu veidu, lai izvērtētu to, vai ar pasākumiem tiek sasniegti plānotie rezultāti kaitējuma novēršanā un vai pasākumu veida maiņa ir pamatota.

4.3.   
  Antidempinga pagaidu maksājumu galīgā iekasēšana

| (89) | Ņemot vērā konstatēto dempinga starpību lielumu un Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma pakāpi, uzskata, ka summas, kas nodrošinātas ar pagaidu regulā noteikto antidempinga pagaidu maksājumu, galīgi jāiekasē tādā apjomā, kas vienāds ar piemēroto galīgo maksājumu. Ja galīgie maksājumi ir mazāki par pagaidu maksājumiem, summas, kas provizoriski nodrošinātas un pārsniedz galīgos antidempinga maksājumus, anulē. Ja galīgie maksājumi ir lielāki par pagaidu maksājumiem, galīgi iekasē tikai tās summas, kas nodrošinātas ar pagaidu maksājumiem, |
| --- | --- |

(89)

Ņemot vērā konstatēto dempinga starpību lielumu un Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma pakāpi, uzskata, ka summas, kas nodrošinātas ar pagaidu regulā noteikto antidempinga pagaidu maksājumu, galīgi jāiekasē tādā apjomā, kas vienāds ar piemēroto galīgo maksājumu. Ja galīgie maksājumi ir mazāki par pagaidu maksājumiem, summas, kas provizoriski nodrošinātas un pārsniedz galīgos antidempinga maksājumus, anulē. Ja galīgie maksājumi ir lielāki par pagaidu maksājumiem, galīgi iekasē tikai tās summas, kas nodrošinātas ar pagaidu maksājumiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Ar šo tiek noteikts antidempinga pagaidu maksājums tāda Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes melamīna importam, kuru pašlaik klasificē ar KN kodu 2933 61 00.

2.   Antidempinga galīgā maksājuma likme, kas piemērojama 1. punktā norādītajiem ražojumiem, kurus ražo turpmāk minētie uzņēmumi, ir šāda.

| Uzņēmums | Minimālā importa cena
  (EUR par tonnu ražojuma neto svara) | Maksājums
  (EUR par tonnu ražojuma neto svara) | Taric papildu kods |
| --- | --- | --- | --- |
| Sichuan Jade Elephant Melamine S&T Co., Ltd | 1 153 | — | A986 |
| Shandong Liaherd Chemical Industry Co., Ltd | 1 153 | — | A987 |
| Henan Junhua Development Company Ltd | 1 153 | — | A988 |
| Visi pārējie uzņēmumi | — | 415 | A999 |

Uzņēmums

Minimālā importa cena

(EUR par tonnu ražojuma neto svara)

Maksājums

(EUR par tonnu ražojuma neto svara)

Taric papildu kods

Sichuan Jade Elephant Melamine S&T Co., Ltd

1 153

—

A986

Shandong Liaherd Chemical Industry Co., Ltd

1 153

—

A987

Henan Junhua Development Company Ltd

1 153

—

A988

Visi pārējie uzņēmumi

—

415

A999

Konkrēti nosauktajiem ražotājiem antidempinga galīgais maksājums, ko piemēro 1. punktā minētajiem ražojumiem, ir starpība starp minimālo importa cenu un neto cenu pie Savienības robežas pirms nodokļu nomaksas, ja pēdējā minētā cena ir zemāka nekā minimālā importa cena. Ja neto cena pie Savienības robežas pirms nodokļu nomaksas ir vienāda vai lielāka par minimālo importa cenu, tad maksājums no šiem atsevišķi nosauktajiem ražotājiem netiek iekasēts.

Šajā punktā minētajiem uzņēmumiem noteiktās MIP piemēro, ja dalībvalstu muitas iestādēm uzrāda derīgu rēķinu, kas atbilst pielikumā minētajām prasībām. Ja šāds rēķins nav uzrādīts, piemēro visiem pārējiem uzņēmumiem piemērojamo maksājuma likmi.

3.   Attiecībā uz konkrēti nosauktajiem ražotājiem un gadījumos, ja preces ir bojātas pirms laišanas brīvā apgrozībā, un tāpēc, lai noteiktu muitas vērtību, faktiski samaksāto vai maksājamo cenu aprēķina proporcionāli saskaņā 145. pantu Komisijas Regulā (EEK) Nr. 2454/93 (1993. gada 2. jūlijs), ar ko paredz īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (4), minimālo importa cenu, kas minēta iepriekš, samazina par procentuālo daudzumu, kas atbilst faktiski samaksātās vai maksājamās cenas daļai. Tad maksājamā summa ir vienāda ar starpību starp samazināto minimālo importa cenu un samazināto neto cenu, kurā ietilpst piegāde līdz Savienības robežai, bet neietilpst muitošana.

Gadījumos, kad preces ir bojātas pirms laišanas brīvā apgrozībā, un tādēļ, lai noteiktu muitas vērtību, faktiski samaksāto vai maksājamo cenu aprēķina proporcionāli saskaņā ar 145. pantu Regulā (EEK) Nr. 2454/93, antidempinga maksājuma summu, kas aprēķināta saskaņā ar 2. punktu, samazina par procentuālo daudzumu, kas atbilst faktiski samaksātās vai maksājamās cenas daļai.

4.   Ja vien nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.

2. pants

Galīgi iekasē summas, kas nodrošinātas ar antidempinga pagaidu maksājumu atbilstīgi Regulai (ES) Nr. 1035/2010. Nodrošinātās summas, kas pārsniedz antidempinga galīgā maksājuma summas, anulē. Ja galīgie maksājumi ir lielāki par pagaidu maksājumiem, galīgi iekasē tikai tās summas, kas nodrošinātas ar pagaidu maksājumiem.

3. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 10. maijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

MARTONYI J.

---

(1)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

1

(2)  OV L 298, 16.11.2010., 10. lpp.

2

(3)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, NERV-105, 1049 Brisele, Beļģija.

3

European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, NERV-105

(4)  OV L 253, 11.10.1993., 1. lpp.

4

---

PIELIKUMS

Šīs regulas 1. panta 2. punktā minētajā derīgajā rēķinā jābūt šādam izrakstītāja uzņēmuma pārstāvja parakstītam tekstam.

| 1. | Rēķina izrakstītāja uzņēmuma pārstāvja vārds, uzvārds un amats. |
| --- | --- |

1.

Rēķina izrakstītāja uzņēmuma pārstāvja vārds, uzvārds un amats.

| 2. | Šāds paziņojums:
  “Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka šajā rēķinā norādītais melamīns (apjoms) pārdošanai eksportam uz Eiropas Savienību ir ražots (uzņēmuma nosaukums un adrese) (Taric papildu kods) Ķīnas Tautas Republikā. Apliecinu, ka šajā rēķinā sniegtās ziņas ir pilnīgas un pareizas.
  Datums un paraksts” |
| --- | --- |

2.

Šāds paziņojums:

“Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka šajā rēķinā norādītais melamīns (apjoms) pārdošanai eksportam uz Eiropas Savienību ir ražots (uzņēmuma nosaukums un adrese) (Taric papildu kods) Ķīnas Tautas Republikā. Apliecinu, ka šajā rēķinā sniegtās ziņas ir pilnīgas un pareizas.

Datums un paraksts”

---

| 13.5.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 124/11 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 124/11

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 458/2011

(2011. gada 12. maijs)

par tipa apstiprinājuma pieprasījumiem mehāniskajiem transportlīdzekļiem un to piekabēm attiecībā uz to riepu uzstādīšanu un par Regulas (EK) Nr. 661/2009 par tipa apstiprināšanas prasībām attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu, to piekabju un tiem paredzēto sistēmu, sastāvdaļu un atsevišķu tehnisko vienību vispārējo drošību īstenošanu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 13. jūlija Regulu (EK) Nr. 661/2009 par tipa apstiprināšanas prasībām attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu, to piekabju un tiem paredzēto sistēmu, sastāvdaļu un atsevišķu tehnisko vienību vispārējo drošību (1) un jo īpaši tās 14. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Regula (EK) Nr. 661/2009 ir atsevišķā regula saistībā ar tipa apstiprinājuma procedūru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 5. septembra Direktīvai 2007/46/EK, ar ko izveido sistēmu mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju, kā arī tādiem transportlīdzekļiem paredzētu sistēmu, sastāvdaļu un atsevišķu tehnisku vienību apstiprināšanai (pamatdirektīva) (2). |
| --- | --- |

(1)

Regula (EK) Nr. 661/2009 ir atsevišķā regula saistībā ar tipa apstiprinājuma procedūru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 5. septembra Direktīvai 2007/46/EK, ar ko izveido sistēmu mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju, kā arī tādiem transportlīdzekļiem paredzētu sistēmu, sastāvdaļu un atsevišķu tehnisku vienību apstiprināšanai (pamatdirektīva) (2).

| (2) | Regula (EK) Nr. 661/2009 atceļ Padomes 1992. gada 31. marta Direktīvu 92/23/EEK par mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju riepām un riepu montāžu (3). Prasības, kas izklāstītas minētajā direktīvā, jāpārņem šajā regulā, un pēc vajadzības tās jāpielāgo zinātnes un tehnikas attīstībai. |
| --- | --- |

(2)

Regula (EK) Nr. 661/2009 atceļ Padomes 1992. gada 31. marta Direktīvu 92/23/EEK par mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju riepām un riepu montāžu (3). Prasības, kas izklāstītas minētajā direktīvā, jāpārņem šajā regulā, un pēc vajadzības tās jāpielāgo zinātnes un tehnikas attīstībai.

| (3) | Šīs regulas darbības jomai jābūt saskaņā ar Direktīvas 92/23/EEK darbības jomu. Tādēļ regulā jāietver M, N un O transportlīdzekļu kategorija. |
| --- | --- |

(3)

Šīs regulas darbības jomai jābūt saskaņā ar Direktīvas 92/23/EEK darbības jomu. Tādēļ regulā jāietver M, N un O transportlīdzekļu kategorija.

| (4) | Regulā (EK) Nr. 661/2009 ir paredzēti pamatnoteikumi prasībām par mehānisko transportlīdzekļu tipa apstiprinājumu saistībā ar riepu uzstādīšanu. Tādēļ, lai nodrošinātu, ka transportlīdzeklim uzstādītās riepas ir piemērotas minētā transportlīdzekļa kravas, ātruma un ekspluatācijas parametriem, šāda tipa apstiprināšanai nepieciešams izstrādāt konkrētas procedūras, testus un prasības. |
| --- | --- |

(4)

Regulā (EK) Nr. 661/2009 ir paredzēti pamatnoteikumi prasībām par mehānisko transportlīdzekļu tipa apstiprinājumu saistībā ar riepu uzstādīšanu. Tādēļ, lai nodrošinātu, ka transportlīdzeklim uzstādītās riepas ir piemērotas minētā transportlīdzekļa kravas, ātruma un ekspluatācijas parametriem, šāda tipa apstiprināšanai nepieciešams izstrādāt konkrētas procedūras, testus un prasības.

| (5) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Tehniskā komiteja mehānisko transportlīdzekļu jautājumos, |
| --- | --- |

(5)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Tehniskā komiteja mehānisko transportlīdzekļu jautājumos,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Darbības joma

Šo regulu piemēro M, N un O kategorijas transportlīdzekļiem, kā noteikts Direktīvas 2007/46/EK II pielikumā.

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā izmanto šādas definīcijas:

| 1) | “transportlīdzekļa tips attiecībā uz tā riepu uzstādīšanu” ir transportlīdzekļi, kuru tādi būtiskākie elementi kā riepu tips, minimālie un maksimālie riepu izmēru apzīmējumi, riteņu izmēri un iznesumi, kā arī ātrums un kravnesība attiecībā uz riepām un dubļusargu raksturlielumi neatšķiras; |
| --- | --- |

1)

“transportlīdzekļa tips attiecībā uz tā riepu uzstādīšanu” ir transportlīdzekļi, kuru tādi būtiskākie elementi kā riepu tips, minimālie un maksimālie riepu izmēru apzīmējumi, riteņu izmēri un iznesumi, kā arī ātrums un kravnesība attiecībā uz riepām un dubļusargu raksturlielumi neatšķiras;

| 2) | “riepu tips” ir riepu kopa, kurām neatšķiras šādi galvenie parametri:






  a) | riepu klase: C1, C2 un C3, kas definēta Regulas (EK) Nr. 661/2009 8. panta 1. punktā; un |
| --- | --- | --- |

2)

“riepu tips” ir riepu kopa, kurām neatšķiras šādi galvenie parametri:

a)

riepu klase: C1, C2 un C3, kas definēta Regulas (EK) Nr. 661/2009 8. panta 1. punktā; un

| b) | C1 klases riepām – pneimatisko riepu tipa parametri, kas noteikti ANO EEK Noteikumu Nr. 30 (4) 2.1. punktā; |
| --- | --- |

b)

C1 klases riepām – pneimatisko riepu tipa parametri, kas noteikti ANO EEK Noteikumu Nr. 30 (4) 2.1. punktā;

| c) | C2 vai C3 klases riepām – pneimatisko riepu tipa parametri, kas noteikti ANO EEK Noteikumu Nr. 54 (5) 2.1. punktā; |
| --- | --- |

c)

C2 vai C3 klases riepām – pneimatisko riepu tipa parametri, kas noteikti ANO EEK Noteikumu Nr. 54 (5) 2.1. punktā;

| 3) | “riepu izmēra apzīmējums” ir apzīmējums ANO EEK Noteikumu Nr. 30 2.17. punkta nozīmē C1 klases riepām un ANO EEK Noteikumu Nr. 54 2.17. punkta nozīmē C2 un C3 klases riepām; |
| --- | --- |

3)

“riepu izmēra apzīmējums” ir apzīmējums ANO EEK Noteikumu Nr. 30 2.17. punkta nozīmē C1 klases riepām un ANO EEK Noteikumu Nr. 54 2.17. punkta nozīmē C2 un C3 klases riepām;

| 4) | “riteņa iznesums” ir attālums starp riteņa rumbas plakni un loka centrālo līniju; |
| --- | --- |

4)

“riteņa iznesums” ir attālums starp riteņa rumbas plakni un loka centrālo līniju;

| 5) | “pneimatiskās riepas konstrukcija” ir riepas karkasa tehniskās īpašības; |
| --- | --- |

5)

“pneimatiskās riepas konstrukcija” ir riepas karkasa tehniskās īpašības;

| 6) | “parasta riepa” ir riepa vai nulles spiediena riepa, kas paredzēta parastai lietošanai uz ceļiem; |
| --- | --- |

6)

“parasta riepa” ir riepa vai nulles spiediena riepa, kas paredzēta parastai lietošanai uz ceļiem;

| 7) | “nulles spiediena riepa” ir riepa, kas definēta ANO EEK Noteikumu Nr. 64 (6) 2.4.3. punktā; |
| --- | --- |

7)

“nulles spiediena riepa” ir riepa, kas definēta ANO EEK Noteikumu Nr. 64 (6) 2.4.3. punktā;

| 8) | “pagaidu lietošanas rezerves riepa” atšķiras no citiem riepu veidiem, kas paredzēti jebkuram transportlīdzeklim parastos braukšanas apstākļos, un ir paredzēta tikai pagaidu lietošanai ierobežotos braukšanas apstākļos; |
| --- | --- |

8)

“pagaidu lietošanas rezerves riepa” atšķiras no citiem riepu veidiem, kas paredzēti jebkuram transportlīdzeklim parastos braukšanas apstākļos, un ir paredzēta tikai pagaidu lietošanai ierobežotos braukšanas apstākļos;

| 9) | “ritenis” ir komplektēts ritenis, kas sastāv no loka un riteņa diska; |
| --- | --- |

9)

“ritenis” ir komplektēts ritenis, kas sastāv no loka un riteņa diska;

| 10) | “pagaidu lietošanas rezerves ritenis” atšķiras no parastiem riteņiem pēc transportlīdzekļa tipa; |
| --- | --- |

10)

“pagaidu lietošanas rezerves ritenis” atšķiras no parastiem riteņiem pēc transportlīdzekļa tipa;

| 11) | “bloks” sastāv no riteņa un riepas; |
| --- | --- |

11)

“bloks” sastāv no riteņa un riepas;

| 12) | “standarta bloks” ir bloks, ko parastai darbībai iespējams montēt transportlīdzeklim; |
| --- | --- |

12)

“standarta bloks” ir bloks, ko parastai darbībai iespējams montēt transportlīdzeklim;

| 13) | “rezerves bloks” ir bloks standarta bloka maiņai tā darbības traucējumu gadījumā un var būt viens no šiem: |
| --- | --- |

13)

“rezerves bloks” ir bloks standarta bloka maiņai tā darbības traucējumu gadījumā un var būt viens no šiem:

| 14) | “standarta rezerves bloks” ir ritenis un riepa, kam riteņa un riepas izmēra apzīmējumi, riteņa iznesums un riepas konstrukcija ir identiska riepai, kas montēta tādā pašā ass pozīcijā, un konkrētajam transportlīdzekļa variantam un versijai parastai darbībai, ieskaitot riteņus, kuri izgatavoti no citādāka materiāla un kuriem var izmantot citādāku stiprināšanas uzgriezni vai skrūvi, bet kuri citādi ir identiski ar riteni, kas paredzēts parastai darbībai; |
| --- | --- |

14)

“standarta rezerves bloks” ir ritenis un riepa, kam riteņa un riepas izmēra apzīmējumi, riteņa iznesums un riepas konstrukcija ir identiska riepai, kas montēta tādā pašā ass pozīcijā, un konkrētajam transportlīdzekļa variantam un versijai parastai darbībai, ieskaitot riteņus, kuri izgatavoti no citādāka materiāla un kuriem var izmantot citādāku stiprināšanas uzgriezni vai skrūvi, bet kuri citādi ir identiski ar riteni, kas paredzēts parastai darbībai;

| 15) | “pagaidu lietošanas rezerves bloks” ir jebkāda riteņa un riepas bloks, kas neatbilst standarta rezerves bloka definīcijai un atbilst kādam no pagaidu lietošanas rezerves bloka tipa raksturojumam ANO EEK Noteikumu Nr. 64 2.10. punktā; |
| --- | --- |

15)

“pagaidu lietošanas rezerves bloks” ir jebkāda riteņa un riepas bloks, kas neatbilst standarta rezerves bloka definīcijai un atbilst kādam no pagaidu lietošanas rezerves bloka tipa raksturojumam ANO EEK Noteikumu Nr. 64 2.10. punktā;

| 16) | “ātruma kategorijas simbols” ir simbols, kas C1 klases riepām definēts ANO EEK Noteikumu Nr. 30 2.29. punktā un C2 un C3 klases riepām – ANO EEK Noteikumu Nr. 54 2.28. punktā; |
| --- | --- |

16)

“ātruma kategorijas simbols” ir simbols, kas C1 klases riepām definēts ANO EEK Noteikumu Nr. 30 2.29. punktā un C2 un C3 klases riepām – ANO EEK Noteikumu Nr. 54 2.28. punktā;

| 17) | “kravnesības indekss” ir ar riepas maksimālo kravnesību saistīts lielums, kas attiecas uz definīciju C1 klases riepām ANO EEK Noteikumu Nr. 30 2.28. punktā un C2 un C3 klases riepām – ANO EEK Noteikumu Nr. 54 2.27. punktā; |
| --- | --- |

17)

“kravnesības indekss” ir ar riepas maksimālo kravnesību saistīts lielums, kas attiecas uz definīciju C1 klases riepām ANO EEK Noteikumu Nr. 30 2.28. punktā un C2 un C3 klases riepām – ANO EEK Noteikumu Nr. 54 2.27. punktā;

| 18) | “maksimālais slodzes indekss” ir masa, ko riepa var izturēt, to noslogojot saskaņā ar ekspluatācijas prasībām, kuras precizējis riepas izgatavotājs. |
| --- | --- |

18)

“maksimālais slodzes indekss” ir masa, ko riepa var izturēt, to noslogojot saskaņā ar ekspluatācijas prasībām, kuras precizējis riepas izgatavotājs.

3. pants

Noteikumi transportlīdzekļa EK tipa apstiprinājumam attiecībā uz tā riepu uzstādīšanu

1.   Izgatavotājs vai tā pārstāvis iesniedz tipa apstiprinātājai iestādei pieteikumu par transportlīdzekļa EK tipa apstiprināšanu attiecībā uz tā riepu uzstādīšanu.

2.   Pieteikumu sagatavo saskaņā ar I pielikuma 1. daļā sniegto informācijas dokumenta paraugu.

3.   Ja šīs regulas II pielikumā izklāstītās attiecīgās prasības ir izpildītas, tad saskaņā ar Direktīvas 2007/46/EK VII pielikumā izklāstīto numerācijas sistēmu tipa apstiprinātāja iestāde piešķir EK tipa apstiprinājumu un sniedz tipa apstiprinājuma numuru.

Dalībvalsts nedrīkst piešķirt tādu pašu numuru citam transportlīdzekļa tipam.

4.   Piemērojot 3. punktu, tipa apstiprinātāja iestāde izsniedz EK tipa apstiprinājuma sertifikātu, kas sagatavots saskaņā ar I pielikuma 2. daļā sniegto paraugu.

4. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 12. maijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 200, 31.7.2009., 1. lpp.

1

(2)  OV L 263, 9.10.2007., 1. lpp.

2

(3)  OV L 129, 14.5.1992., 95. lpp.

3

(4)  OV L 201, 30.7.2008., 70. lpp.

4

(5)  OV L 183, 11.7.2008., 41. lpp.

5

(6)  OV L 310, 26.11.2010., 18. lpp.

6

---

I PIELIKUMS

Administratīvi noteikumi transportlīdzekļa tipa apstiprinājumam attiecībā uz riepu uzstādīšanu

1.   DAĻA

Informācijas dokuments

PARAUGS

Informācijas dokuments Nr. ... attiecībā uz transportlīdzekļa EK tipa apstiprinājumu saistībā ar tā riepu uzstādīšanu.

Turpmāk norādīto informāciju attiecīgā gadījumā iesniedz trīs eksemplāros kopā ar satura rādītāju. Visus rasējumus iesniedz atbilstošā mērogā un pietiekami detalizēti A4 formātā vai šā formāta mapē. Ja ir fotoattēli, tie ir pietiekami detalizēti.

Ja sistēmas, sastāvdaļas vai atsevišķas tehniskas vienības, kuras minētas šajā informācijas dokumentā, tiek vadītas elektroniski, sniedz informāciju par to darbību.

0.   VISPĀRĪGĀ INFORMĀCIJA

0.1.   Marka (izgatavotāja tirdzniecības zīme): ...

0.2.   Tips: ...

0.2.1.   Tirdzniecības nosaukums(-i) (ja ir): ...

0.3.   Tipa identifikācijas veids (ja marķēts uz transportlīdzekļa) (1): ...

0.3.1.   Minētā marķējuma novietojums: ...

0.4.   Transportlīdzekļa kategorija (2): ...

0.5.   Izgatavotāja nosaukums un adrese: ...

0.8.   Montāžas rūpnīcas(-u) nosaukums(-i) un adrese(-es): ...

0.9.   Izgatavotāja pārstāvja (ja tāds ir) vārds vai nosaukums un adrese: ...

1.   VISPĀRĪGS TRANSPORTLĪDZEKĻA KONSTRUKCIJAS RAKSTUROJUMS

1.1.   Transportlīdzekļa prototipa fotoattēli un/vai rasējumi: ...

1.3.   Asu un riteņu skaits: ...

1.3.1.   Asu un riepu skaits un izvietojums sapārotā montējumā: ...

1.3.2.   Vadāmo asu skaits un novietojums: ...

1.3.3.   Dzenošās asis (skaits, izvietojums, savstarpējais savienojums): ...

2.   MASAS UN GABARĪTI (3)
   (4)

2.3.   Asu šķērsbāze(-es) un platums(-i)

2.3.1.   Katras vadāmās ass šķērsbāze (5): ...

2.3.2.   Pārējo asu šķērsbāze (5): ...

2.3.3.   Platākās pakaļējās ass platums: ...

2.3.4.   Priekšējās ass platums (mēra riepu visvairāk izvirzītajā daļā, izņemot riepu izliekumu pie pašas zemes): ...

2.8.   Izgatavotāja noteiktā tehniski pieļaujamā maksimālā pilnā masa (6)
   (7): ...

2.9.   Tehniski pieļaujamā maksimālā masa uz katras ass: ...

2.11.5.   Transportlīdzeklis ir/nav (8) piemērots kravu vilkšanai

4.7.   Maksimālais transportlīdzekļa aprēķina ātrums (km/h) (9): ...

6.   BALSTIEKĀRTA

6.6.   Riepas un riteņi

6.6.1.   Riepu/riteņu kombinācija(-as) (10)

| a) | riepām norāda:






  — | izmēra apzīmējums(-i), |
| --- | --- | --- |

a)

riepām norāda:

—

izmēra apzīmējums(-i),

| — | kravnesības indekss (7), |
| --- | --- |

—

kravnesības indekss (7),

| — | ātruma kategorijas simbols (7), |
| --- | --- |

—

ātruma kategorijas simbols (7),

| — | rites pretestības koeficients (mērī saskaņā ar ISO 28580); |
| --- | --- |

—

rites pretestības koeficients (mērī saskaņā ar ISO 28580);

| b) | riteņiem norāda loka izmēru(-us) un izvirzījumu(-us). |
| --- | --- |

b)

riteņiem norāda loka izmēru(-us) un izvirzījumu(-us).

6.6.1.1.   Asis:

6.6.1.1.1.   1. ass: ...

6.6.1.1.2.   2. ass: ...

utt.

6.6.3.   Spiediens(-i) riepā(-ās), kā ieteicis transportlīdzekļa izgatavotājs (kPa) ...

6.6.4.   Šim transportlīdzekļa tipam piemērotās(-o) ierīces(-ču) saķeres uzlabošanai ziemas apstākļos apraksts un riepas/riteņa kombinācija(-as) priekšējai un/vai aizmugurējai asij, ko ieteicis izgatavotājs: ...

6.6.5.   Pagaidu lietošanas rezerves bloka (ja ir) īss apraksts: ...

6.6.6.   Visu riepu spiediena kontroles sistēmas (TPMS) (ja montēta) īss apraksts: ...

9.   VIRSBŪVE

9.16.   Dubļusargi

9.16.1.   Transportlīdzekļa īss apraksts attiecībā uz tā dubļusargiem: ...

12.   DAŽĀDI

12.6.   Ātruma ierobežošanas ierīces

12.6.1.   Izgatavotājs(-i): ...

12.6.2.   Tips(-i): ...

12.6.3.   Tipa apstiprinājuma numurs(-i), ja pieejams: ...

12.6.4.   Ātrums vai ātruma diapazons, kurā var iestatīt ātruma ierobežojumu: ... km/h

Paskaidrojumi:

2.   DAĻA

EK tipa apstiprinājuma sertifikāts

PARAUGS

Izmēri: A4 (210 × 297 mm)

EK TIPA APSTIPRINĀJUMA SERTIFIKĀTS

Paziņojums par:

| — | EK tipa apstiprinājumu (11) |
| --- | --- |

—

EK tipa apstiprinājumu (11)

| — | EK tipa apstiprinājuma paplašināšanu (11) |
| --- | --- |

—

EK tipa apstiprinājuma paplašināšanu (11)

| — | EK tipa apstiprinājuma atteikumu (11) |
| --- | --- |

—

EK tipa apstiprinājuma atteikumu (11)

| — | EK tipa apstiprinājuma atcelšanu (11) |
| --- | --- |

—

EK tipa apstiprinājuma atcelšanu (11)

transportlīdzekļa tipam attiecībā uz tā riepu uzstādīšanu

ņemot vērā Regulu (ES) Nr. .../...

EK tipa apstiprinājuma numurs: ...

Paplašināšanas iemesls: ...

I   DAĻA

0.1.   Marka (izgatavotāja tirdzniecības zīme): ...

0.2.   Tips: ...

0.2.1.   Komercnosaukums(-i) (ja zināms(-i)): ...

0.3.   Tipa identifikācijas līdzekļi, ja marķējums atrodas uz transportlīdzekļa (12): ...

0.3.1.   Minētā marķējuma novietojums: ...

0.4.   Transportlīdzekļa kategorija (13): ...

0.5.   Izgatavotāja nosaukums un adrese: ...

0.8.   Montāžas rūpnīcas(-u) nosaukums(-i) un adrese(-es): ...

0.9.   Izgatavotāja pārstāvja(-ju) (ja ir) nosaukums un adrese: ...

II   DAĻA

1.   Papildu informācija: skatīt papildpielikumu

2.   Par testu izdarīšanu atbildīgais tehniskais dienests: ...

3.   Testa protokola datums: ...

4.   Testa protokola numurs: ...

5.   Piezīmes (ja ir): skatīt papildinājumu.

6.   Vieta: ...

7.   Datums: ...

8.   Paraksts: ...

| Pievienotie dokumenti | : | informācijas pakete
  testa ziņojums |
| --- | --- | --- |

Pievienotie dokumenti

:

informācijas pakete

testa ziņojums

---

(1)  Ja tipa identifikācijas līdzekļos ir zīmes, kas neraksturo transportlīdzekļa, tā sastāvdaļu vai atsevišķu tehnisko vienību tipus, uz ko attiecas šis informācijas dokuments, dokumentācijā tādas zīmes attēlo ar simbolu “?” (piemēram, ABC??123??).

(2)  Klasificēts atbilstoši Direktīvas 2007/46/EK II pielikuma A daļas definīcijām.

(3)  Ja viens transportlīdzekļa variants ir ar parastu kabīni, bet otrs aprīkots ar kabīni, kurā paredzētas guļamvietas, norāda abu kabīņu masu un izmērus.

(4)  Standarts ISO 612: 1978 – Autoceļu transportlīdzekļi – Motoru transportlīdzekļu un piekabju izmēri – Termini un definīcijas.

(5)

| (g4) | Definīcija Nr. 6.5. |
| --- | --- |

(g4)

Definīcija Nr. 6.5.

(6)  Piekabēm vai puspiekabēm un transportlīdzekļiem, kam pievienotas piekabes vai puspiekabes, kuras rada lielu vertikālu slodzi uz sakabes ierīci vai segliem, šo slodzi, izdalītu ar gravitācijas standartpaātrinājumu, iekļauj maksimālajā tehniski pieļaujamā masā.

(7)  Šeit norādīt katra varianta zemākās un augstākās vērtības.

(8)  Lieko svītrot.

(9)  Ciktāl skarti mehāniskie transportlīdzekļi, ja transportlīdzekļa izgatavotājs ļauj mainīt konkrētas kontrolsistēmas funkcijas t. i., izmantojot programmatūru, aparatūru, auninājumu atlasi, espējošanu tspējošanu pirms transportlīdzekļa ekspluatācijas vai pēc tās tādējādi palielinot transportlīdzekļa maksimālo ātrumu, deklarē maksimālo iespējamo ātrumu, kas sasniedzams, regulējot minētās kontroles funkcijas. Ciktāl skartas piekabes, deklarē maksimālo ātrumu, ko atļāvis transportlīdzekļa izgatavotājs.

(10)  Atbilstošu informāciju sniedz par riepām, uz kurām uzraksts “ZR” norādīts pirms loka diametra koda un kuras paredzēts uzstādīt transportlīdzekļiem, kuru maksimālais aprēķina ātrums pārsniedz 300 km/h.

(11)  Lieko svītrot.

(12)  Ja tipa identifikācijas līdzekļos ir zīmes, kas neraksturo transportlīdzekļa, tā sastāvdaļu vai atsevišķu tehnisko vienību tipus, uz ko attiecas šis informācijas dokuments, dokumentācijā tādas zīmes attēlo ar simbolu “?” (piemēram, ABC??123??).

(13)  Klasificēts atbilstoši Direktīvas 2007/46/EK II pielikuma A daļas definīcijām.

Papildinājums

EK tipa apstiprinājuma sertifikātam Nr. ...

| 1. | Papildu informācija:






  1.1. | Īss transportlīdzekļa tipa apraksts attiecībā uz tā konstrukciju, izmēriem, gabarītiem un materiāliem: ...
  ... |
| --- | --- | --- |

1.

Papildu informācija:

1.1.

Īss transportlīdzekļa tipa apraksts attiecībā uz tā konstrukciju, izmēriem, gabarītiem un materiāliem: ...

...

| 1.2. | Riepu/riepu kombinācija(-as) (norādīt riepu izmēru, loka izmēru un riteņa iznesumu): ... |
| --- | --- |

1.2.

Riepu/riepu kombinācija(-as) (norādīt riepu izmēru, loka izmēru un riteņa iznesumu): ...

| 1.3. | Minimālā ātruma kategorijas simbols, kas atbilst transportlīdzekļa maksimālajam aprēķina ātrumam (katram variantam) (atbilstošu informāciju sniedz par riepām, uz kurām uzraksts “ZR” norādīts pirms loka diametra koda un kuras paredzēts uzstādīt transportlīdzekļiem, kuru maksimālais aprēķina ātrums pārsniedz 300 km/h) ... |
| --- | --- |

1.3.

Minimālā ātruma kategorijas simbols, kas atbilst transportlīdzekļa maksimālajam aprēķina ātrumam (katram variantam) (atbilstošu informāciju sniedz par riepām, uz kurām uzraksts “ZR” norādīts pirms loka diametra koda un kuras paredzēts uzstādīt transportlīdzekļiem, kuru maksimālais aprēķina ātrums pārsniedz 300 km/h) ...

| 1.4. | Minimālās kravnesības indekss, kas atbilst tehniski pieļaujamajai maksimālajai masai uz asi (katram variantam) (ja vajadzīgs, pielāgots saskaņā ar II pielikuma 3.2.2. punktu) ... |
| --- | --- |

1.4.

Minimālās kravnesības indekss, kas atbilst tehniski pieļaujamajai maksimālajai masai uz asi (katram variantam) (ja vajadzīgs, pielāgots saskaņā ar II pielikuma 3.2.2. punktu) ...

| 1.5. | Riepu/riteņu kombinācija(-as) (norādīt riepu izmēru, loka izmēru un riteņu iznesumu), kuru(-as) paredzēts izmantot kopā ar ierīci(-ēm) saķeres uzlabošanai ziemas apstākļos: ... |
| --- | --- |

1.5.

Riepu/riteņu kombinācija(-as) (norādīt riepu izmēru, loka izmēru un riteņu iznesumu), kuru(-as) paredzēts izmantot kopā ar ierīci(-ēm) saķeres uzlabošanai ziemas apstākļos: ...

| 2. | M1 kategorijas transportlīdzekļiem, kas konstruēti tā, lai varētu/nevarētu (1) vilkt piekabes, un aizmugurējo riepu slodzes indekss pārsniegts par ... % |
| --- | --- |

2.

M1 kategorijas transportlīdzekļiem, kas konstruēti tā, lai varētu/nevarētu (1) vilkt piekabes, un aizmugurējo riepu slodzes indekss pārsniegts par ... %

| 3. | Transportlīdzeklis ir/nav (1) apstiprināts saskaņā ar ANO EEK Noteikumiem Nr. 64 attiecībā uz tā pagaidu lietošanas rezerves bloku. |
| --- | --- |

3.

Transportlīdzeklis ir/nav (1) apstiprināts saskaņā ar ANO EEK Noteikumiem Nr. 64 attiecībā uz tā pagaidu lietošanas rezerves bloku.

| 3.1. | Transportlīdzekļa kategorija M1: jā/nē (1), tips 1/2/3/4/5 (1) |
| --- | --- |

3.1.

Transportlīdzekļa kategorija M1: jā/nē (1), tips 1/2/3/4/5 (1)

| 3.2. | Transportlīdzekļa kategorija N1: jā/nē (1), tips 1/2/3/5 (1) |
| --- | --- |

3.2.

Transportlīdzekļa kategorija N1: jā/nē (1), tips 1/2/3/5 (1)

| 4. | Transportlīdzeklis ir/nav (1) apstiprināts saskaņā ar ANO EEK Noteikumiem Nr. 64 attiecībā uz tā riepu spiediena kontroles sistēmu (TPMS). |
| --- | --- |

4.

Transportlīdzeklis ir/nav (1) apstiprināts saskaņā ar ANO EEK Noteikumiem Nr. 64 attiecībā uz tā riepu spiediena kontroles sistēmu (TPMS).

| 4.1. | Riepu spiediena kontroles sistēmas īss apraksts (TPMS) (ja uzstādīta): ... |
| --- | --- |

4.1.

Riepu spiediena kontroles sistēmas īss apraksts (TPMS) (ja uzstādīta): ...

| 5. | Piezīmes: ... |
| --- | --- |

5.

Piezīmes: ...

---

(1)  Lieko svītrot.

---

II PIELIKUMS

Prasības transportlīdzekļiem saistībā ar to riepu uzstādīšanu

1.   VISPĀRĪGAS PRASĪBAS

| 1.1. | Piemērojot 5.4. punkta noteikumus, katra transportlīdzeklī uzstādītā riepa, ieskaitot (vajadzības gadījumā) visas rezerves riepas, atbilst Regulas (EK) Nr. 661/2009 prasībām un tās īstenošanas pasākumiem. |
| --- | --- |

1.1.

Piemērojot 5.4. punkta noteikumus, katra transportlīdzeklī uzstādītā riepa, ieskaitot (vajadzības gadījumā) visas rezerves riepas, atbilst Regulas (EK) Nr. 661/2009 prasībām un tās īstenošanas pasākumiem.

2.   RIEPAS PIEDERUMI

| 2.1. | Visām transportlīdzeklī parasti uzstādītajām riepām, tātad izņemot pagaidu lietošanas rezerves riepu bloku, ir vienāda konstrukcija. |
| --- | --- |

2.1.

Visām transportlīdzeklī parasti uzstādītajām riepām, tātad izņemot pagaidu lietošanas rezerves riepu bloku, ir vienāda konstrukcija.

| 2.2. | Visas riepas, kas parasti uzstādītas vienai asij, ir viena tipa riepas. |
| --- | --- |

2.2.

Visas riepas, kas parasti uzstādītas vienai asij, ir viena tipa riepas.

| 2.3. | Attālums, kādā ritenis rotē, ir tāds, kas netraucē kustību, izmantojot maksimālā pieļaujamā izmēra riepas un loka platumus, ņemot vērā minimālo un maksimālo riteņu iznesumu un minimālo un maksimālo robežu, kuru uzkāršanai un stūrēšanai norādījis transportlīdzekļa izgatavotājs. To pārbauda, veicot lielākās un platākās riepas pārbaudes, ņemot vērā piemērojamās izmēru pielaides (t. i., maksimālais apvalks), kas saistītas ar riepas izmēra apzīmējumu, kurš precizēts attiecīgajos ANO EEK noteikumos). |
| --- | --- |

2.3.

Attālums, kādā ritenis rotē, ir tāds, kas netraucē kustību, izmantojot maksimālā pieļaujamā izmēra riepas un loka platumus, ņemot vērā minimālo un maksimālo riteņu iznesumu un minimālo un maksimālo robežu, kuru uzkāršanai un stūrēšanai norādījis transportlīdzekļa izgatavotājs. To pārbauda, veicot lielākās un platākās riepas pārbaudes, ņemot vērā piemērojamās izmēru pielaides (t. i., maksimālais apvalks), kas saistītas ar riepas izmēra apzīmējumu, kurš precizēts attiecīgajos ANO EEK noteikumos).

| 2.4. | Lai pārbaudītu, vai šā pielikuma 2.3. punkta prasības tiek izpildītas, tehniskais dienests var piekrist alternatīvai testa procedūrai (piemēram, virtuālai testēšanai). |
| --- | --- |

2.4.

Lai pārbaudītu, vai šā pielikuma 2.3. punkta prasības tiek izpildītas, tehniskais dienests var piekrist alternatīvai testa procedūrai (piemēram, virtuālai testēšanai).

3.   KRAVNESĪBA

| 3.1. | Piemērojot šā pielikuma 5. punkta noteikumus, katras riepas maksimāli pieļaujamās slodzes indekss, kas noteikts šā pielikuma 3.2. punktā, ieskaitot rezerves riepu (ja tāda ir), kuras uzstādītas transportlīdzeklī, ir:






  3.1.1. | transportlīdzeklim, kam viena tipa riepas uzstādītas vienkāršā montējumā: vismaz līdzvērtīgs pusei no tehniski pieļaujamās maksimālās masas uz asi, kas pieļauta noslogotākajai asij, kā norādījis transportlīdzekļa izgatavotājs; |
| --- | --- | --- |

3.1.

Piemērojot šā pielikuma 5. punkta noteikumus, katras riepas maksimāli pieļaujamās slodzes indekss, kas noteikts šā pielikuma 3.2. punktā, ieskaitot rezerves riepu (ja tāda ir), kuras uzstādītas transportlīdzeklī, ir:

3.1.1.

transportlīdzeklim, kam viena tipa riepas uzstādītas vienkāršā montējumā: vismaz līdzvērtīgs pusei no tehniski pieļaujamās maksimālās masas uz asi, kas pieļauta noslogotākajai asij, kā norādījis transportlīdzekļa izgatavotājs;

| 3.1.2. | transportlīdzeklim, kam vairāku tipu riepas uzstādītas vienkāršā montējumā: vismaz līdzvērtīgs pusei no attiecīgās ass tehniski pieļaujamās maksimālās masas uz asi, kā norādījis transportlīdzekļa izgatavotājs; |
| --- | --- |

3.1.2.

transportlīdzeklim, kam vairāku tipu riepas uzstādītas vienkāršā montējumā: vismaz līdzvērtīgs pusei no attiecīgās ass tehniski pieļaujamās maksimālās masas uz asi, kā norādījis transportlīdzekļa izgatavotājs;

| 3.1.3. | transportlīdzeklim, kam C1 klases riepas uzstādītas sapārotā montējumā: vismaz līdzvērtīgs attiecīgās ass tehniski pieļaujamajai maksimālajai masai uz asi, kā norādījis transportlīdzekļa izgatavotājs, kas pareizināts ar 0,27; |
| --- | --- |

3.1.3.

transportlīdzeklim, kam C1 klases riepas uzstādītas sapārotā montējumā: vismaz līdzvērtīgs attiecīgās ass tehniski pieļaujamajai maksimālajai masai uz asi, kā norādījis transportlīdzekļa izgatavotājs, kas pareizināts ar 0,27;

| 3.1.4. | C2 vai C3 klases riepas uzstādītas asīm sapārotā montējumā: vismaz līdzvērtīgs attiecīgās ass tehniski pieļaujamajai maksimālajai masai uz asi, kā norādījis transportlīdzekļa izgatavotājs, kas pareizināts ar 0,25, ņemot vērā sapārota montējuma kravnesības indeksu. |
| --- | --- |

3.1.4.

C2 vai C3 klases riepas uzstādītas asīm sapārotā montējumā: vismaz līdzvērtīgs attiecīgās ass tehniski pieļaujamajai maksimālajai masai uz asi, kā norādījis transportlīdzekļa izgatavotājs, kas pareizināts ar 0,25, ņemot vērā sapārota montējuma kravnesības indeksu.

| 3.2. | Šādi nosaka riepas maksimāli pieļaujamās slodzes indeksu:






  3.2.1. | C1 klases riepām ņem vērā “maksimāli pieļaujamās slodzes indeksu”, kā minēts ANO EEK Noteikumu Nr. 30 2.31. punktā; |
| --- | --- | --- |

3.2.

Šādi nosaka riepas maksimāli pieļaujamās slodzes indeksu:

3.2.1.

C1 klases riepām ņem vērā “maksimāli pieļaujamās slodzes indeksu”, kā minēts ANO EEK Noteikumu Nr. 30 2.31. punktā;

| 3.2.2. | C2 vai C3 klases riepām ņem vērā ANO EEK Noteikumu Nr. 54 2.29. punktā minēto tabulu “kravnesības atkarība no ātruma”, kurā atkarā no kravnesības indeksiem un nominālā ātruma kategorijas simboliem norādītas slodzes izmaiņas, kuras pneimatiskā riepa var izturēt, ņemot vērā transportlīdzekļa maksimālo aprēķina ātrumu. |
| --- | --- |

3.2.2.

C2 vai C3 klases riepām ņem vērā ANO EEK Noteikumu Nr. 54 2.29. punktā minēto tabulu “kravnesības atkarība no ātruma”, kurā atkarā no kravnesības indeksiem un nominālā ātruma kategorijas simboliem norādītas slodzes izmaiņas, kuras pneimatiskā riepa var izturēt, ņemot vērā transportlīdzekļa maksimālo aprēķina ātrumu.

| 3.3. | Lai nodrošinātu, ka vajadzības gadījumā uzstāda piemērotas rezerves riepas ar atbilstošu kravnesību, kad transportlīdzeklis nodots ekspluatācijai, attiecīgo informāciju skaidri norāda transportlīdzekļa īpašnieka rokasgrāmatā. |
| --- | --- |

3.3.

Lai nodrošinātu, ka vajadzības gadījumā uzstāda piemērotas rezerves riepas ar atbilstošu kravnesību, kad transportlīdzeklis nodots ekspluatācijai, attiecīgo informāciju skaidri norāda transportlīdzekļa īpašnieka rokasgrāmatā.

4.   ĀTRUMS UN KRAVNESĪBA

| 4.1. | Katra riepa, ko parasti uzstāda transportlīdzeklim, ir ar ātruma kategorijas simbolu. |
| --- | --- |

4.1.

Katra riepa, ko parasti uzstāda transportlīdzeklim, ir ar ātruma kategorijas simbolu.

| 4.1.1. | C1 klases riepām ātruma kategorijas simbols atbilst transportlīdzekļa maksimālajam aprēķina ātrumam, un V, W un Y ātruma kategoriju riepām ņem vērā maksimāli pieļaujamās slodzes indeksu, kā aprakstīts ANO EEK Noteikumos Nr. 30; |
| --- | --- |

4.1.1.

C1 klases riepām ātruma kategorijas simbols atbilst transportlīdzekļa maksimālajam aprēķina ātrumam, un V, W un Y ātruma kategoriju riepām ņem vērā maksimāli pieļaujamās slodzes indeksu, kā aprakstīts ANO EEK Noteikumos Nr. 30;

| 4.1.2. | C2 vai C3 klases riepām ātruma kategorijas simbols atbilst transportlīdzekļa maksimālajam aprēķina ātrumam un piemērojamai slodzes/ātruma kombinācijai, kas redzama šā pielikuma 3.2.2. punktā minētajā tabulā “kravnesības atkarība no ātruma”; |
| --- | --- |

4.1.2.

C2 vai C3 klases riepām ātruma kategorijas simbols atbilst transportlīdzekļa maksimālajam aprēķina ātrumam un piemērojamai slodzes/ātruma kombinācijai, kas redzama šā pielikuma 3.2.2. punktā minētajā tabulā “kravnesības atkarība no ātruma”;

| 4.2. | 4.1.1. un 4.1.2. punkta prasības nepiemēro šādos gadījumos:






  4.2.1. | pagaidu lietošanas rezerves blokiem, kuriem piemēro šā pielikuma 6. punktu; |
| --- | --- | --- |

4.2.

4.1.1. un 4.1.2. punkta prasības nepiemēro šādos gadījumos:

4.2.1.

pagaidu lietošanas rezerves blokiem, kuriem piemēro šā pielikuma 6. punktu;

| 4.2.2. | transportlīdzekļiem, kam parasti uzstāda parastās riepas un reizēm sniega riepas (t. i., ar marķējumu, kurā attēlots kalna simbols, vai ar simbolu, kurā attēlota sniegpārsla uz triju virsotņu kalna fona), un šādā gadījumā sniega riepu ātruma kategorijas simbols atbilst ātrumam, kas ir vai nu lielāks par transportlīdzekļa maksimālo aprēķina ātrumu, vai ir vismaz 160 km/h (vai abiem). Tomēr, ja transportlīdzekļa maksimālais aprēķina ātrums ir lielāks par ātrumu, kas atbilst uzstādīto sniega riepu zemākās ātruma kategorijas simbolam, tad maksimālā ātruma brīdinājuma zīmi, uz kuras norādīts maksimālā ātruma zemākais rādītājs uzstādītām sniega riepām, transportlīdzeklī izstāda vadītājam viegli un nepārtraukti saskatāmā vietā. Pārējās riepas ar uzlabotu saķeri ziemas apstākļos (t. i., ar marķējumu M + S, bet bez marķējuma, kurā attēlots kalna simbols, vai bez simbola, kurā attēlota sniegpārsla uz triju virsotņu kalna fona) atbilst šā pielikuma 4.1.1. un 4.1.2. punkta prasībām; |
| --- | --- |

4.2.2.

transportlīdzekļiem, kam parasti uzstāda parastās riepas un reizēm sniega riepas (t. i., ar marķējumu, kurā attēlots kalna simbols, vai ar simbolu, kurā attēlota sniegpārsla uz triju virsotņu kalna fona), un šādā gadījumā sniega riepu ātruma kategorijas simbols atbilst ātrumam, kas ir vai nu lielāks par transportlīdzekļa maksimālo aprēķina ātrumu, vai ir vismaz 160 km/h (vai abiem). Tomēr, ja transportlīdzekļa maksimālais aprēķina ātrums ir lielāks par ātrumu, kas atbilst uzstādīto sniega riepu zemākās ātruma kategorijas simbolam, tad maksimālā ātruma brīdinājuma zīmi, uz kuras norādīts maksimālā ātruma zemākais rādītājs uzstādītām sniega riepām, transportlīdzeklī izstāda vadītājam viegli un nepārtraukti saskatāmā vietā. Pārējās riepas ar uzlabotu saķeri ziemas apstākļos (t. i., ar marķējumu M + S, bet bez marķējuma, kurā attēlots kalna simbols, vai bez simbola, kurā attēlota sniegpārsla uz triju virsotņu kalna fona) atbilst šā pielikuma 4.1.1. un 4.1.2. punkta prasībām;

| 4.2.3. | transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar profesionālajām riepām bezceļa apstākļiem ar POR marķējumu. Tomēr, ja transportlīdzekļa maksimālais aprēķina ātrums ir lielāks par ātrumu, kas atbilst uzstādīto speciālu funkciju riepu zemākās ātruma kategorijas simbolam, tad maksimālā ātruma brīdinājuma zīmi, uz kuras norādīts uzstādīto speciālu funkciju riepu zemākais maksimālais ātrums, transportlīdzeklī izstāda vadītājam viegli un nepārtraukti saskatāmā vietā; |
| --- | --- |

4.2.3.

transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar profesionālajām riepām bezceļa apstākļiem ar POR marķējumu. Tomēr, ja transportlīdzekļa maksimālais aprēķina ātrums ir lielāks par ātrumu, kas atbilst uzstādīto speciālu funkciju riepu zemākās ātruma kategorijas simbolam, tad maksimālā ātruma brīdinājuma zīmi, uz kuras norādīts uzstādīto speciālu funkciju riepu zemākais maksimālais ātrums, transportlīdzeklī izstāda vadītājam viegli un nepārtraukti saskatāmā vietā;

| 4.2.4. | M2, M3, N2 vai N3 kategorijas transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar ātruma ierobežošanas ierīci (SLD), kas apstiprināta saskaņā ar ANO EEK Noteikumiem Nr. 89 (1), riepu ātruma simbols atbilst ātrumam, kādā noteikts ierobežojums. Tomēr, ja transportlīdzekļa izgatavotājs ir paredzējis, ka transportlīdzekļa maksimālais aprēķina ātrums ir lielāks par ātrumu, kas atbilst uzstādīto riepu zemākās ātruma kategorijas simbolam, tad maksimālā ātruma brīdinājuma zīmi, uz kuras norādīts riepu maksimālais pieļaujamais ātrums, transportlīdzeklī izstāda vadītājam viegli un nepārtraukti saskatāmā vietā; |
| --- | --- |

4.2.4.

M2, M3, N2 vai N3 kategorijas transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar ātruma ierobežošanas ierīci (SLD), kas apstiprināta saskaņā ar ANO EEK Noteikumiem Nr. 89 (1), riepu ātruma simbols atbilst ātrumam, kādā noteikts ierobežojums. Tomēr, ja transportlīdzekļa izgatavotājs ir paredzējis, ka transportlīdzekļa maksimālais aprēķina ātrums ir lielāks par ātrumu, kas atbilst uzstādīto riepu zemākās ātruma kategorijas simbolam, tad maksimālā ātruma brīdinājuma zīmi, uz kuras norādīts riepu maksimālais pieļaujamais ātrums, transportlīdzeklī izstāda vadītājam viegli un nepārtraukti saskatāmā vietā;

| 4.2.5. | M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar uzstādītu sistēmu, kurai ir ātruma ierobežošanas funkcija, riepu ātruma simbols atbilst ātrumam, kādā noteikts ierobežojums. Tomēr, ja transportlīdzekļa izgatavotājs ir paredzējis, ka transportlīdzekļa maksimālais aprēķina ātrums ir lielāks par ātrumu, kas atbilst uzstādīto riepu zemākās ātruma kategorijas simbolam, tad maksimālā ātruma brīdinājuma zīmi, uz kuras norādīts riepu maksimālais pieļaujamais ātrums, transportlīdzeklī izstāda vadītājam viegli un nepārtraukti saskatāmā vietā. |
| --- | --- |

4.2.5.

M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar uzstādītu sistēmu, kurai ir ātruma ierobežošanas funkcija, riepu ātruma simbols atbilst ātrumam, kādā noteikts ierobežojums. Tomēr, ja transportlīdzekļa izgatavotājs ir paredzējis, ka transportlīdzekļa maksimālais aprēķina ātrums ir lielāks par ātrumu, kas atbilst uzstādīto riepu zemākās ātruma kategorijas simbolam, tad maksimālā ātruma brīdinājuma zīmi, uz kuras norādīts riepu maksimālais pieļaujamais ātrums, transportlīdzeklī izstāda vadītājam viegli un nepārtraukti saskatāmā vietā.

| 4.3. | Lai nodrošinātu, ka vajadzības gadījumā uzstāda piemērotas rezerves riepas ar atbilstošu ātrumu un kravnesību, kad transportlīdzeklis nodots ekspluatācijai, attiecīgo informāciju skaidri norāda transportlīdzekļa īpašnieka rokasgrāmatā. |
| --- | --- |

4.3.

Lai nodrošinātu, ka vajadzības gadījumā uzstāda piemērotas rezerves riepas ar atbilstošu ātrumu un kravnesību, kad transportlīdzeklis nodots ekspluatācijai, attiecīgo informāciju skaidri norāda transportlīdzekļa īpašnieka rokasgrāmatā.

5.   ĪPAŠI GADĪJUMI

| 5.1. | O1 un O2 kategorijas piekabēm, kuru transportlīdzekļa maksimālais aprēķina ātrums ir 100 km/h vai mazāks un kurām C1 klases riepas uzstādītas vienkāršā montējumā, katras riepas maksimāli pieļaujamās slodzes indekss ir vismaz līdzvērtīgs tehniski pieļaujamajai maksimālajai masai uz asi noslogotākajai asij, ko norādījis piekabes izgatavotājs, kas pareizināts ar 0,45. Sapārotā montējumā uzstādītām riepām šis faktors ir vismaz 0,24. Šādos gadījumos maksimālā darbības ātruma brīdinājuma zīmi, uz kuras norādīts transportlīdzekļa maksimālais aprēķina ātrums, piestiprina pastāvīgi un noturīgi pie priekšējās piekabes sakabes ierīces. |
| --- | --- |

5.1.

O1 un O2 kategorijas piekabēm, kuru transportlīdzekļa maksimālais aprēķina ātrums ir 100 km/h vai mazāks un kurām C1 klases riepas uzstādītas vienkāršā montējumā, katras riepas maksimāli pieļaujamās slodzes indekss ir vismaz līdzvērtīgs tehniski pieļaujamajai maksimālajai masai uz asi noslogotākajai asij, ko norādījis piekabes izgatavotājs, kas pareizināts ar 0,45. Sapārotā montējumā uzstādītām riepām šis faktors ir vismaz 0,24. Šādos gadījumos maksimālā darbības ātruma brīdinājuma zīmi, uz kuras norādīts transportlīdzekļa maksimālais aprēķina ātrums, piestiprina pastāvīgi un noturīgi pie priekšējās piekabes sakabes ierīces.

| 5.2. | M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļiem, kas konstruēti tā, lai varētu vilkt piekabi, ar papildu slodzi noslogotās piekabes sakabes ierīces dēļ C1 klases riepām var pārsniegt aizmugurējās riepas maksimālo pieļaujamās slodzes indeksu, bet ne vairāk kā par 15 %. Šādā gadījumā transportlīdzekļa īpašnieka rokasgrāmatā ir skaidra informācija un ieteikums par maksimālo pieļaujamo transportlīdzekļa ātrumu, velkot piekabi ne ātrāk kā 100 km/h, un par spiedienu aizmugurējās riepās vismaz 20 kPa (0,2 bāri) virs riepu spiediena, kas ieteikts normālai lietošanai (t. i., bez pievienotas piekabes). |
| --- | --- |

5.2.

M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļiem, kas konstruēti tā, lai varētu vilkt piekabi, ar papildu slodzi noslogotās piekabes sakabes ierīces dēļ C1 klases riepām var pārsniegt aizmugurējās riepas maksimālo pieļaujamās slodzes indeksu, bet ne vairāk kā par 15 %. Šādā gadījumā transportlīdzekļa īpašnieka rokasgrāmatā ir skaidra informācija un ieteikums par maksimālo pieļaujamo transportlīdzekļa ātrumu, velkot piekabi ne ātrāk kā 100 km/h, un par spiedienu aizmugurējās riepās vismaz 20 kPa (0,2 bāri) virs riepu spiediena, kas ieteikts normālai lietošanai (t. i., bez pievienotas piekabes).

| 5.3. | Atsevišķiem īpašiem transportlīdzekļiem, kas minēti turpmāk, kam uzstādītas C2 vai C3 klases riepas, šā pielikuma 3.2.2. punktā aprakstīto tabulu “kravnesības atkarība no ātruma” nepiemēro. Šādā gadījumā maksimālo riepu nestspēju, kas pārbaudāma attiecībā pret tehniski pieļaujamo maksimālo masu uz asi (skatīt 3.1.2.–3.1.4. punktu), nosaka, reizinot nestspēju, kas atbilst kravnesības indeksam, ar atbilstošu koeficientu, kas saistīts ar transportlīdzekļa tipu un tā lietojumu (nevis ar transportlīdzekļa maksimālo aprēķina ātrumu), un šā pielikuma 4.1.1. un 4.1.2. punktu nepiemēro.
  Šādi ir atbilstošie koeficienti:






  5.3.1. | I vai A klases (M2 vai M3) transportlīdzeklim – 1,15, kā noteikts ANO EEK Noteikumu Nr. 107 (2) 2.1.1.1. punktā (I klase) un 2.1.2.1. punktā (A klase). |
| --- | --- | --- |

5.3.

Atsevišķiem īpašiem transportlīdzekļiem, kas minēti turpmāk, kam uzstādītas C2 vai C3 klases riepas, šā pielikuma 3.2.2. punktā aprakstīto tabulu “kravnesības atkarība no ātruma” nepiemēro. Šādā gadījumā maksimālo riepu nestspēju, kas pārbaudāma attiecībā pret tehniski pieļaujamo maksimālo masu uz asi (skatīt 3.1.2.–3.1.4. punktu), nosaka, reizinot nestspēju, kas atbilst kravnesības indeksam, ar atbilstošu koeficientu, kas saistīts ar transportlīdzekļa tipu un tā lietojumu (nevis ar transportlīdzekļa maksimālo aprēķina ātrumu), un šā pielikuma 4.1.1. un 4.1.2. punktu nepiemēro.

Šādi ir atbilstošie koeficienti:

5.3.1.

I vai A klases (M2 vai M3) transportlīdzeklim – 1,15, kā noteikts ANO EEK Noteikumu Nr. 107 (2) 2.1.1.1. punktā (I klase) un 2.1.2.1. punktā (A klase).

| 5.3.2. | 1,10 – N kategorijas transportlīdzekļiem, kas īpaši konstruēti lietošanai īsām distancēm pilsētās un piepilsētās, piemēram, ielu un ceļu slaucīšanas mašīnas vai atkritumu savācēji, ja transportlīdzekļu maksimālais aprēķina ātrums nepārsniedz 60 km/h. |
| --- | --- |

5.3.2.

1,10 – N kategorijas transportlīdzekļiem, kas īpaši konstruēti lietošanai īsām distancēm pilsētās un piepilsētās, piemēram, ielu un ceļu slaucīšanas mašīnas vai atkritumu savācēji, ja transportlīdzekļu maksimālais aprēķina ātrums nepārsniedz 60 km/h.

| 5.4. | Izņēmumu gadījumos, ja transportlīdzekļi ir konstruēti tādiem lietošanas apstākļiem, kas neatbilst C1, C2 un C3 klases riepu īpašībām, un tādēļ ir nepieciešams uzstādīt riepas, kurām piemīt atšķirīgas īpašības, šā pielikuma 1.1. punkta prasības nepiemēro, ja izpildīti šādi nosacījumi:






  5.4.1. | riepas apstiprina saskaņā ar vai nu ANO EEK Noteikumu Nr. 75 (3), vai arī ANO EEK Noteikumu Nr. 106 (4) prasībām; un |
| --- | --- | --- |

5.4.

Izņēmumu gadījumos, ja transportlīdzekļi ir konstruēti tādiem lietošanas apstākļiem, kas neatbilst C1, C2 un C3 klases riepu īpašībām, un tādēļ ir nepieciešams uzstādīt riepas, kurām piemīt atšķirīgas īpašības, šā pielikuma 1.1. punkta prasības nepiemēro, ja izpildīti šādi nosacījumi:

5.4.1.

riepas apstiprina saskaņā ar vai nu ANO EEK Noteikumu Nr. 75 (3), vai arī ANO EEK Noteikumu Nr. 106 (4) prasībām; un

| 5.4.2. | tipa apstiprinātāja iestāde un tehniskais dienests ir pārliecinājušies, ka uzstādītās riepas atbilst transportlīdzekļa darbības apstākļiem. Testa ziņojumā un piezīmēs par tipa apstiprinājuma sertifikātu norāda atbrīvojuma būtību un pieņemšanas pamatojumu. |
| --- | --- |

5.4.2.

tipa apstiprinātāja iestāde un tehniskais dienests ir pārliecinājušies, ka uzstādītās riepas atbilst transportlīdzekļa darbības apstākļiem. Testa ziņojumā un piezīmēs par tipa apstiprinājuma sertifikātu norāda atbrīvojuma būtību un pieņemšanas pamatojumu.

6.   REZERVES RITEŅI UN RIEPAS

| 6.1. | Ja transportlīdzeklis ir aprīkots ar rezerves bloku, tā riepa ir:






  6.1.1. | tāda izmēra standarta rezerves bloks kā riepas, kas transportlīdzeklim faktiski uzstādītas; |
| --- | --- | --- |

6.1.

Ja transportlīdzeklis ir aprīkots ar rezerves bloku, tā riepa ir:

6.1.1.

tāda izmēra standarta rezerves bloks kā riepas, kas transportlīdzeklim faktiski uzstādītas;

| 6.1.2. | tāda tipa pagaidu lietošanas rezerves bloks, kas piemērots lietošanai transportlīdzeklī, tomēr tikai M1 vai N1 kategorijas transportlīdzekļus aprīko ar lietošanas rezerves bloku vai to tajos montē.






  6.1.2.1. | Ja veicami konkrēti piesardzības pasākumi, lai pagaidu lietošanas rezerves bloku pielāgotu transportlīdzeklim (piem., pagaidu lietošanas rezerves bloku pielāgo tikai priekšējai asij, un tādējādi priekšējais standarta bloks vispirms jāuzstāda uz aizmugurējās ass, lai novērstu aizmugurējā standarta bloka disfunkciju), to skaidri norāda transportlīdzekļa īpašnieka rokasgrāmatā un pārliecinās par atbilstīgajiem šā pielikuma 2.3. punkta aspektiem. |
| --- | --- | --- |

6.1.2.

tāda tipa pagaidu lietošanas rezerves bloks, kas piemērots lietošanai transportlīdzeklī, tomēr tikai M1 vai N1 kategorijas transportlīdzekļus aprīko ar lietošanas rezerves bloku vai to tajos montē.

6.1.2.1.

Ja veicami konkrēti piesardzības pasākumi, lai pagaidu lietošanas rezerves bloku pielāgotu transportlīdzeklim (piem., pagaidu lietošanas rezerves bloku pielāgo tikai priekšējai asij, un tādējādi priekšējais standarta bloks vispirms jāuzstāda uz aizmugurējās ass, lai novērstu aizmugurējā standarta bloka disfunkciju), to skaidri norāda transportlīdzekļa īpašnieka rokasgrāmatā un pārliecinās par atbilstīgajiem šā pielikuma 2.3. punkta aspektiem.

| 6.2. | Visiem transportlīdzekļiem, kam paredzēts pagaidu lietošanas rezerves bloks vai nulles spiediena riepas, ir derīgs tipa apstiprinājums atbilstoši ANO EEK Noteikumiem Nr. 64 attiecībā uz prasībām saistībā ar transportlīdzekļu aprīkošanu ar pagaidu lietošanas rezerves blokiem un nulles spiediena riepām. |
| --- | --- |

6.2.

Visiem transportlīdzekļiem, kam paredzēts pagaidu lietošanas rezerves bloks vai nulles spiediena riepas, ir derīgs tipa apstiprinājums atbilstoši ANO EEK Noteikumiem Nr. 64 attiecībā uz prasībām saistībā ar transportlīdzekļu aprīkošanu ar pagaidu lietošanas rezerves blokiem un nulles spiediena riepām.

---

(1)  OV L 158, 19.5.2007., 1. lpp.

(2)  OV L 255, 29.9.2010., 1. lpp.

(3)  Vēl nav publicēti. Publicēs 2011. gada maijā.

(4)  OV L 257, 30.9.2010., 231. lpp.

---

| 13.5.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 124/21 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 124/21

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 459/2011

(2011. gada 12. maijs),

ar kuru groza pielikumu Regulā (EK) Nr. 631/2009, ar ko nosaka detalizētus I pielikuma īstenošanas noteikumus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 78/2009 par mehānisko transportlīdzekļu tipa apstiprinājumu saistībā ar gājēju un citu ievainojamu satiksmes dalībnieku aizsardzību

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 14. janvāra Regulu (EK) Nr. 78/2009 par mehānisko transportlīdzekļu tipu apstiprināšanu attiecībā uz gājēju un citu ievainojamu satiksmes dalībnieku aizsardzību, ar ko groza Direktīvu 2007/46/EK un atceļ Direktīvu 2003/102/EK un 2005/66/EK (1), un jo īpaši tās 4. panta 6. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas 2009. gada 22. jūlija Regulu (EK) Nr. 631/2009, ar ko nosaka detalizētus I pielikuma īstenošanas noteikumus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 78/2009 par mehānisko transportlīdzekļu tipa apstiprinājumu saistībā ar gājēju un citu ievainojamu satiksmes dalībnieku aizsardzību, groza Direktīvu 2007/46/EK un atceļ Direktīvu 2003/102/EK un 2005/66/EK (2), paredzēti detalizēti īstenošanas noteikumi Regulas (EK) Nr. 78/2009 I pielikumam, kas ir atsevišķs tiesību akts tipa apstiprināšanas procedūras nolūkos, kura ir paredzēta Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 5. septembra Direktīvā 2007/46/EK, ar ko izveido sistēmu mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju, kā arī tādiem transportlīdzekļiem paredzētu sistēmu, sastāvdaļu un atsevišķu tehnisku vienību apstiprināšanai (pamatdirektīva) (3). |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas 2009. gada 22. jūlija Regulu (EK) Nr. 631/2009, ar ko nosaka detalizētus I pielikuma īstenošanas noteikumus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 78/2009 par mehānisko transportlīdzekļu tipa apstiprinājumu saistībā ar gājēju un citu ievainojamu satiksmes dalībnieku aizsardzību, groza Direktīvu 2007/46/EK un atceļ Direktīvu 2003/102/EK un 2005/66/EK (2), paredzēti detalizēti īstenošanas noteikumi Regulas (EK) Nr. 78/2009 I pielikumam, kas ir atsevišķs tiesību akts tipa apstiprināšanas procedūras nolūkos, kura ir paredzēta Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 5. septembra Direktīvā 2007/46/EK, ar ko izveido sistēmu mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju, kā arī tādiem transportlīdzekļiem paredzētu sistēmu, sastāvdaļu un atsevišķu tehnisku vienību apstiprināšanai (pamatdirektīva) (3).

| (2) | Tehniskajām prasībām, kas vajadzīgas, lai īstenotu Regulas (EK) Nr. 78/2009 prasības, jābalstās uz specifikācijām, kuras sniegtas Komisijas 2003. gada 23. decembra Lēmumā 2004/90/EK par tehniskajām prasībām attiecībā uz to, kā īstenot 3. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2003/102/EK, kas attiecas uz gājēju un citu ievainojamu satiksmes dalībnieku aizsardzību pirms sadursmes ar transportlīdzekli un sadursmes gadījumā un ar ko groza Direktīvu 70/156/EEK (4). |
| --- | --- |

(2)

Tehniskajām prasībām, kas vajadzīgas, lai īstenotu Regulas (EK) Nr. 78/2009 prasības, jābalstās uz specifikācijām, kuras sniegtas Komisijas 2003. gada 23. decembra Lēmumā 2004/90/EK par tehniskajām prasībām attiecībā uz to, kā īstenot 3. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2003/102/EK, kas attiecas uz gājēju un citu ievainojamu satiksmes dalībnieku aizsardzību pirms sadursmes ar transportlīdzekli un sadursmes gadījumā un ar ko groza Direktīvu 70/156/EEK (4).

| (3) | Balstoties uz pieredzi, kas gūta sākotnējos novērtējumos, kurus saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 631/2009 veikuši transportlīdzekļu ražotāji un tehniskie dienesti, tika noteiktas četras dažādas jomas, kurās konkrētās prasības vēl ir jāprecizē. Grozāmie noteikumi attiecas uz vispārīgām prasībām, kuras balstās uz pašreizējām pirmās fāzes prasībām, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2003/102/EK (5). Daži nozīmīgi novērtējuma robežnosacījumi, kas ietverti vispārīgajās prasībās, ir jāpielāgo, lai ņemtu vērā zinātnes un tehnikas attīstību un lai saskaņotu Regulas (EK) Nr. 78/2009 pirmās fāzes prasības ar prasībām, kas paredzētas attiecībā uz pirmo fāzi Direktīvā 2003/102/EK. |
| --- | --- |

(3)

Balstoties uz pieredzi, kas gūta sākotnējos novērtējumos, kurus saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 631/2009 veikuši transportlīdzekļu ražotāji un tehniskie dienesti, tika noteiktas četras dažādas jomas, kurās konkrētās prasības vēl ir jāprecizē. Grozāmie noteikumi attiecas uz vispārīgām prasībām, kuras balstās uz pašreizējām pirmās fāzes prasībām, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2003/102/EK (5). Daži nozīmīgi novērtējuma robežnosacījumi, kas ietverti vispārīgajās prasībās, ir jāpielāgo, lai ņemtu vērā zinātnes un tehnikas attīstību un lai saskaņotu Regulas (EK) Nr. 78/2009 pirmās fāzes prasības ar prasībām, kas paredzētas attiecībā uz pirmo fāzi Direktīvā 2003/102/EK.

| (4) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Tehniskā komiteja mehānisko transportlīdzekļu jautājumos, |
| --- | --- |

(4)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Tehniskā komiteja mehānisko transportlīdzekļu jautājumos,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 631/2009 pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 12. maijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 35, 4.2.2009., 1. lpp.

1

(2)  OV L 195, 25.7.2009., 1. lpp.

2

(3)  OV L 263, 9.10.2007., 1. lpp.

3

(4)  OV L 31, 4.2.2004., 21. lpp.

4

(5)  OV L 321, 6.12.2003., 15. lpp.

5

---

PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 631/2009 pielikumu groza šādi.

| 1. | Pielikuma II daļu groza šādi:






  a) | II nodaļu groza šādi:






  i) | nodaļas 3.2. punkta otro daļu aizstāj ar šādu daļu:
  “Transportlīdzekļiem, kuru bufera apakšējais augstums ir vienāds ar 425 mm vai lielāks par to un mazāks par 500 mm, ražotājs var izvēlēties piemērot vai nu šo testu, vai arī III nodaļā izklāstīto testu.”; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Pielikuma II daļu groza šādi:

a)

II nodaļu groza šādi:

i)

nodaļas 3.2. punkta otro daļu aizstāj ar šādu daļu:

“Transportlīdzekļiem, kuru bufera apakšējais augstums ir vienāds ar 425 mm vai lielāks par to un mazāks par 500 mm, ražotājs var izvēlēties piemērot vai nu šo testu, vai arī III nodaļā izklāstīto testu.”;

| ii) | nodaļas 3.3. punktā pēc pirmās daļas pievieno šādu daļu:
  “Ja transportlīdzekli testē saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 78/2009 I pielikuma 2.1. iedaļas a) vai b) apakšpunktu, ražotājs var pieteikties uz atkāpi attiecībā uz atbrīvojuma zonu, kas nav platāka par 132 mm un kas izvietota noņemama jūgkāša vietā.”; |
| --- | --- |

ii)

nodaļas 3.3. punktā pēc pirmās daļas pievieno šādu daļu:

“Ja transportlīdzekli testē saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 78/2009 I pielikuma 2.1. iedaļas a) vai b) apakšpunktu, ražotājs var pieteikties uz atkāpi attiecībā uz atbrīvojuma zonu, kas nav platāka par 132 mm un kas izvietota noņemama jūgkāša vietā.”;

| iii) | nodaļas 4.6. punktā pēc pirmās daļas iekļauj šādu daļu:
  “Ja transportlīdzekli testē saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 78/2009 I pielikuma 2.1. iedaļas a) apakšpunktu, triecienelementa apakša var arī būt zemes atskaites līmenī, kad notiek pirmais kontakts ar buferi, ar pielaidi ± 10 mm.”; |
| --- | --- |

iii)

nodaļas 4.6. punktā pēc pirmās daļas iekļauj šādu daļu:

“Ja transportlīdzekli testē saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 78/2009 I pielikuma 2.1. iedaļas a) apakšpunktu, triecienelementa apakša var arī būt zemes atskaites līmenī, kad notiek pirmais kontakts ar buferi, ar pielaidi ± 10 mm.”;

| b) | V nodaļu groza šādi:






  i) | nodaļas 3.2. punkta piekto daļu aizstāj ar šādu daļu:
  “Katrs izvēlētais testa punkts attiecībā uz bērna/neliela auguma pieaugušā zveltņgalvu arī ir vismaz 165 mm uz aizmuguri no dzinēja pārsega priekšējās malas atskaites līnijas vai uz aizmuguri no 1 000 mm aptīšanas attāluma, izvēloties to, kurš izraudzītajā testa punktā atrodas vairāk uz aizmuguri, ja vien neviens punkts dzinēja pārsega priekšējās malas testēšanas laukumā, tuvāk par 165 mm uz sāniem, neprasa trieciena kinētisko enerģiju, kas pārsniedz 200 J, ja to izvēlas testam ar augšstilba formu pret dzinēja pārsega priekšējo malu.”; |
| --- | --- | --- |

b)

V nodaļu groza šādi:

i)

nodaļas 3.2. punkta piekto daļu aizstāj ar šādu daļu:

“Katrs izvēlētais testa punkts attiecībā uz bērna/neliela auguma pieaugušā zveltņgalvu arī ir vismaz 165 mm uz aizmuguri no dzinēja pārsega priekšējās malas atskaites līnijas vai uz aizmuguri no 1 000 mm aptīšanas attāluma, izvēloties to, kurš izraudzītajā testa punktā atrodas vairāk uz aizmuguri, ja vien neviens punkts dzinēja pārsega priekšējās malas testēšanas laukumā, tuvāk par 165 mm uz sāniem, neprasa trieciena kinētisko enerģiju, kas pārsniedz 200 J, ja to izvēlas testam ar augšstilba formu pret dzinēja pārsega priekšējo malu.”;

| ii) | nodaļas 3.2.3. punktā rindkopas beigās pievieno šādu teikumu:
  “Trieciena zonu nosaka, izmantojot zveltņgalvas pirmo kontakta punktu ar dzinēja pārsega augšējo daļu.”; |
| --- | --- |

ii)

nodaļas 3.2.3. punktā rindkopas beigās pievieno šādu teikumu:

“Trieciena zonu nosaka, izmantojot zveltņgalvas pirmo kontakta punktu ar dzinēja pārsega augšējo daļu.”;

| c) | VI nodaļas 3.2. punkta otro daļu aizstāj ar šādu daļu:
  “Testiem ar pieaugušā zveltņgalvas triecienelementu pret priekšējo stiklu izvēlētie testa punkti ir vismaz 165 mm cits no cita, vismaz 82,5 mm uz iekšpusi no visa priekšējā stikla, ieskaitot caurspīdīgu un necaurspīdīgu stiklojuma materiālu, neatkarīgi no redzamības zonām, vismaz 82,5 mm uz priekšu no priekšējā stikla aizmugurējās atskaites līnijas vai uz priekšu no 2 100 mm aptīšanas attāluma, izvēloties to, kurš izraudzītajā testa punktā atrodas vairāk uz priekšu, turklāt ir jānodrošina, lai zveltņgalva nesaskartos ar ārējās virsbūves konstrukcijām (piemēram, dzinēja pārsega aizmugurējo malu, stikla tīrītāju svirām) pirms pirmā kontakta ar priekšējo stiklu (skatīt 8. attēlu).”; |
| --- | --- |

c)

VI nodaļas 3.2. punkta otro daļu aizstāj ar šādu daļu:

“Testiem ar pieaugušā zveltņgalvas triecienelementu pret priekšējo stiklu izvēlētie testa punkti ir vismaz 165 mm cits no cita, vismaz 82,5 mm uz iekšpusi no visa priekšējā stikla, ieskaitot caurspīdīgu un necaurspīdīgu stiklojuma materiālu, neatkarīgi no redzamības zonām, vismaz 82,5 mm uz priekšu no priekšējā stikla aizmugurējās atskaites līnijas vai uz priekšu no 2 100 mm aptīšanas attāluma, izvēloties to, kurš izraudzītajā testa punktā atrodas vairāk uz priekšu, turklāt ir jānodrošina, lai zveltņgalva nesaskartos ar ārējās virsbūves konstrukcijām (piemēram, dzinēja pārsega aizmugurējo malu, stikla tīrītāju svirām) pirms pirmā kontakta ar priekšējo stiklu (skatīt 8. attēlu).”;

| d) | VII nodaļas 3.3.2. punktā rindkopas beigās pievieno šādu teikumu:
  “Trieciena zonu nosaka, izmantojot zveltņgalvas pirmo kontakta punktu ar dzinēja pārsega augšējo daļu.” |
| --- | --- |

d)

VII nodaļas 3.3.2. punktā rindkopas beigās pievieno šādu teikumu:

“Trieciena zonu nosaka, izmantojot zveltņgalvas pirmo kontakta punktu ar dzinēja pārsega augšējo daļu.”

| 2. | Pielikuma V daļu groza šādi:






  a) | daļas 3.7. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  3.7.   Pirmā dabīgā triecienelementa frekvence pārsniedz 5 000 Hz, turklāt ieteicams izmantot slāpēto akselerometru ar slāpēšanas attiecību aptuveni 0,7.”; |
| --- | --- | --- |

2.

Pielikuma V daļu groza šādi:

a)

daļas 3.7. punktu aizstāj ar šādu punktu:

3.7.   Pirmā dabīgā triecienelementa frekvence pārsniedz 5 000 Hz, turklāt ieteicams izmantot slāpēto akselerometru ar slāpēšanas attiecību aptuveni 0,7.”;

| b) | daļas 4.7. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  4.7.   Pirmā dabīgā triecienelementa frekvence pārsniedz 5 000 Hz, turklāt ieteicams izmantot slāpēto akselerometru ar slāpēšanas attiecību aptuveni 0,7.” |
| --- | --- |

b)

daļas 4.7. punktu aizstāj ar šādu punktu:

4.7.   Pirmā dabīgā triecienelementa frekvence pārsniedz 5 000 Hz, turklāt ieteicams izmantot slāpēto akselerometru ar slāpēšanas attiecību aptuveni 0,7.”

---

| 13.5.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 124/23 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 124/23

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 460/2011

(2011. gada 12. maijs),

ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 396/2005 III pielikumu attiecībā uz hlorantraniliprola (DPX E-2Y45) maksimālo atlieku līmeni burkānos vai uz tiem

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 23. februāra Regulu (EK) Nr. 396/2005, ar ko paredz maksimāli pieļaujamos pesticīdu atlieku līmeņus augu un dzīvnieku izcelsmes pārtikā un barībā un ar ko groza Padomes Direktīvu 91/414/EEK (1), un jo īpaši tās 18. panta 4. punktu,

tā kā:

| (1) | Hlorantraniliprola (DPX E-2Y45) MAL tika noteikti Regulas (EK) Nr. 396/2005 III pielikuma A daļā. |
| --- | --- |

(1)

Hlorantraniliprola (DPX E-2Y45) MAL tika noteikti Regulas (EK) Nr. 396/2005 III pielikuma A daļā.

| (2) | Saskaņā ar 8. panta 4. punktu Padomes 1991. gada 15. jūlija Direktīvā 91/414/EEK par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū (2) Francija 2010. gada 23. augustā paziņoja Komisijai, ka uz laiku ir atļauts lietot augu aizsardzības līdzekli, kas satur hlorantraniliprolu (DPX E-2Y45), lai to izmantotu uz burkāniem nolūkā kontrolēt burkānu mušu radīto apdraudējumu, ko iepriekš prognozēt un citiem līdzekļiem ierobežot nevarēja. Tāpēc Francija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 396/2005 18. panta 4. punktu informēja pārējās dalībvalstis, Komisiju un Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi (turpmāk “iestāde”) par to, ka tās teritorijā ir atļauts laist tirgū burkānus, kas satur pesticīda atliekas augstākā koncentrācijā nekā piemērojamais MAL. Francija arī iesniedza atbilstošu riska novērtējumu, kurā secināts, ka šādi burkāni nerada nepieļaujamu apdraudējumu, konkrēti, ka ierosinātais augstāks atlieku līmenis patērētājus neapdraud. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar 8. panta 4. punktu Padomes 1991. gada 15. jūlija Direktīvā 91/414/EEK par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū (2) Francija 2010. gada 23. augustā paziņoja Komisijai, ka uz laiku ir atļauts lietot augu aizsardzības līdzekli, kas satur hlorantraniliprolu (DPX E-2Y45), lai to izmantotu uz burkāniem nolūkā kontrolēt burkānu mušu radīto apdraudējumu, ko iepriekš prognozēt un citiem līdzekļiem ierobežot nevarēja. Tāpēc Francija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 396/2005 18. panta 4. punktu informēja pārējās dalībvalstis, Komisiju un Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi (turpmāk “iestāde”) par to, ka tās teritorijā ir atļauts laist tirgū burkānus, kas satur pesticīda atliekas augstākā koncentrācijā nekā piemērojamais MAL. Francija arī iesniedza atbilstošu riska novērtējumu, kurā secināts, ka šādi burkāni nerada nepieļaujamu apdraudējumu, konkrēti, ka ierosinātais augstāks atlieku līmenis patērētājus neapdraud.

| (3) | Iestāde Francijas iesniegto riska novērtējumu izvērtēja, konkrētāk pārbaudot, vai patērētāji un attiecīgā gadījumā dzīvnieki ir apdraudēti. Iestāde sniedza pamatotu atzinumu par ierosināto MAL (3). Iestāde atzinumā konstatē, ka, balstoties uz iedarbības novērtējumu uz 27 konkrētām patērētāju grupām Eiropā, ierosinātais MAL patērētāju drošuma ziņā ir pieņemams. |
| --- | --- |

(3)

Iestāde Francijas iesniegto riska novērtējumu izvērtēja, konkrētāk pārbaudot, vai patērētāji un attiecīgā gadījumā dzīvnieki ir apdraudēti. Iestāde sniedza pamatotu atzinumu par ierosināto MAL (3). Iestāde atzinumā konstatē, ka, balstoties uz iedarbības novērtējumu uz 27 konkrētām patērētāju grupām Eiropā, ierosinātais MAL patērētāju drošuma ziņā ir pieņemams.

| (4) | Balstoties uz iestādes pamatoto ziņojumu un ņemot vērā ar aplūkojamo jautājumu saistītos faktorus, ierosinātais MAL atbilst Regulas (EK) Nr. 396/2005 18. panta 4. punkta prasībām. |
| --- | --- |

(4)

Balstoties uz iestādes pamatoto ziņojumu un ņemot vērā ar aplūkojamo jautājumu saistītos faktorus, ierosinātais MAL atbilst Regulas (EK) Nr. 396/2005 18. panta 4. punkta prasībām.

| (5) | Tāpēc attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 396/2005. |
| --- | --- |

(5)

Tāpēc attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 396/2005.

| (6) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, un Eiropas Parlaments un Padome pret tiem nav iebilduši, |
| --- | --- |

(6)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, un Eiropas Parlaments un Padome pret tiem nav iebilduši,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 396/2005 III pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 12. maijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 70, 16.3.2005., 1. lpp.

1

(2)  OV L 230, 19.8.1991., 1. lpp.

2

(3)  EFSA zinātniskais ziņojums pieejams: http://www.efsa.europa.eu:

3

Reasoned opinion of EFSA: Modification of the existing MRL for chloranthraniliprole in carrots. EFSA Journal 2010; 8(10): 1859. Publicēts 2010. gada 11. oktobrī. Pieņemts 2010. gada 8. oktobrī.

Reasoned opinion of EFSA: Modification of the existing MRL for chloranthraniliprole in carrots

EFSA Journal 2010

---

PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 396/2005 III pielikuma A daļā sleju ar ierakstu “Hlorantraniliprols (DPX E-2Y45)” aizstāj ar šādu:

“Pesticīdu atliekas un maksimāli pieļaujamie atlieku līmeņi (mg/kg)

| Kods | Produktu grupas un atsevišķu produktu paraugi, uz ko attiecas MAL (1) | Hlorantraniliprols
  (DPX E-2Y45) |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| 0100000 | 1. | SVAIGI VAI SALDĒTI AUGĻI; RIEKSTI |

Kods

Produktu grupas un atsevišķu produktu paraugi, uz ko attiecas MAL (1)

Hlorantraniliprols

(DPX E-2Y45)

(1)

(2)

(3)

0100000

1.

0110000

| i) | citrusaugļi |
| --- | --- |

i)

0,01 (2)

0110010

Greipfrūti (pampelmūzes, pampelmūzes un greipfrūta hibrīdi (izņemot mineolas), mandarīna un greipfrūta hibrīdi, pārējie hibrīdi)

0110020

Apelsīni (bergamotes, pomerances, činoto un pārējie hibrīdi)

0110030

Citroni (dažādi citroni)

0110040

Laimi

0110050

Mandarīni (klementīni, tanžerīni, mineolas un pārējie hibrīdi)

0110990

Pārējie

0120000

| ii) | koku rieksti (lobīti vai nelobīti) |
| --- | --- |

ii)

0,05

0120010

Mandeles

0120020

Brazīlijas rieksti

0120030

Indijas rieksti

0120040

Ēdamie kastaņi

0120050

Kokosrieksti

0120060

Lazdu rieksti (dižlazdu rieksti)

0120070

Makadāmijas rieksti

0120080

Pekanrieksti

0120090

Ciedru rieksti

0120100

Pistācijas

0120110

Valrieksti

0120990

Pārējie

0130000

| iii) | sēkleņi |
| --- | --- |

iii)

0,5

0130010

Āboli (mežāboli)

0130020

Bumbieri (bumbierāboli)

0130030

Cidonijas

0130040

Mespili

0130050

Eriobotrijas

0130990

Pārējie

0140000

| iv) | kauleņi |
| --- | --- |

iv)

1

0140010

Aprikozes

0140020

Ķirši (saldie ķirši, skābie ķirši)

0140030

Persiki (nektarīni un tiem līdzīgi hibrīdi)

0140040

Plūmes (damsonplūmes, renklodes, mirabeles, ērkšķu plūmes)

0140990

Pārējie

0150000

| v) | ogas un sīkie augļi |
| --- | --- |

v)

0151000

| a) | galda vīnogas un vīnogas pārstrādei |
| --- | --- |

a)

1

0151010

Galda vīnogas

0151020

Vīnogas pārstrādei

0152000

| b) | zemenes |
| --- | --- |

b)

0,01 (2)

0153000

| c) | ogas uz dzinumiem |
| --- | --- |

c)

0,01 (2)

0153010

Kazenes

0153020

Zilganās kazenes (kazeņavenes, boizenes un lācenes)

0153030

Avenes (Japānas avenes, ziemeļu kaulenes/avenes (Rubus arcticus), kauleņavene (Rubus arcticus x idaeus))

0153990

Pārējie

0154000

| d) | pārējie sīkie augļi un ogas |
| --- | --- |

d)

0,01 (2)

0154010

Vairogu zilenes (mellenes)

0154020

Dzērvenes (brūklenes)

0154030

Jāņogas (sarkanās un baltās) un upenes

0154040

Ērkšķogas (arī citu jāņogu ģints sugu hibrīdi)

0154050

Mežrožu paaugļi

0154060

Zīdkoka ogas (lielaugļu zemeņkoka augļi)

0154070

Vilkābeles ogas (kiviogas (Actinidia arguta))

0154080

Plūškoka ogas (aronijas, pīlādžogas, smiltsērkšķa ogas, paērkšķa ogas un citas koku ogas)

0154990

Pārējie

0160000

| vi) | dažādi augļi |
| --- | --- |

vi)

0,01 (2)

0161000

| a) | ar ēdamu mizu |
| --- | --- |

a)

0161010

Dateles

0161020

Vīģes

0161030

Galda olīvas

0161040

Kumkvati (Marumi kumkvati, Nagami kumkvati, laimkvati (Citrus aurantifolia x Fortunella spp.))

0161050

Karambolas (Bilimbi)

0161060

Hurmas

0161070

Javas salas plūmes (Javas salas āboli, pomeraki, Malabāras plūmes, pitangas (grumichama Eugenia uniflora))

0161990

Pārējie

0162000

| b) | mazi, ar neēdamu mizu |
| --- | --- |

b)

0162010

Kivi

0162020

Ličī (pulasāna un rambutāna koka augļi, mangostāni)

0162030

Pasifloras

0162040

Opuncijas

0162050

Hrizofilas

0162060

Amerikas hurmas (sapotes (melnās, baltās, zaļās, dzeltenās un meimija sapotes))

0162990

Pārējie

0163000

| c) | lieli, ar neēdamu mizu |
| --- | --- |

c)

0163010

Avokado

0163020

Banāni (pundurbanāni, miltu banāni, ābolbanāni)

0163030

Mango

0163040

Papaijas

0163050

Granātāboli

0163060

Čerimojas (anonas, ilamas un pārējie vidēji lielie anonu dzimtas augu augļi)

0163070

Gvajaves (sarkanā pitaija jeb pūķauglis (Hylocereus undatus))

0163080

Ananasi

0163090

Maizeskoka augļi (džekfrūti)

0163100

Duriana augļi

0163110

Guanabanas

0163990

Pārējie

0200000

| 2. | SVAIGI VAI SALDĒTI DĀRZEŅI |
| --- | --- |

2.

0210000

| i) | sakņu un bumbuļu dārzeņi |
| --- | --- |

i)

0211000

| a) | kartupeļi |
| --- | --- |

a)

0,02

0212000

| b) | tropiskie sakņu un bumbuļu dārzeņi |
| --- | --- |

b)

0,02

0212010

Manioka (kolokāzijas, tannijas)

0212020

Batātes

0212030

Jamsi (jamsa pupas, Meksikas jamsa pupas)

0212040

Marantas

0212990

Pārējie

0213000

| c) | pārējie sakņu un bumbuļu dārzeņi, izņemot cukurbietes |
| --- | --- |

c)

0213010

Galda bietes

0,02

0213020

Burkāni

0,08 (+)

0213030

Sakņu selerijas

0,02

0213040

Mārrutki (zirdzenes saknes, ārstniecības lupstāja saknes, genciāna saknes)

0,02

0213050

Topinambūri

0,02

0213060

Pastinaki

0,02

0213070

Sakņu pētersīļi

0,02

0213080

Redīsi (melnie redīsi, Japānas redīsi, mazie redīsi un tiem līdzīgās pasugas, zemes mandeles (Cyperus esculentus))

0,02

0213090

Plostbārži (melnie plostbārži, Spānijas plostbārži)

0,02

0213100

Kāļi

0,02

0213110

Rāceņi

0,02

0213990

Pārējie

0,02

0220000

| ii) | sīpolu dārzeņi |
| --- | --- |

ii)

0,01 (2)

0220010

Ķiploki

0220020

Sīpoli (sīpoli konservēšanai)

0220030

Šalotes

0220040

Vasaras sīpoli (Velsas sīpoli un tiem līdzīgas pasugas)

0220990

Pārējie

0230000

| iii) | augļu dārzeņi |
| --- | --- |

iii)

0231000

| a) | nakteņu dzimtas augi |
| --- | --- |

a)

0231010

Tomāti (ķiršveida tomāti, tamarillo, fizāļi, parastās līcijas ogas (goji), Ķīnas līcijas ogas (Lycium barbarum un L. chinense)

0,6

0231020

Pipari (čilli pipari)

1

0231030

Baklažāni (pepino)

0,6

0231040

Okra, “dāmu pirkstiņi”

0,6

0231990

Pārējie

0,6

0232000

| b) | ķirbjaugi ar ēdamu mizu |
| --- | --- |

b)

0,3

0232010

Garaugļu gurķi

0232020

Īsaugļu gurķi

0232030

Cukīni (kabači, patisoni)

0232990

Pārējie

0233000

| c) | ķirbjaugi ar neēdamu mizu |
| --- | --- |

c)

0,3

0233010

Melones (kivano)

0233020

Lielaugļu ķirbji (vēlie ķirbji)

0233030

Arbūzi

0233990

Pārējie

0234000

| d) | cukurkukurūza |
| --- | --- |

d)

0,2

0239000

| e) | pārējie augļu dārzeņi |
| --- | --- |

e)

0,2

0240000

| iv) | krustziežu dārzeņi |
| --- | --- |

iv)

0241000

| a) | ziedošie krustzieži |
| --- | --- |

a)

0241010

Brokoļi (sparģeļkāposti) (Kalabrijas, Ķīnas brokoļi, pavasara brokoļi)

1

0241020

Ziedkāposti

0,01 (2)

0241990

Pārējie

0,01 (2)

0242000

| b) | galviņu krustzieži |
| --- | --- |

b)

0242010

Rožkāposti (Briseles kāposti)

0,01 (2)

0242020

Galviņkāposti (smailie kāposti, sarkanie kāposti, Savojas kāposti, baltie kāposti)

2

0242990

Pārējie

0,01 (2)

0243000

| c) | lapu krustzieži |
| --- | --- |

c)

20

0243010

Ķīnas kāposti (Sareptas sinepes, pak choi, Ķīnas plakanie kāposti, Ķīnas kāposti, Pekinas kāposti)

0243020

Lapu kāposti (kroklapu kāposti, kolardi, Portugāles lapu kāposti, Portugāles galviņkāposti, lopbarības kāposti)

0243990

Pārējie

0244000

| d) | kolrābji |
| --- | --- |

d)

0,01 (2)

0250000

| v) | lapu dārzeņi un svaigi garšaugi |
| --- | --- |

v)

20

0251000

| a) | salāti un salātveidīgie |
| --- | --- |

a)

0251010

Salātu baldriņi (dūnaugļu baldriņi)

0251020

Salāti (galviņsalāti, Lollo rosso salāti, ledus salāti, romiešu salāti)

0251030

Platlapu cigoriņi (endīvijas) (savvaļas cigoriņi, sarkanlapu cigoriņi, Itālijas cigoriņi, kroklapu endīvijas, salātgalvas cigoriņi)

0251040

Kressalāti

0251050

Barbarejas

0251060

Sējas pazvērītes, rukola salāti (šaurlapu divsēkle)

0251070

Brūnās sinepes

0251080

Brassica spp. lapas un dzinumi (mizuna, zirņu un redīsu lapas, kā arī citu krustziežu dzimtas augu jaunās lapiņas (augi, ko novāc līdz īsto lapu 8. fāzei))

0251990

Pārējie

0252000

| b) | spināti un tiem līdzīgie (lapas) |
| --- | --- |

b)

0252010

Spināti (Jaunzēlandes spināti, amaranta spināti)

0252020

Portulaki (ziemas portulaki, dārza portulaki, parastie portulaki, skābenes, salikornijas, agretti (Salsola soda))

0252030

Lapu bietes (galda biešu lapas)

0252990

Pārējie

0253000

| c) | vīnogulāju lapas |
| --- | --- |

c)

0254000

| d) | ūdenskreses |
| --- | --- |

d)

0255000

| e) | lapu cigoriņi |
| --- | --- |

e)

0256000

| f) | garšaugi |
| --- | --- |

f)

0256010

Kārveles

0256020

Maurloki

0256030

Lapu selerijas (fenheļa lapas, koriandra lapas, diļļu zariņi, ķimeņu lapas, ārstniecības lupstājs, zirdzene, mirres un citu čemurziežu dzimtas augu lapas)

0256040

Pētersīļi

0256050

Salvija (kalnumētras)

0256060

Rozmarīns

0256070

Timiāns (majorāns, raudene)

0256080

Baziliks (melisa, mētras, piparmētra)

0256090

Lauru lapas

0256100

Estragons (izops)

0256990

Pārējie (ēdamie ziedi)

0260000

| vi) | pākšaugu dārzeņi (svaigi) |
| --- | --- |

vi)

0,01 (2)

0260010

Pupas (ar pākstīm) (zaļās pupiņas, turku pupas, baltās pupiņas, sparģeļpupiņas)

0260020

Pupas (bez pākstīm) (lauka pupas, kāršu pupas, kanavālijas, sviesta pupas, lopbarības pupas)

0260030

Zirņi (ar pākstīm) (cukurzirņi, sējas zirņi)

0260040

Zirņi (bez pākstīm) (dārza zirņi, zaļie zirņi, aunazirņi)

0260050

Lēcas

0260990

Pārējie

0270000

| vii) | stublāju dārzeņi (svaigi) |
| --- | --- |

vii)

0270010

Sparģeļi

0,01 (2)

0270020

Lapu artišoki

0,01 (2)

0270030

Selerijas

10

0270040

Fenhelis

0,01 (2)

0270050

Artišoki

0,01 (2)

0270060

Puravi

0,01 (2)

0270070

Rabarberi

0,01 (2)

0270080

Bambusa dzinumi

0,01 (2)

0270090

Palmas sirds

0,01 (2)

0270990

Pārējie

0,01 (2)

0280000

| viii) | sēnes |
| --- | --- |

viii)

0,01 (2)

0280010

Kultivētas sēnes (šampinjoni (atmatenes), austersēnes, šitaki sēnes)

0280020

Meža sēnes (gailenes, trifeles, lāčpurni, baravikas)

0280990

Pārējie

0290000

| ix) | jūras zāles |
| --- | --- |

ix)

0,01 (2)

0300000

| 3. | PĀKŠAUGI, ŽĀVĒTI |
| --- | --- |

3.

0,01 (2)

0300010

Pupas (cūku pupas, baltās pupiņas, kāršu pupas, kanavālijas, sviesta pupas, lauka pupas, lopbarības pupas)

0300020

Lēcas

0300030

Zirņi (aunazirņi, lauka zirņi, sējas dedestiņa)

0300040

Lupīna

0300990

Pārējie

0400000

| 4. | EĻĻAS AUGU SĒKLAS UN AUGĻI |
| --- | --- |

4.

0401000

| i) | eļļas augu sēklas |
| --- | --- |

i)

0401010

Linsēklas

0,01 (2)

0401020

Zemesrieksti

0,01 (2)

0401030

Magoņu sēklas

0,01 (2)

0401040

Sezama sēklas

0,01 (2)

0401050

Saulespuķu sēklas

0,01 (2)

0401060

Rapša sēklas (ripša sēklas, ripsis)

0,01 (2)

0401070

Sojas pupas

0,01 (2)

0401080

Sinepju sēklas

0,01 (2)

0401090

Kokvilnas sēklas

0,3

0401100

Ķirbju sēklas (citu ķirbju dzimtas augu sēklas)

0,01 (2)

0401110

Saflora sēklas

0,01 (2)

0401120

Gurķenes sēklas

0,01 (2)

0401130

Sējas idras sēklas

0,01 (2)

0401140

Kaņepju sēklas

0,01 (2)

0401150

Rīcinaugs

0,01 (2)

0401990

Pārējie

0,01 (2)

0402000

| ii) | eļļas augu augļi |
| --- | --- |

ii)

0,01 (2)

0402010

Olīvas pārstrādei eļļā

0402020

Eļļas palmas rieksti (kodoli)

0402030

Eļļas palmas augļi

0402040

Kapoka sēklas

0402990

Pārējie

0500000

| 5. | LABĪBA |
| --- | --- |

5.

0,02

0500010

Mieži

0500020

Griķi (amarants, kvinoja)

0500030

Kukurūza

0500040

Prosa (Itālijas sarene, tefa)

0500050

Auzas

0500060

Rīsi

0500070

Rudzi

0500080

Sorgo

0500090

Kvieši (speltas kvieši, tritikāle)

0500990

Pārējie

0600000

| 6. | TĒJA, KAFIJA, ZĀĻU TĒJAS UN KAKAO |
| --- | --- |

6.

0,02 (2)

0610000

| i) | tēja (fermentētas vai citādi apstrādātas žāvētas Camellia sinensis lapas un stiebri) |
| --- | --- |

i)

0620000

| ii) | kafijas pupiņas |
| --- | --- |

ii)

0630000

| iii) | zāļu tējas (žāvētas) |
| --- | --- |

iii)

0631000

| a) | ziedi |
| --- | --- |

a)

0631010

Kumelīšu ziedi

0631020

Hibiska ziedi

0631030

Rožu ziedlapiņas

0631040

Jasmīna ziedi (plūškoka ziedi (Sambucus nigra))

0631050

Liepu ziedi

0631990

Pārējie

0632000

| b) | lapas |
| --- | --- |

b)

0632010

Zemeņu lapas

0632020

Roibosa krūma lapas (ginko lapas)

0632030

Mate

0632990

Pārējie

0633000

| c) | saknes |
| --- | --- |

c)

0633010

Baldriāna sakne

0633020

Žeņšeņa sakne

0633990

Pārējie

0639000

| d) | pārējās zāļu tējas |
| --- | --- |

d)

0640000

| iv) | kakao (fermentētas pupiņas) |
| --- | --- |

iv)

0650000

| v) | ceratonijas augļi |
| --- | --- |

v)

0700000

| 7. | APIŅI (žāvēti), tostarp apiņu rogas un nekoncentrēts pulveris |
| --- | --- |

7.

0,02 (2)

0800000

| 8. | GARŠVIELAS |
| --- | --- |

8.

0,02 (2)

0810000

| i) | sēklas |
| --- | --- |

i)

0810010

Anīsa sēklas

0810020

Sējas melnsēklītes sēklas

0810030

Selerijas sēklas (ārstniecības lupstāja sēklas)

0810040

Koriandra sēklas

0810050

Ķimeņu sēklas

0810060

Diļļu sēklas

0810070

Fenheļa sēklas

0810080

Grieķu sieramoliņa sēklas

0810090

Muskatrieksts

0810990

Pārējie

0820000

| ii) | augļi un ogas |
| --- | --- |

ii)

0820010

Jamaikas pipari

0820020

Anīsa (Japānas) pipari

0820030

Pļavas ķimenes

0820040

Kardamons

0820050

Kadiķogas

0820060

Pipari (melnie un baltie) (garie pipari, sārtie pipari)

0820070

Vaniļas pākstis

0820080

Tamarinda augļi

0820990

Pārējie

0830000

| iii) | miza |
| --- | --- |

iii)

0830010

Kanēļkoka miza (Kasijas koka miza)

0830990

Pārējie

0840000

| iv) | saknes vai sakneņi |
| --- | --- |

iv)

0840010

Lakricas sakne

0840020

Ingvera saknenis

0840030

Kurkumas sakne

0840040

Mārrutka sakne

0840990

Pārējie

0850000

| v) | pumpuri |
| --- | --- |

v)

0850010

Krustnagliņas

0850020

Kaperi

0850990

Pārējie

0860000

| vi) | zieda drīksna |
| --- | --- |

vi)

0860010

Safrāns

0860990

Pārējie

0870000

| vii) | sēklsedze |
| --- | --- |

vii)

0870010

Muskatrieksta miza, žāvēta

0870990

Pārējie

0900000

| 9. | AUGI CUKURA RAŽOŠANAI |
| --- | --- |

9.

0900010

Cukurbietes (sakne)

0,02

0900020

Cukurniedres

0,01 (2)

0900030

Cigoriņu saknes

0,02

0900990

Pārējie

0,01 (2)

1000000

| 10. | DZĪVNIEKU IZCELSMES PRODUKTI – SAUSZEMES DZĪVNIEKI |
| --- | --- |

10.

0,01 (2)

1010000

| i) | gaļa, gaļas izstrādājumi, subprodukti, asinis, dzīvnieku tauki, svaigi, dzesināti vai saldēti, sālīti, sālījumā, žāvēti vai kūpināti vai pārstrādāti miltos vai rupja maluma miltos citi pārstrādes produkti, kā desas un pārtikas izstrādājumi uz šo produktu bāzes |
| --- | --- |

i)

1011000

| a) | cūku |
| --- | --- |

a)

1011010

Gaļa

1011020

Tauki bez liesuma

1011030

Aknas

1011040

Nieres

1011050

Pārtikai izmantojami subprodukti

1011990

Pārējie

1012000

| b) | liellopu |
| --- | --- |

b)

1012010

Gaļa

1012020

Tauki

1012030

Aknas

1012040

Nieres

1012050

Pārtikai izmantojami subprodukti

1012990

Pārējie

1013000

| c) | aitu |
| --- | --- |

c)

1013010

Gaļa

1013020

Tauki

1013030

Aknas

1013040

Nieres

1013050

Pārtikai izmantojami subprodukti

1013990

Pārējie

1014000

| d) | kazu |
| --- | --- |

d)

1014010

Gaļa

1014020

Tauki

1014030

Aknas

1014040

Nieres

1014050

Pārtikai izmantojami subprodukti

1014990

Pārējie

1015000

| e) | zirgu, ēzeļu, mūļu un zirgēzeļu |
| --- | --- |

e)

1015010

Gaļa

1015020

Tauki

1015030

Aknas

1015040

Nieres

1015050

Pārtikai izmantojami subprodukti

1015990

Pārējie

1016000

| f) | mājputnu – vistu, zosu, pīļu, tītaru un pērļvistiņu – strausu, baložu |
| --- | --- |

f)

1016010

Gaļa

1016020

Tauki

1016030

Aknas

1016040

Nieres

1016050

Pārtikai izmantojami subprodukti

1016990

Pārējie

1017000

| g) | citu lauksaimniecības dzīvnieku (truši, ķenguri) |
| --- | --- |

g)

1017010

Gaļa

1017020

Tauki

1017030

Aknas

1017040

Nieres

1017050

Pārtikai izmantojami subprodukti

1017990

Pārējie

1020000

| ii) | piens un krējums, neiebiezināts, bez cukura vai cita saldinātāja piedevas, sviests un citi tauki, kas iegūti no piena, siera un rūgušpiena biezmasas |
| --- | --- |

ii)

1020010

Liellopu

1020020

Aitu

1020030

Kazu

1020040

Zirgu

1020990

Pārējie

1030000

| iii) | putnu olas, svaigas, konservētas vai pagatavotas putnu olas bez čaumalas un olu dzeltenumi, svaigi, žāvēti, pagatavoti, tvaicējot vai vārot ūdenī, kultenī, saldēti vai konservēti citā veidā, arī ar cukura vai citu saldinātāju piedevu |
| --- | --- |

iii)

1030010

Vistu

1030020

Pīļu

1030030

Zosu

1030040

Paipalu

1030990

Pārējie

1040000

| iv) | medus (peru pieniņš, ziedputekšņi) |
| --- | --- |

iv)

1050000

| v) | abinieki un rāpuļi (varžu kājiņas, krokodili) |
| --- | --- |

v)

1060000

| vi) | gliemeži |
| --- | --- |

vi)

1070000

| vii) | citi sauszemes dzīvnieku produkti |
| --- | --- |

vii)

Hlorantraniliprols (DPX E-2Y45)

| (+) 0213020 | Burkāni |
| --- | --- |
| MAL piemērojams līdz 2012. gada 31. decembrim, pēc šā datuma MAL būs 0,02 mg/kg, izņemot, ja ar regulu izdarīti grozījumi” |

(+) 0213020

Burkāni

MAL piemērojams līdz 2012. gada 31. decembrim, pēc šā datuma MAL būs 0,02 mg/kg, izņemot, ja ar regulu izdarīti grozījumi”

---

(1)  Jāiekļauj atsauce uz I pielikumu, kurā redzams pilnīgs to augu un dzīvnieku izcelsmes produktu saraksts, kam piemēro MAL.

1

(2)  Norāda zemāko analītiski nosakāmo daudzumu.

2

---

| 13.5.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 124/41 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 124/41

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 461/2011

(2011. gada 12. maijs),

ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 397/2010, ar ko nosaka kvantitatīvos ierobežojumus ārpuskvotas cukura un izoglikozes eksportam līdz 2010./2011. tirdzniecības gada beigām

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1), un jo īpaši tās 61. panta pirmās daļas d) punktu saistībā ar tās 4. pantu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 61. panta pirmās daļas d) punktu tirdzniecības gadā saražoto cukura daudzumu, kas pārsniedz minētās regulas 56. pantā paredzēto kvotu, var eksportēt tikai tad, ja ir ievērots noteiktais kvantitatīvais ierobežojums. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 61. panta pirmās daļas d) punktu tirdzniecības gadā saražoto cukura daudzumu, kas pārsniedz minētās regulas 56. pantā paredzēto kvotu, var eksportēt tikai tad, ja ir ievērots noteiktais kvantitatīvais ierobežojums.

| (2) | Sīki izstrādāti īstenošanas noteikumi par ārpuskvotas eksportu, jo īpaši par eksporta licenču izdošanu, ir noteikti Komisijas 2006. gada 30. jūnija Regulā (EK) Nr. 951/2006, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā īstenot Padomes Regulu (EK) Nr. 318/2006 saistībā ar tirdzniecību ar trešām valstīm cukura nozarē (2). Tomēr kvantitatīvais ierobežojums būtu jānosaka katram tirdzniecības gadam, ņemot vērā varbūtējās iespējas eksporta tirgos. |
| --- | --- |

(2)

Sīki izstrādāti īstenošanas noteikumi par ārpuskvotas eksportu, jo īpaši par eksporta licenču izdošanu, ir noteikti Komisijas 2006. gada 30. jūnija Regulā (EK) Nr. 951/2006, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā īstenot Padomes Regulu (EK) Nr. 318/2006 saistībā ar tirdzniecību ar trešām valstīm cukura nozarē (2). Tomēr kvantitatīvais ierobežojums būtu jānosaka katram tirdzniecības gadam, ņemot vērā varbūtējās iespējas eksporta tirgos.

| (3) | Komisijas 2010. gada 7. maija Regulā (ES) Nr. 397/2010, ar ko nosaka kvantitatīvos ierobežojumus ārpuskvotas cukura un izoglikozes eksportam līdz 2010./2011. tirdzniecības gada beigām (3), ir noteikts, ka kvantitatīvais ierobežojums ārpuskvotas cukura eksportam ir 650 000 tonnu. Šis daudzums tika strauji izlietots. Pašreizējās augstās cukura cenas stimulē audzētājus 2011. gadā apstādīt ar cukurbietēm papildu platības. Ievērojot to, ka PTO noteiktais maksimālais apjoms eksportam 2010./2011. tirdzniecības gadā nav pilnībā izlietots, ir lietderīgi kvantitatīvos ierobežojumus eksportam palielināt par 700 000 tonnām, lai izmantotu visas šā produkta noieta iespējas. Šis pasākums nodrošinās Savienības cukura nozarei papildu komerciespējas, ieskaitot perspektīvas iespējas audzētājiem attiecībā uz pašreizējām cukurbiešu platībām, un tam vajadzētu nodrošināt arī turpmāku tirgus stabilizāciju. |
| --- | --- |

(3)

Komisijas 2010. gada 7. maija Regulā (ES) Nr. 397/2010, ar ko nosaka kvantitatīvos ierobežojumus ārpuskvotas cukura un izoglikozes eksportam līdz 2010./2011. tirdzniecības gada beigām (3), ir noteikts, ka kvantitatīvais ierobežojums ārpuskvotas cukura eksportam ir 650 000 tonnu. Šis daudzums tika strauji izlietots. Pašreizējās augstās cukura cenas stimulē audzētājus 2011. gadā apstādīt ar cukurbietēm papildu platības. Ievērojot to, ka PTO noteiktais maksimālais apjoms eksportam 2010./2011. tirdzniecības gadā nav pilnībā izlietots, ir lietderīgi kvantitatīvos ierobežojumus eksportam palielināt par 700 000 tonnām, lai izmantotu visas šā produkta noieta iespējas. Šis pasākums nodrošinās Savienības cukura nozarei papildu komerciespējas, ieskaitot perspektīvas iespējas audzētājiem attiecībā uz pašreizējām cukurbiešu platībām, un tam vajadzētu nodrošināt arī turpmāku tirgus stabilizāciju.

| (4) | Lai ekonomikas dalībnieki varētu attiecīgi saplānot savu darbību, eksporta licenču pieprasījumus ir jāatļauj iesniegt no jūlija pirmās nedēļas. Lai šis pasākums attiektos vienīgi uz cukuru, kas iegūts no jaunās septembra ražas, ir lietderīgi noteikt, ka minēto licenču derīguma termiņš ir no 2011. gada 1. septembra līdz 2011. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

(4)

Lai ekonomikas dalībnieki varētu attiecīgi saplānot savu darbību, eksporta licenču pieprasījumus ir jāatļauj iesniegt no jūlija pirmās nedēļas. Lai šis pasākums attiektos vienīgi uz cukuru, kas iegūts no jaunās septembra ražas, ir lietderīgi noteikt, ka minēto licenču derīguma termiņš ir no 2011. gada 1. septembra līdz 2011. gada 31. decembrim.

| (5) | Tāpēc attiecīgi būtu jāgroza Regula (ES) Nr. 397/2010. |
| --- | --- |

(5)

Tāpēc attiecīgi būtu jāgroza Regula (ES) Nr. 397/2010.

| (6) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (ES) Nr. 397/2010 groza šādi:

| 1) | regulas 1. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
  “1.   Ārpuskvotas baltajam cukuram, kuru eksportē bez kompensācijas un kurš atbilst KN kodam 1701 99, 2010./2011. tirdzniecības gadam no 2010. gada 1. oktobra līdz 2011. gada 30. septembrim kvantitatīvais ierobežojums, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1234/2007 61. panta pirmās daļas d) punktā, ir 1 350 000 tonnu.”; |
| --- | --- |

1)

regulas 1. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Ārpuskvotas baltajam cukuram, kuru eksportē bez kompensācijas un kurš atbilst KN kodam 1701 99, 2010./2011. tirdzniecības gadam no 2010. gada 1. oktobra līdz 2011. gada 30. septembrim kvantitatīvais ierobežojums, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1234/2007 61. panta pirmās daļas d) punktā, ir 1 350 000 tonnu.”;

| 2) | regulā iekļauj šādu 2.a pantu:
  “2.a pants
  Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 951/2006 8.a panta, eksporta licences, kas 1. pantā noteiktajiem daudzumiem izdotas no 2011. gada 4. jūlija, ir derīgas no 2011. gada 1. septembra līdz 2011. gada 31. decembrim.” |
| --- | --- |

2)

regulā iekļauj šādu 2.a pantu:

“2.a pants

Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 951/2006 8.a panta, eksporta licences, kas 1. pantā noteiktajiem daudzumiem izdotas no 2011. gada 4. jūlija, ir derīgas no 2011. gada 1. septembra līdz 2011. gada 31. decembrim.”

2. pants

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2011. gada 4. jūlija.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 12. maijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 178, 1.7.2006., 24. lpp.

2

(3)  OV L 115, 8.5.2010., 26. lpp.

3

---

| 13.5.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 124/43 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 124/43

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 462/2011

(2011. gada 12. maijs),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 1580/2007, ar ko nosaka Regulu (EK) Nr. 2200/96, (EK) Nr. 2201/96 un (EK) Nr. 1182/2007 īstenošanas noteikumus augļu un dārzeņu nozarē (2), un jo īpaši tās 138. panta 1. punktu,

tā kā:

Regulā (EK) Nr. 1580/2007, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XV pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 1580/2007 138. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2011. gada 13. maijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 12. maijā

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 350, 31.12.2007., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | MA | 52,1 |
| TN | 107,9 |
| TR | 72,3 |
| ZZ | 77,4 |
| 0707 00 05 | TR | 108,2 |
| ZZ | 108,2 |
| 0709 90 70 | MA | 86,8 |
| TR | 107,0 |
| ZZ | 96,9 |
| 0709 90 80 | EC | 27,0 |
| ZZ | 27,0 |
| 0805 10 20 | EG | 56,7 |
| IL | 55,0 |
| MA | 47,3 |
| TN | 54,9 |
| TR | 71,5 |
| ZZ | 57,1 |
| 0805 50 10 | TR | 54,8 |
| ZZ | 54,8 |
| 0808 10 80 | AR | 78,7 |
| BR | 70,0 |
| CA | 107,1 |
| CL | 86,9 |
| CN | 95,4 |
| NZ | 120,9 |
| US | 145,0 |
| UY | 54,3 |
| ZA | 85,2 |
| ZZ | 93,7 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

MA

52,1

TN

107,9

TR

72,3

ZZ

77,4

0707 00 05

TR

108,2

ZZ

108,2

0709 90 70

MA

86,8

TR

107,0

ZZ

96,9

0709 90 80

EC

27,0

ZZ

27,0

0805 10 20

EG

56,7

IL

55,0

MA

47,3

TN

54,9

TR

71,5

ZZ

57,1

0805 50 10

TR

54,8

ZZ

54,8

0808 10 80

AR

78,7

BR

70,0

CA

107,1

CL

86,9

CN

95,4

NZ

120,9

US

145,0

UY

54,3

ZA

85,2

ZZ

93,7

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 13.5.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 124/45 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 124/45

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 463/2011

(2011. gada 12. maijs),

ar ko groza ar Regulu (ES) Nr. 867/2010 2010./11. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus dažiem cukura nozares produktiem

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2006. gada 30. jūnija Regulu (EK) Nr. 951/2006, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā īstenot Padomes Regulu (EK) Nr. 318/2006 saistībā ar tirdzniecību ar trešām valstīm cukura nozarē (2), un jo īpaši tās 36. panta 2. punkta otrās daļas otro teikumu,

tā kā:

| (1) | Reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas 2010./11. tirdzniecības gadā piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un dažu veidu sīrupam, tika noteikti ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 867/2010 (3). Šajās cenās un nodokļos jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 456/2011 (4). |
| --- | --- |

(1)

Reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas 2010./11. tirdzniecības gadā piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un dažu veidu sīrupam, tika noteikti ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 867/2010 (3). Šajās cenās un nodokļos jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 456/2011 (4).

| (2) | Saskaņā ar datiem, kas patlaban ir Komisijas rīcībā, minētās summas ir jāgroza atbilstīgi Regulā (EK) Nr. 951/2006 paredzētajiem noteikumiem un kārtībai, |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar datiem, kas patlaban ir Komisijas rīcībā, minētās summas ir jāgroza atbilstīgi Regulā (EK) Nr. 951/2006 paredzētajiem noteikumiem un kārtībai,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar Regulu (EK) Nr. 951/2006 2010./11. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas piemērojami Regulas (ES) Nr. 867/2010 36. pantā minētajiem produktiem, tiek grozīti un ir sniegti šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2011. gada 13. maijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 12. maijā

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 178, 1.7.2006., 24. lpp.

2

(3)  OV L 259, 1.10.2010., 3. lpp.

3

(4)  OV L 123, 12.5.2011., 70. lpp.

4

---

PIELIKUMS

Grozītās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas no 2011. gada 13. maija piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un produktiem ar KN kodu 1702 90 95

| (EUR) |
| --- |
| KN kods | Reprezentatīvā cena par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem | Papildu ievedmuitas nodoklis par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem |
| 1701 11 10 (1) | 43,09 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 43,09 | 1,98 |
| 1701 12 10 (1) | 43,09 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 43,09 | 1,68 |
| 1701 91 00 (2) | 41,36 | 5,06 |
| 1701 99 10 (2) | 41,36 | 1,93 |
| 1701 99 90 (2) | 41,36 | 1,93 |
| 1702 90 95 (3) | 0,41 | 0,27 |

(EUR)

KN kods

Reprezentatīvā cena par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem

Papildu ievedmuitas nodoklis par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem

1701 11 10 (1)

43,09

0,00

1701 11 90 (1)

43,09

1,98

1701 12 10 (1)

43,09

0,00

1701 12 90 (1)

43,09

1,68

1701 91 00 (2)

41,36

5,06

1701 99 10 (2)

41,36

1,93

1701 99 90 (2)

41,36

1,93

1702 90 95 (3)

0,41

0,27

---

(1)  Standarta kvalitātei, kas noteikta Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 IV pielikuma III punktā.

(2)  Standarta kvalitātei, kas noteikta Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 IV pielikuma II punktā.

(3)  Aprēķins uz 1 % saharozes satura.

---