# Europeiska unionens L 195/2011

| | ISSN 1725-2628
  doi:10.3000/17252628.L_2011.195.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 195 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 54 årgången27 juli 2011 |

ISSN 1725-2628

doi:10.3000/17252628.L_2011.195.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

L 195

Svensk utgåva

Lagstiftning

54 årgången27 juli 2011

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | INTERNATIONELLA AVTAL |
| | | 2011/464/EU |
| | * | Rådets beslut av den 18 juli 2011 om undertecknande på Europeiska unionens vägnar av avtalet mellan Europeiska unionen och Nya Zeeland om ändring av avtalet om ömsesidigt erkännande av bedömning av överensstämmelse mellan Europeiska gemenskapen och Nya Zeeland | 1 |
| | | 2011/465/EU |
| | * | Rådets beslut av den 18 juli 2011 om ändring av de lämpliga åtgärder som fastställs i beslut 2009/618/EG om avslutande av samrådsförfarandet med Republiken Guinea i enlighet med artikel 96 i Cotonouavtalet och om upphävande av detta | 2 |
| | | 2011/466/EU |
| | * | Rådets beslut av den 19 juli 2011 om ingående av ett avtal om civil luftfartssäkerhet mellan Europeiska gemenskapen och Kanada | 5 |
| | | 2011/467/EU |
| | * | Rådets beslut av den 19 juli 2011 om den ståndpunkt som ska intas av Europeiska unionen i gemensamma kommittén EU–Schweiz som inrättats genom artikel 14 i avtalet mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Schweiziska edsförbundet, å andra sidan, om fri rörlighet för personer, när det gäller ersättandet av bilaga III (Ömsesidigt erkännande av yrkeskvalifikationer) | 7 |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens förordning (EU) nr 729/2011 av den 20 juli 2011 om förbud mot fiske efter lubb i EU-vatten och internationella vatten i områdena V, VI och VII med fartyg som för spansk flagg | 24 |
| | * | Kommissionens förordning (EU) nr 730/2011 av den 20 juli 2011 om förbud mot fiske efter dolkfisk i EU-vatten och internationella vatten i områdena V, VI, VII och XII med fartyg som för spansk flagg | 26 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 731/2011 av den 22 juli 2011 om införande av en beteckning i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Prosciutto Amatriciano [SGB]) | 28 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 732/2011 av den 22 juli 2011 om införande av en beteckning i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Göttinger Feldkieker [SGB]) | 30 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 733/2011 av den 22 juli 2011 om införande av en beteckning i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Kołocz śląski/kołacz śląski [SGB]) | 32 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 734/2011 av den 22 juli 2011 om införande av en beteckning i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Αρνάκι Ελασσόνας [Arnaki Elassonas] [SUB]) | 34 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 735/2011 av den 22 juli 2011 om införande av en beteckning i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Göttinger Stracke [SGB]) | 36 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 736/2011 av den 26 juli 2011 om godkännande av det verksamma ämnet fluroxipyr i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden, och om ändring av bilagan till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 (
  1
  ) | 37 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 737/2011 av den 26 juli 2011 om ändring av bilaga I till rådets förordning (EG) nr 1217/2009 när det gäller förteckningen över områden | 42 |
| | | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 738/2011 av den 26 juli 2011 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 44 |
| | | DIREKTIV |
| | * | Kommissionens direktiv 2011/71/EU av den 26 juli 2011 om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG för att ta upp kreosot som ett verksamt ämne i bilaga I till direktivet (
  1
  ) | 46 |
| | | BESLUT |
| | | 2011/468/EU |
| | * | Europaparlamentets och rådets beslut av den 6 juli 2011 om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2010/025 DK/Odense Staalskibsværft från Danmark) | 52 |
| | | 2011/469/EU |
| | * | Europaparlamentets och rådets beslut av den 6 juli 2011 om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2010/022 DK/LM Glasfiber från Danmark) | 53 |
| | | 2011/470/EU |
| | * | Europaparlamentets och rådets beslut av den 6 juli 2011 om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter, i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2010/031 BE/General Motors Belgium från Belgien) | 54 |
| | | 2011/471/EU |
| | * | Kommissionens beslut av den 14 december 2010 om det statliga stöd C 38/05 (f.d. NN 52/04) som Tyskland har beviljat Biria-koncernen
  [delgivet med nr K(2010) 8289]

   (
  1
  ) | 55 |
| | | 2011/472/EU |
| | * | Rådets beslut av den 19 juli 2011 om inledande av automatiskt utbyte av DNA-uppgifter med Portugal | 71 |
| | * | Rådets beslut 2011/473/Gusp av den 25 juli 2011 om ändring av beslut 2010/279/Gusp om Europeiska unionens polisuppdrag i Afghanistan (Eupol Afghanistan) | 72 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

INTERNATIONELLA AVTAL

2011/464/EU

*

Rådets beslut av den 18 juli 2011 om undertecknande på Europeiska unionens vägnar av avtalet mellan Europeiska unionen och Nya Zeeland om ändring av avtalet om ömsesidigt erkännande av bedömning av överensstämmelse mellan Europeiska gemenskapen och Nya Zeeland

1

2011/465/EU

*

Rådets beslut av den 18 juli 2011 om ändring av de lämpliga åtgärder som fastställs i beslut 2009/618/EG om avslutande av samrådsförfarandet med Republiken Guinea i enlighet med artikel 96 i Cotonouavtalet och om upphävande av detta

2

2011/466/EU

*

Rådets beslut av den 19 juli 2011 om ingående av ett avtal om civil luftfartssäkerhet mellan Europeiska gemenskapen och Kanada

5

2011/467/EU

*

Rådets beslut av den 19 juli 2011 om den ståndpunkt som ska intas av Europeiska unionen i gemensamma kommittén EU–Schweiz som inrättats genom artikel 14 i avtalet mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Schweiziska edsförbundet, å andra sidan, om fri rörlighet för personer, när det gäller ersättandet av bilaga III (Ömsesidigt erkännande av yrkeskvalifikationer)

7

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens förordning (EU) nr 729/2011 av den 20 juli 2011 om förbud mot fiske efter lubb i EU-vatten och internationella vatten i områdena V, VI och VII med fartyg som för spansk flagg

24

*

Kommissionens förordning (EU) nr 730/2011 av den 20 juli 2011 om förbud mot fiske efter dolkfisk i EU-vatten och internationella vatten i områdena V, VI, VII och XII med fartyg som för spansk flagg

26

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 731/2011 av den 22 juli 2011 om införande av en beteckning i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Prosciutto Amatriciano [SGB])

28

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 732/2011 av den 22 juli 2011 om införande av en beteckning i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Göttinger Feldkieker [SGB])

30

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 733/2011 av den 22 juli 2011 om införande av en beteckning i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Kołocz śląski/kołacz śląski [SGB])

32

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 734/2011 av den 22 juli 2011 om införande av en beteckning i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Αρνάκι Ελασσόνας [Arnaki Elassonas] [SUB])

34

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 735/2011 av den 22 juli 2011 om införande av en beteckning i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Göttinger Stracke [SGB])

36

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 736/2011 av den 26 juli 2011 om godkännande av det verksamma ämnet fluroxipyr i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden, och om ändring av bilagan till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 (
  1
  )

1

37

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 737/2011 av den 26 juli 2011 om ändring av bilaga I till rådets förordning (EG) nr 1217/2009 när det gäller förteckningen över områden

42

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 738/2011 av den 26 juli 2011 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

44

DIREKTIV

*

Kommissionens direktiv 2011/71/EU av den 26 juli 2011 om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG för att ta upp kreosot som ett verksamt ämne i bilaga I till direktivet (
  1
  )

1

46

BESLUT

2011/468/EU

*

Europaparlamentets och rådets beslut av den 6 juli 2011 om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2010/025 DK/Odense Staalskibsværft från Danmark)

52

2011/469/EU

*

Europaparlamentets och rådets beslut av den 6 juli 2011 om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2010/022 DK/LM Glasfiber från Danmark)

53

2011/470/EU

*

Europaparlamentets och rådets beslut av den 6 juli 2011 om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter, i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2010/031 BE/General Motors Belgium från Belgien)

54

2011/471/EU

*

Kommissionens beslut av den 14 december 2010 om det statliga stöd C 38/05 (f.d. NN 52/04) som Tyskland har beviljat Biria-koncernen
  [delgivet med nr K(2010) 8289]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2010) 8289]

1

55

2011/472/EU

*

Rådets beslut av den 19 juli 2011 om inledande av automatiskt utbyte av DNA-uppgifter med Portugal

71

*

Rådets beslut 2011/473/Gusp av den 25 juli 2011 om ändring av beslut 2010/279/Gusp om Europeiska unionens polisuppdrag i Afghanistan (Eupol Afghanistan)

72

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

INTERNATIONELLA AVTAL

| 27.7.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 195/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 195/1

---

RÅDETS BESLUT

av den 18 juli 2011

om undertecknande på Europeiska unionens vägnar av avtalet mellan Europeiska unionen och Nya Zeeland om ändring av avtalet om ömsesidigt erkännande av bedömning av överensstämmelse mellan Europeiska gemenskapen och Nya Zeeland

(2011/464/EU)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 207.4 första stycket jämförd med artikel 218.5,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Avtalet om ömsesidigt erkännande av bedömning av överensstämmelse mellan Europeiska gemenskapen och Nya Zeeland (1) (nedan kallat avtalet om ömsesidigt erkännande) trädde i kraft den 1 januari 1999 (2). |
| --- | --- |

(1)

Avtalet om ömsesidigt erkännande av bedömning av överensstämmelse mellan Europeiska gemenskapen och Nya Zeeland (1) (nedan kallat avtalet om ömsesidigt erkännande) trädde i kraft den 1 januari 1999 (2).

| (2) | Den 8 juli 2002 bemyndigade rådet kommissionen att inleda förhandlingar med Nya Zeeland om ändring av avtalet om ömsesidigt erkännande. Förhandlingarna slutfördes med framgång och avtalet mellan Europeiska unionen och Nya Zeeland om ändring av avtalet om ömsesidigt erkännande av bedömning av överensstämmelse mellan Europeiska gemenskapen och Nya Zeeland (nedan kallat avtalet) paraferades i Bryssel den 29 juni 2009. |
| --- | --- |

(2)

Den 8 juli 2002 bemyndigade rådet kommissionen att inleda förhandlingar med Nya Zeeland om ändring av avtalet om ömsesidigt erkännande. Förhandlingarna slutfördes med framgång och avtalet mellan Europeiska unionen och Nya Zeeland om ändring av avtalet om ömsesidigt erkännande av bedömning av överensstämmelse mellan Europeiska gemenskapen och Nya Zeeland (nedan kallat avtalet) paraferades i Bryssel den 29 juni 2009.

| (3) | Som en följd av att Lissabonfördraget trädde i kraft den 1 december 2009 har Europeiska unionen ersatt och efterträtt Europeiska gemenskapen. |
| --- | --- |

(3)

Som en följd av att Lissabonfördraget trädde i kraft den 1 december 2009 har Europeiska unionen ersatt och efterträtt Europeiska gemenskapen.

| (4) | Avtalet bör undertecknas. |
| --- | --- |

(4)

Avtalet bör undertecknas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Undertecknandet av avtalet mellan Europeiska unionen och Nya Zeeland om ändring av avtalet om ömsesidigt erkännande av bedömning av överensstämmelse mellan Europeiska gemenskapen och Nya Zeeland (nedan kallat avtalet) godkänns härmed på Europeiska unionens vägnar, med förbehåll för att nämnda avtal ingås (3).

Artikel 2

Rådets ordförande bemyndigas härmed att utse den eller de personer som ska ha rätt att underteckna avtalet på unionens vägnar, med förbehåll för att det ingås.

Artikel 3

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 18 juli 2011.

På rådets vägnar

M. DOWGIELEWICZ

Ordförande

---

(1)  EGT L 229, 17.8.1998, s. 62.

1

(2)  EGT L 5, 9.1.1999, s. 74.

2

(3)  Texten till avtalet kommer att offentliggöras tillsammans med beslutet om ingående.

3

---

| 27.7.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 195/2 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 195/2

---

RÅDETS BESLUT

av den 18 juli 2011

om ändring av de lämpliga åtgärder som fastställs i beslut 2009/618/EG om avslutande av samrådsförfarandet med Republiken Guinea i enlighet med artikel 96 i Cotonouavtalet och om upphävande av detta

(2011/465/EU)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan, undertecknat i Cotonou den 23 juni 2000 (1) och reviderat i Ouagadougou, Burkina Faso, den 22 juni 2010 (2) (nedan kallat AVS–EG-partnerskapsavtalet), särskilt artikel 96,

med beaktande av det interna avtalet mellan företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om åtgärder och förfaranden för genomförande av partnerskapsavtalet AVS–EG (3), särskilt artikel 3,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

i överenskommelse med unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, och

av följande skäl:

| (1) | Republiken Guinea har gjort framsteg med genomförandet av de åtaganden som anges i skrivelsen i bilagan till rådets beslut 2009/618/EG av den 27 juli 2009 om avslutande av samrådsförfarandet med Republiken Guinea i enlighet med artikel 96 i Cotonouavtalet (4), och som är en förutsättning för hävandet av de tillhörande åtgärderna. |
| --- | --- |

(1)

Republiken Guinea har gjort framsteg med genomförandet av de åtaganden som anges i skrivelsen i bilagan till rådets beslut 2009/618/EG av den 27 juli 2009 om avslutande av samrådsförfarandet med Republiken Guinea i enlighet med artikel 96 i Cotonouavtalet (4), och som är en förutsättning för hävandet av de tillhörande åtgärderna.

| (2) | Republiken Guinea har gjort framsteg med återgången till ett konstitutionellt styre och införandet av ett demokratiskt styre, bland annat genom en president utsetts genom fria och öppna presidentval och en civil regering installerats. |
| --- | --- |

(2)

Republiken Guinea har gjort framsteg med återgången till ett konstitutionellt styre och införandet av ett demokratiskt styre, bland annat genom en president utsetts genom fria och öppna presidentval och en civil regering installerats.

| (3) | Presidentvalet och installationen av den nyvalda presidenten innebär att den sista milstolpe som föreskrivs i bilagan till skrivelsen som bifogas beslut 2009/618/EG delvis har uppnåtts. |
| --- | --- |

(3)

Presidentvalet och installationen av den nyvalda presidenten innebär att den sista milstolpe som föreskrivs i bilagan till skrivelsen som bifogas beslut 2009/618/EG delvis har uppnåtts.

| (4) | Den fjärde och sista milstolpen, som utgör slutet på övergången, kommer inte att ha uppnåtts helt till den 27 juli 2011, när beslut 2009/618/EG löper ut. |
| --- | --- |

(4)

Den fjärde och sista milstolpen, som utgör slutet på övergången, kommer inte att ha uppnåtts helt till den 27 juli 2011, när beslut 2009/618/EG löper ut.

| (5) | Det är därför lämpligt att i ljuset av de framsteg som iakttagits i återgången till konstitutionellt styre anpassa de lämpliga åtgärderna för att ta hänsyn till framstegen, och upphäva beslut 2009/618/EG. |
| --- | --- |

(5)

Det är därför lämpligt att i ljuset av de framsteg som iakttagits i återgången till konstitutionellt styre anpassa de lämpliga åtgärderna för att ta hänsyn till framstegen, och upphäva beslut 2009/618/EG.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De lämpliga åtgärder som föreskrivs i artikel 96.2 c i AVS–EG-partnerskapsavtalet fastställs i skrivelsen i bilagan till det här beslutet.

Artikel 2

Beslut 2009/618/EG ska upphöra att gälla.

Artikel 3

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Det löper ut den 19 juli 2012.

Det ska ses över efter en period på cirka sex månader, i förekommande fall på grundval av slutsatserna av ett kontrollbesök utfört av Europeiska unionen.

Utfärdat i Bryssel den 18 juli 2011.

På rådets vägnar

C. ASHTON

Ordförande

---

(1)  EGT L 317, 15.12.2000, s. 3.

1

(2)  EUT L 287, 4.11.2010, s. 3.

2

(3)  EGT L 317, 15.12.2000, s. 376.

3

(4)  EUT L 214, 19.8.2009, s. 34.

4

---

BILAGA

UTKAST TILL SKRIVELSE

Ers Excellens,

Herr premiärminister,

Europeiska unionen välkomnar de framsteg som Republiken Guinea gjort i fråga om återgången till konstitutionellt styre, bland annat genom det fredliga slutförandet av presidentvalet år 2010 och installationen av en legitim president och en civil regering. Presidentvalet, som nyss slutförts, är det första verkligt öppna och fria valet sedan Republiken Guinea blev självständigt och utgör ett viktigt steg på vägen tillbaka till demokrati.

I dag står Ni inför den stora uppgiften att föra ert land mot stabilitet och ekonomisk tillväxt, och Ni har tagit på Er denna roll genom att anta ett mycket omfattande reformprogram. Europeiska unionens råd är medvetet om de ekonomiska och sociala svårigheter som Republiken Guinea står inför. För att stödja Er i denna viktiga slutfas av den politiska omvandlingen har rådet beslutat att se över villkoren för den sista etappen i återupptagandet av samarbete mellan Europeiska unionen och Republiken Guinea. Det handlar om undertecknandet av landstrategidokumentet och det nationella vägledande programmet i tionde Europeiska utvecklingsfonden (EUF), som täcker samarbetet med Republiken Guinea fram till och med 2013.

Inom ramen för detta beslut kan Europeiska unionen underteckna landstrategidokumentet och det nationella vägledande programmet med Republiken Guinea så snart dessa färdigställts och de guineanska myndigheterna har skickat ett formellt meddelandet till Europeiska unionen med en detaljerad och väl utarbetad tidsplan som är antagen av de behöriga myndigheterna och i vilken det anges datum och etapper för genomförandet av parlamentsval innan slutet av 2011.

Så snart landstrategidokumentet och det nationella vägledande programmet är undertecknade kan medlen för direktstöd till befolkningen mobiliseras. Dessa ska garantera de grundläggande sociala tjänsterna. Den tekniska rådgivningen inom ramen för de andra projekt och program som omfattas av dessa dokument, samt eventuella nya insatser av Europeiska investeringsbanken (EIB) (1), kan också fortsätta, men inga medel kan ställas till förfogande innan fria och öppna parlamentsval hållits.

Europeiska unionen anser att även om presidentvalet var en viktig förutsättning för återgången till demokratiskt styre är parlamentsval och inrättandet av den nya, demokratiskt valda nationalförsamlingen avgörande för denna återgång och för att uppnå en fullståndig demokrati. Europeiska unionen har inga tvivel om att parlamentsvalet kommer att äga rum senas under sista kvartalet 2011, så som myndigheterna i Guinea angivit, och är beredd att ge ekonomiskt stöd till genomförandet av valet (till ett preliminärt belopp på 5 miljoner euro).

Europeiska unionen åtar sig att upprätthålla en regelbunden politisk dialog med Guineas regering inom ramen för artikel 8 i Cotonouavtalet, beträffande de viktigaste punkterna i detta avtal, enligt artikel 9, dvs. de mänskliga rättigheterna, demokratins principer och rättsstatsprincipen, samt nationell försoning, slutet på straffriheten, reformer av det politiska, rättsliga och ekonomiska styret och reformer på säkerhetsområdet.

Republiken Guineas regering kan även fortsättningsvis räkna med Europeiska unionens stöd och vägledning i sina omfattande satsningar på en återgång till hållbar ekonomisk tillväxt och välstånd för befolkningen.

Högaktningsfullt

Utfärdad i Bryssel den ...

För Europeiska unionen

BILAGA

ÖVERSIKT ÖVER ÅTAGANDEN

| Den guineanska sidans åtaganden | Europeiska unionens åtaganden |
| --- | --- |
| 1. | Detaljerad tidsplan (datum och etapper/förberedande insatser), utarbetad och antagen av de behöriga myndigheterna för genomförandet av parlamentsval före slutet av 2011 |

Den guineanska sidans åtaganden

Europeiska unionens åtaganden

1.

Detaljerad tidsplan (datum och etapper/förberedande insatser), utarbetad och antagen av de behöriga myndigheterna för genomförandet av parlamentsval före slutet av 2011

| 1.1 | Undertecknande av landstrategidokumentet och det nationella vägledande programmet inom ramen för den tionde EUF |
| --- | --- |

1.1

Undertecknande av landstrategidokumentet och det nationella vägledande programmet inom ramen för den tionde EUF

| 1.2 | Teknisk rådgivning inom ramen för de projekt/program som omfattas av landstrategidokumentet och det nationella vägledande programmet |
| --- | --- |

1.2

Teknisk rådgivning inom ramen för de projekt/program som omfattas av landstrategidokumentet och det nationella vägledande programmet

| 1.3 | Mobilisering av medel för direktstöd till befolkningen |
| --- | --- |

1.3

Mobilisering av medel för direktstöd till befolkningen

| 2. | Genomförande av fria och öppna parlamentsval |
| --- | --- |

2.

Genomförande av fria och öppna parlamentsval

| 2.1 | Beslut om finansiering och konkret genomförande av de återstående projekten/programmen i tionde EUF |
| --- | --- |

2.1

Beslut om finansiering och konkret genomförande av de återstående projekten/programmen i tionde EUF

---

(1)  Denna bestämmelse ska inte tillämpas på interimistiska skuldlättnadsinsatser som redan har inletts av EIB inom ramen för initiativet avseende kraftigt skuldtyngda fattiga länder, inbegripet betalning av utestående skulder avseende EUF-lån som förvaltas av EIB.

1

---

| 27.7.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 195/5 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 195/5

---

RÅDETS BESLUT

av den 19 juli 2011

om ingående av ett avtal om civil luftfartssäkerhet mellan Europeiska gemenskapen och Kanada

(2011/466/EU)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 100.2 och 207.4 första stycket jämförda med artiklarna 218.6 a och 218.7 och 218.8 första stycket,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

med beaktande av Europaparlamentets godkännande (1), och

av följande skäl:

| (1) | Kommissionen har på unionens vägnar förhandlat fram ett avtal mellan Europeiska gemenskapen och Kanada om civil luftfartssäkerhet (2) (nedan kallat avtalet), i enlighet med rådets beslut om bemyndigande av kommissionen att inleda förhandlingar. |
| --- | --- |

(1)

Kommissionen har på unionens vägnar förhandlat fram ett avtal mellan Europeiska gemenskapen och Kanada om civil luftfartssäkerhet (2) (nedan kallat avtalet), i enlighet med rådets beslut om bemyndigande av kommissionen att inleda förhandlingar.

| (2) | Avtalet undertecknades den 6 maj 2009 på unionens vägnar, med förbehåll för att det senare ingås, i enlighet med rådets beslut 2009/469/EG (3). |
| --- | --- |

(2)

Avtalet undertecknades den 6 maj 2009 på unionens vägnar, med förbehåll för att det senare ingås, i enlighet med rådets beslut 2009/469/EG (3).

| (3) | Till följd av att Lissabonfördraget trädde i kraft den 1 december 2009 bör Europeiska unionen lämna ett meddelande till Kanada om att Europeiska gemenskapen efterträtts av Europeiska unionen. |
| --- | --- |

(3)

Till följd av att Lissabonfördraget trädde i kraft den 1 december 2009 bör Europeiska unionen lämna ett meddelande till Kanada om att Europeiska gemenskapen efterträtts av Europeiska unionen.

| (4) | Avtalet bör godkännas. |
| --- | --- |

(4)

Avtalet bör godkännas.

| (5) | Det är nödvändigt att fastställa förfaranden för unionens deltagande i de gemensamma organ som inrättas genom avtalet samt för antagandet av vissa beslut, i synnerhet rörande ändringar av avtalet och dess bilagor, tillägg av nya bilagor, upphävande av enskilda bilagor, samråd och tvistlösning samt antagande av skyddsåtgärder. |
| --- | --- |

(5)

Det är nödvändigt att fastställa förfaranden för unionens deltagande i de gemensamma organ som inrättas genom avtalet samt för antagandet av vissa beslut, i synnerhet rörande ändringar av avtalet och dess bilagor, tillägg av nya bilagor, upphävande av enskilda bilagor, samråd och tvistlösning samt antagande av skyddsåtgärder.

| (6) | Medlemsstaterna bör vidta alla nödvändiga åtgärder för att se till att deras bilaterala avtal med Kanada om samma fråga upphävs från och med den dag då avtalet träder i kraft. |
| --- | --- |

(6)

Medlemsstaterna bör vidta alla nödvändiga åtgärder för att se till att deras bilaterala avtal med Kanada om samma fråga upphävs från och med den dag då avtalet träder i kraft.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Avtalet om civil luftfartssäkerhet mellan Europeiska gemenskapen och Kanada (nedan kallat avtalet) godkänns härmed på unionens vägnar.

Texten till avtalet (4) åtföljer detta beslut.

Artikel 2

Rådets ordförande bemyndigas att utse den eller de personer som ska ha rätt att överlämna det meddelande som föreskrivs i artikel 16.1 i avtalet och att överlämna följande meddelande:

”Som en följd av att Lissabonfördraget trädde i kraft den 1 december 2009 har Europeiska unionen ersatt och efterträtt Europeiska gemenskapen och utövar från och med det datumet Europeiska gemenskapens samtliga rättigheter och förpliktelser. Därför ska hänvisningar till ’Europeiska gemenskapen’ eller ’gemenskapen’ i avtalstexten, när så är lämpligt, förstås som hänvisningar till ’Europeiska unionen’.”

Artikel 3

1.   I parternas gemensamma kommitté, som inrättas genom artikel 9 i avtalet, ska unionen företrädas av Europeiska kommissionen biträdd av Europeiska byrån för luftfartssäkerhet och åtföljd av luftfartsmyndigheterna i egenskap av företrädare för medlemsstaterna.

2.   I den gemensamma sektorkommittén för certifiering som inrättas genom punkt 2 i bilaga A till avtalet och i den gemensamma sektorkommittén för underhåll som inrättas genom punkt 4 i bilaga B till avtalet, ska unionen företrädas av Europeiska byrån för luftfartssäkerhet biträdd av de luftfartsmyndigheter som är direkt berörda av dagordningen för varje möte.

Artikel 4

1.   Kommissionen ska, efter samråd med den särskilda kommitté som utsetts av rådet, fastställa vilken ståndpunkt unionen ska inta i parternas gemensamma kommitté med avseende på följande frågor:

| — | Antagande eller ändring av parternas gemensamma kommittés arbetsordning i enlighet med artikel 9.3 i avtalet. |
| --- | --- |

—

Antagande eller ändring av parternas gemensamma kommittés arbetsordning i enlighet med artikel 9.3 i avtalet.

2.   Kommissionen får, efter samråd med den särskilda kommitté som avses i punkt 1, och med full hänsyn tagen till dess yttrande, vidta följande åtgärder:

| — | Anta skyddsåtgärder i enlighet med artikel 6 i avtalet. |
| --- | --- |

—

Anta skyddsåtgärder i enlighet med artikel 6 i avtalet.

| — | Begära samråd i enlighet med artikel 15 i avtalet. |
| --- | --- |

—

Begära samråd i enlighet med artikel 15 i avtalet.

| — | Vidta åtgärder för indragning i enlighet med artikel 10 i avtalet. |
| --- | --- |

—

Vidta åtgärder för indragning i enlighet med artikel 10 i avtalet.

| — | Under förutsättning att kommissionen har presenterat en noggrann faktaanalys av de avsedda ändringarnas verkningar och genomförbarhet, ändra bilagor till avtalet i enlighet med artikel 16.5 i avtalet i den mån dessa ändringar är förenliga med, och inte medför någon ändring av, relevanta unionsrättsakter. |
| --- | --- |

—

Under förutsättning att kommissionen har presenterat en noggrann faktaanalys av de avsedda ändringarnas verkningar och genomförbarhet, ändra bilagor till avtalet i enlighet med artikel 16.5 i avtalet i den mån dessa ändringar är förenliga med, och inte medför någon ändring av, relevanta unionsrättsakter.

| — | Ta bort enskilda bilagor i enlighet med artikel 16.3 och 16.5 i avtalet. |
| --- | --- |

—

Ta bort enskilda bilagor i enlighet med artikel 16.3 och 16.5 i avtalet.

| — | Varje övrig åtgärd som ska vidtas av en part såsom föreskrivs i avtalet, med förbehåll för punkt 3 i denna artikel och EU-lagstiftningen. |
| --- | --- |

—

Varje övrig åtgärd som ska vidtas av en part såsom föreskrivs i avtalet, med förbehåll för punkt 3 i denna artikel och EU-lagstiftningen.

3.   Rådet ska, med kvalificerad majoritet, på förslag från kommissionen och i enlighet med fördraget, fatta beslut om andra ändringar av avtalet som inte omfattas av tillämpningsområdet för punkt 2 i denna artikel.

Artikel 5

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 19 juli 2011.

På rådets vägnar

M. SAWICKI

Ordförande

---

(1)  Godkännande av den 23 juni 2011.

1

(2)  EUT L 153, 17.6.2009, s. 11.

2

(3)  EUT L 153, 17.6.2009, s. 10.

3

(4)  Texten till avtalet har offentliggjorts i EUT L 153, 17.6.2009, s. 11, tillsammans med beslutet om undertecknande.

4

---

| 27.7.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 195/7 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 195/7

---

RÅDETS BESLUT

av den 19 juli 2011

om den ståndpunkt som ska intas av Europeiska unionen i gemensamma kommittén EU–Schweiz som inrättats genom artikel 14 i avtalet mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Schweiziska edsförbundet, å andra sidan, om fri rörlighet för personer, när det gäller ersättandet av bilaga III (Ömsesidigt erkännande av yrkeskvalifikationer)

(2011/467/EU)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 218.9 jämförd med artiklarna 46, 53 och 62,

med beaktande av rådets och, i fråga om avtalet om vetenskapligt och tekniskt samarbete, särskilt artikel 2,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Avtalet mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Schweiziska edsförbundet, å andra sidan, om fri rörlighet för personer (avtalet) undertecknades den 21 juni 1999 och trädde i kraft den 1 juni 2002. |
| --- | --- |

(1)

Avtalet mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Schweiziska edsförbundet, å andra sidan, om fri rörlighet för personer (avtalet) undertecknades den 21 juni 1999 och trädde i kraft den 1 juni 2002.

| (2) | I artikel 14 i avtalet inrättas en gemensam kommitté. Enligt artikel 18 i avtalet kan den gemensamma kommittén genom beslut anta ändringar av bland annat bilaga III (Ömsesidigt erkännande av yrkeskvalifikationer) till avtalet. |
| --- | --- |

(2)

I artikel 14 i avtalet inrättas en gemensam kommitté. Enligt artikel 18 i avtalet kan den gemensamma kommittén genom beslut anta ändringar av bland annat bilaga III (Ömsesidigt erkännande av yrkeskvalifikationer) till avtalet.

| (3) | För att säkerställa en konsekvent och korrekt tillämpning av EU-rättsakter och för att undvika administrativa och eventuella juridiska svårigheter bör bilaga III till avtalet ändras för att även omfatta nya EU-rättsakter som avtalet för närvarande inte hänvisar till. |
| --- | --- |

(3)

För att säkerställa en konsekvent och korrekt tillämpning av EU-rättsakter och för att undvika administrativa och eventuella juridiska svårigheter bör bilaga III till avtalet ändras för att även omfatta nya EU-rättsakter som avtalet för närvarande inte hänvisar till.

| (4) | För att skapa klarhet och överskådlighet bör därför bilaga III till avtalet konsolideras och ersättas med en ny bilaga. |
| --- | --- |

(4)

För att skapa klarhet och överskådlighet bör därför bilaga III till avtalet konsolideras och ersättas med en ny bilaga.

| (5) | Den ståndpunkt som unionen ska inta i gemensamma kommittén EU–Schweiz bör därför baseras på det bifogade utkastet till beslut. |
| --- | --- |

(5)

Den ståndpunkt som unionen ska inta i gemensamma kommittén EU–Schweiz bör därför baseras på det bifogade utkastet till beslut.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den ståndpunkt som ska intas av Europeiska unionen i gemensamma kommittén EU–Schweiz som inrättats genom artikel 14 i avtalet mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Schweiziska edsförbundet, å andra sidan, om fri rörlighet för personer, när det gäller ersättandet av bilaga III (Ömsesidigt erkännande av yrkeskvalifikationer), ska baseras på det utkast till beslut av gemensamma kommittén EU–Schwiz,som åtföljer detta beslut.

Artikel 2

Beslutet av gemensamma kommittén EU–Schweiz ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 3

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 19 juli 2011.

På rådets vägnar

M. SAWICKI

Ordförande

---

UTKAST

BESLUT nr .../2011 AV GEMENSAMMA KOMMITTÉN EU–SCHWEIZ

som inrättats genom artikel 14 i avtalet mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Schweiziska edsförbundet, å andra sidan, om fri rörlighet för personer

av den ...

om ersättande av bilaga III (Ömsesidigt erkännande av yrkeskvalifikationer)

GEMENSAMMA KOMMITTÉN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Schweiziska edsförbundet, å andra sidan, om fri rörlighet för personer (1) (avtalet), särskilt artiklarna 14 och 18,

med beaktande av protokollet till angående Bulgariens och Rumäniens deltagande som avtalsslutande parter till följd av deras anslutning till Europeiska unionen (2), särskilt artikel 4.2, och

av följande skäl:

| (1) | Avtalet undertecknades den 21 juni 1999 och trädde i kraft den 1 juni 2002. |
| --- | --- |

(1)

Avtalet undertecknades den 21 juni 1999 och trädde i kraft den 1 juni 2002.

| (2) | Bilaga III (Ömsesidigt erkännande av yrkeskvalifikationer) ändrades senast genom beslut nr 1/2004 av gemensamma kommittén EU–Schweiz (3) och bör nu uppdateras för att beakta de nya EU-rättsakter som antagits sedan 2004, i synnerhet Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/36/EG av den 7 september 2005 om erkännande av yrkeskvalifikationer (4). |
| --- | --- |

(2)

Bilaga III (Ömsesidigt erkännande av yrkeskvalifikationer) ändrades senast genom beslut nr 1/2004 av gemensamma kommittén EU–Schweiz (3) och bör nu uppdateras för att beakta de nya EU-rättsakter som antagits sedan 2004, i synnerhet Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/36/EG av den 7 september 2005 om erkännande av yrkeskvalifikationer (4).

| (3) | Bilaga III till avtalet bör anpassas för att ta hänsyn till anslutningen av Republiken Bulgarien och Rumänien till EU den 1 januari 2007. |
| --- | --- |

(3)

Bilaga III till avtalet bör anpassas för att ta hänsyn till anslutningen av Republiken Bulgarien och Rumänien till EU den 1 januari 2007.

| (4) | För att skapa klarhet och överskådlighet bör därför bilaga III till avtalet konsolideras och ersättas med en ny bilaga. |
| --- | --- |

(4)

För att skapa klarhet och överskådlighet bör därför bilaga III till avtalet konsolideras och ersättas med en ny bilaga.

| (5) | Schweiz kommer i enlighet med rådets direktiv 93/16/EEG av den 5 april 1993 om underlättande av läkares fria rörlighet och ömsesidigt erkännande av deras utbildnings-, examens- och andra behörighetsbevis (5) och direktiv 2005/36/EG att meddela en enda yrkeskvalifikation och en enda yrkestitel för allmänpraktiserande läkare som kommer att vara densamma för alla allmänpraktiserande läkare, både de som redan utövar yrket och framtida allmänpraktiserande läkare. |
| --- | --- |

(5)

Schweiz kommer i enlighet med rådets direktiv 93/16/EEG av den 5 april 1993 om underlättande av läkares fria rörlighet och ömsesidigt erkännande av deras utbildnings-, examens- och andra behörighetsbevis (5) och direktiv 2005/36/EG att meddela en enda yrkeskvalifikation och en enda yrkestitel för allmänpraktiserande läkare som kommer att vara densamma för alla allmänpraktiserande läkare, både de som redan utövar yrket och framtida allmänpraktiserande läkare.

| (6) | För att säkerställa en konsekvent och korrekt tillämpning av direktiv 2005/36/EG av de avtalsslutande parterna kommer kommissionen att fortsätta det nära samarbetet med Schweiz och kommer särskilt att ombesörja ett lämpligt samråd med schweiziska experter. |
| --- | --- |

(6)

För att säkerställa en konsekvent och korrekt tillämpning av direktiv 2005/36/EG av de avtalsslutande parterna kommer kommissionen att fortsätta det nära samarbetet med Schweiz och kommer särskilt att ombesörja ett lämpligt samråd med schweiziska experter.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga III (Ömsesidigt erkännande av yrkeskvalifikationer) till avtalet ska ersättas med texten i bilagan till detta beslut.

Artikel 2

Schweiz ska utan förbehåll tillämpa de förvärvade rättigheter som avses i direktiv 2005/36/EG, med förbehåll för de villkor som fastställs i detta beslut och i bilagan.

Artikel 3

Detta beslut är upprättat på bulgariska, danska, engelska, estniska, finska, franska, grekiska, italienska, lettiska, litauiska, maltesiska, nederländska, polska, portugisiska, rumänska, slovakiska, slovenska, spanska, svenska, tjeckiska, tyska och ungerska språken, vilka alla texter är lika giltiga.

Artikel 4

Detta beslut träder i kraft dagen efter den dag då Schweiz anmält att de interna förfarandena för genomförandet av detta beslut slutförts.

Det ska tillämpas provisoriskt från och med den första dagen i den andra månaden efter det att det har antagits, med undantag av avdelning II i direktiv 2005/36/EG som ska tillämpas från och med den dag då beslutet träder i kraft.

Om den anmälan som avses i första stycket inte har gjorts inom 24 månader efter antagandet av detta beslut, ska detta beslut upphöra att gälla.

Utfärdat i Bryssel den ...

På gemensamma kommitténs vägnar

Ordförande

Sekreterarna

---

(1)  EGT L 114, 30.4.2002, s. 6.

1

(2)  EUT L 124, 20.5.2009, s. 53.

2

(3)  EUT L 352, 27.11.2004, s. 129.

3

(4)  EUT L 255, 30.9.2005, s. 22.

4

(5)  EGT L 165, 7.7.1993, s. 1.

5

BILAGA

”BILAGA III

ÖMSESIDIGT ERKÄNNANDE AV YRKESKVALIFIKATIONER

(Examens-, utbildnings- och andra behörighetsbevis)

| 1. | De avtalsslutande parterna är överens om att på området ömsesidigt erkännande av yrkeskvalifikationer sinsemellan tillämpa de EU-rättsakter och EU-meddelanden till vilka det hänvisas i avsnitt A i denna bilaga, i enlighet med avtalets tillämpningsområde. |
| --- | --- |

1.

De avtalsslutande parterna är överens om att på området ömsesidigt erkännande av yrkeskvalifikationer sinsemellan tillämpa de EU-rättsakter och EU-meddelanden till vilka det hänvisas i avsnitt A i denna bilaga, i enlighet med avtalets tillämpningsområde.

| 2. | Om inte annat anges avses med begreppet ”medlemsstat(er)” i de rättsakter till vilka det hänvisas i avsnitt A i denna bilaga utöver de stater som omfattas av EU-rättsakterna i fråga även Schweiz. |
| --- | --- |

2.

Om inte annat anges avses med begreppet ”medlemsstat(er)” i de rättsakter till vilka det hänvisas i avsnitt A i denna bilaga utöver de stater som omfattas av EU-rättsakterna i fråga även Schweiz.

| 3. | Vid tillämpningen av denna bilaga ska de avtalsslutande parterna notera de EU-rättsakter som det hänvisas till i avsnitt B i denna bilaga. |
| --- | --- |

3.

Vid tillämpningen av denna bilaga ska de avtalsslutande parterna notera de EU-rättsakter som det hänvisas till i avsnitt B i denna bilaga.

AVSNITT A:   RÄTTSAKTER TILL VILKA DET HÄNVISAS

| 1a. | 32005 L 0036: Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/36/EG av den 7 september 2005 om erkännande av yrkeskvalifikationer (EUT L 255, 30.9.2005, s. 22)
  ändrat genom






  — | rådets direktiv 2006/100/EG av den 20 november 2006 om anpassning av vissa direktiv när det gäller fri rörlighet för personer, med anledning av Bulgariens och Rumäniens anslutning (EUT L 363, 20.12.2006, s. 141) |
| --- | --- | --- |

1a.

32005 L 0036: Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/36/EG av den 7 september 2005 om erkännande av yrkeskvalifikationer (EUT L 255, 30.9.2005, s. 22)

ändrat genom

—

rådets direktiv 2006/100/EG av den 20 november 2006 om anpassning av vissa direktiv när det gäller fri rörlighet för personer, med anledning av Bulgariens och Rumäniens anslutning (EUT L 363, 20.12.2006, s. 141)

| — | kommissionens förordning (EG) nr 1430/2007 av den 5 december 2007 om ändring av bilagorna II och III till Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/36/EG om erkännande av yrkeskvalifikationer (EUT L 320, 6.12.2007, s. 3) |
| --- | --- |

—

kommissionens förordning (EG) nr 1430/2007 av den 5 december 2007 om ändring av bilagorna II och III till Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/36/EG om erkännande av yrkeskvalifikationer (EUT L 320, 6.12.2007, s. 3)

| — | kommissionens förordning (EG) nr 755/2008 av den 31 juli 2008 om ändring av bilaga II till Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/36/EG om erkännande av yrkeskvalifikationer (EUT L 205, 1.8.2008, s. 10) |
| --- | --- |

—

kommissionens förordning (EG) nr 755/2008 av den 31 juli 2008 om ändring av bilaga II till Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/36/EG om erkännande av yrkeskvalifikationer (EUT L 205, 1.8.2008, s. 10)

| — | kommissionens förordning (EG) nr 279/2009 av den 6 april 2009 om ändring av bilaga II till Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/36/EG om erkännande av yrkeskvalifikationer (EUT L 93, 7.4.2009, s. 11) |
| --- | --- |

—

kommissionens förordning (EG) nr 279/2009 av den 6 april 2009 om ändring av bilaga II till Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/36/EG om erkännande av yrkeskvalifikationer (EUT L 93, 7.4.2009, s. 11)

| — | kommissionens förordning (EU) nr 213/2011 av den 3 mars 2011 om ändring av bilagorna II och V till Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/36/EG om erkännande av yrkeskvalifikationer (EUT L 59, 4.3.2011, s. 4) |
| --- | --- |

—

kommissionens förordning (EU) nr 213/2011 av den 3 mars 2011 om ändring av bilagorna II och V till Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/36/EG om erkännande av yrkeskvalifikationer (EUT L 59, 4.3.2011, s. 4)

| — | anmälan om benämningar inom arkitektur (EUT C 332, 30.12.2006, s. 35) |
| --- | --- |

—

anmälan om benämningar inom arkitektur (EUT C 332, 30.12.2006, s. 35)

| — | anmälan om benämningar inom arkitektur (EUT C 148, 24.6.2006, s. 34) |
| --- | --- |

—

anmälan om benämningar inom arkitektur (EUT C 148, 24.6.2006, s. 34)

| — | anmälan om benämningar inom arkitektur (EUT C 3, 6.1.2006, s. 12) |
| --- | --- |

—

anmälan om benämningar inom arkitektur (EUT C 3, 6.1.2006, s. 12)

| — | meddelande från kommissionen – Meddelande – Anmälan av utbildningsbevis för tandläkare med specialistutbildning (EUT C 165, 19.7.2007, s. 18) |
| --- | --- |

—

meddelande från kommissionen – Meddelande – Anmälan av utbildningsbevis för tandläkare med specialistutbildning (EUT C 165, 19.7.2007, s. 18)

| — | meddelande från kommissionen – Meddelande – Anmälan om examensbevis för specialistläkare och allmänpraktiserande läkare (EUT C 165, 19.7.2007, s. 13) |
| --- | --- |

—

meddelande från kommissionen – Meddelande – Anmälan om examensbevis för specialistläkare och allmänpraktiserande läkare (EUT C 165, 19.7.2007, s. 13)

| — | meddelande från kommissionen – Anmälan om examensbevis för specialistläkare, sjuksköterskor med ansvar för allmän hälso- och sjukvård, tandläkare med specialistutbildning, barnmorskor och arkitekter (EUT C 137, 4.6.2008, s. 8) |
| --- | --- |

—

meddelande från kommissionen – Anmälan om examensbevis för specialistläkare, sjuksköterskor med ansvar för allmän hälso- och sjukvård, tandläkare med specialistutbildning, barnmorskor och arkitekter (EUT C 137, 4.6.2008, s. 8)

| — | meddelande från kommissionen – Anmälan av behörighetsbevis – Direktiv 2005/36/EG om erkännande av yrkeskvalifikationer (bilaga V) (EUT C 322, 17.12.2008, s. 3) |
| --- | --- |

—

meddelande från kommissionen – Anmälan av behörighetsbevis – Direktiv 2005/36/EG om erkännande av yrkeskvalifikationer (bilaga V) (EUT C 322, 17.12.2008, s. 3)

| — | meddelande från kommissionen – Anmälan av de yrkessammanslutningar eller yrkesorganisationer som förtecknas i bilaga I till direktiv 2005/36/EG och som uppfyller villkoren i artikel 3.2 (EUT C 111, 15.5.2009, s. 1) |
| --- | --- |

—

meddelande från kommissionen – Anmälan av de yrkessammanslutningar eller yrkesorganisationer som förtecknas i bilaga I till direktiv 2005/36/EG och som uppfyller villkoren i artikel 3.2 (EUT C 111, 15.5.2009, s. 1)

| — | meddelande från kommissionen – Anmälan av behörighetsbevis – Direktiv 2005/36/EG om erkännande av yrkeskvalifikationer (bilaga V) (EUT C 114, 19.5.2009, s. 1) |
| --- | --- |

—

meddelande från kommissionen – Anmälan av behörighetsbevis – Direktiv 2005/36/EG om erkännande av yrkeskvalifikationer (bilaga V) (EUT C 114, 19.5.2009, s. 1)

| — | meddelande från kommissionen – Anmälan av behörighetsbevis – Direktiv 2005/36/EG om erkännande av yrkeskvalifikationer (bilaga V) (EUT C 279, 19.11.2009, s. 1) |
| --- | --- |

—

meddelande från kommissionen – Anmälan av behörighetsbevis – Direktiv 2005/36/EG om erkännande av yrkeskvalifikationer (bilaga V) (EUT C 279, 19.11.2009, s. 1)

| — | meddelande från kommissionen – Anmälan av behörighetsbevis – Direktiv 2005/36/EG om erkännande av yrkeskvalifikationer (bilaga V) (EUT C 129, 19.5.2010, s. 3) |
| --- | --- |

—

meddelande från kommissionen – Anmälan av behörighetsbevis – Direktiv 2005/36/EG om erkännande av yrkeskvalifikationer (bilaga V) (EUT C 129, 19.5.2010, s. 3)

| — | meddelande från kommissionen – Anmälan av behörighetsbevis – Direktiv 2005/36/EG om erkännande av yrkeskvalifikationer (bilaga V) (EUT C 337, 14.12.2010, s. 10) |
| --- | --- |

—

meddelande från kommissionen – Anmälan av behörighetsbevis – Direktiv 2005/36/EG om erkännande av yrkeskvalifikationer (bilaga V) (EUT C 337, 14.12.2010, s. 10)

| — | rättelse till Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/36/EG av den 7 september 2005 om erkännande av yrkeskvalifikationer (EUT L 271, 16.10.2007, s. 18) |
| --- | --- |

—

rättelse till Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/36/EG av den 7 september 2005 om erkännande av yrkeskvalifikationer (EUT L 271, 16.10.2007, s. 18)

| — | rättelse till Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/36/EG av den 7 september 2005 om erkännande av yrkeskvalifikationer (EUT L 93, 4.4.2008, s. 28) |
| --- | --- |

—

rättelse till Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/36/EG av den 7 september 2005 om erkännande av yrkeskvalifikationer (EUT L 93, 4.4.2008, s. 28)

| b. | Inom ramen för detta avtal ska direktiv 2005/36/EG anpassas på följande sätt:






  1. | Förfarandena i följande artiklar ska inte tillämpas mellan de avtalsslutande parterna:






  — | artikel 3.2 tredje stycket – förfarande för uppdatering av bilaga I |
| --- | --- | --- | --- |

b.

Inom ramen för detta avtal ska direktiv 2005/36/EG anpassas på följande sätt:

1.

Förfarandena i följande artiklar ska inte tillämpas mellan de avtalsslutande parterna:

—

artikel 3.2 tredje stycket – förfarande för uppdatering av bilaga I

| — | artikel 11 c ii sista meningen – förfarande för uppdatering av bilaga II |
| --- | --- |

—

artikel 11 c ii sista meningen – förfarande för uppdatering av bilaga II

| — | artikel 13.2 tredje stycket – förfarande för uppdatering av bilaga III |
| --- | --- |

—

artikel 13.2 tredje stycket – förfarande för uppdatering av bilaga III

| — | artikel 14.2 andra och tredje styckena – förfarande vid undantag från kravet på att ge sökanden rätt att välja mellan anpassningsperiod eller lämplighetsprov |
| --- | --- |

—

artikel 14.2 andra och tredje styckena – förfarande vid undantag från kravet på att ge sökanden rätt att välja mellan anpassningsperiod eller lämplighetsprov

| — | artikel 15.2 och 15.5 – förfarande för antagande eller upphävande av gemensamma plattformar |
| --- | --- |

—

artikel 15.2 och 15.5 – förfarande för antagande eller upphävande av gemensamma plattformar

| — | artikel 20 – förfarande för ändring av bilaga IV |
| --- | --- |

—

artikel 20 – förfarande för ändring av bilaga IV

| — | artikel 21.6 andra stycket – förfarande för uppdatering av kunskaper och färdigheter |
| --- | --- |

—

artikel 21.6 andra stycket – förfarande för uppdatering av kunskaper och färdigheter

| — | artikel 21.7 – förfarande för uppdatering av bilaga V |
| --- | --- |

—

artikel 21.7 – förfarande för uppdatering av bilaga V

| — | artikel 25.5 – förfarande för uppdatering av minimikraven på utbildningens omfattning för specialistläkare |
| --- | --- |

—

artikel 25.5 – förfarande för uppdatering av minimikraven på utbildningens omfattning för specialistläkare

| — | artikel 26 andra stycket – förfarande för tillägg av nya medicinska specialiseringar |
| --- | --- |

—

artikel 26 andra stycket – förfarande för tillägg av nya medicinska specialiseringar

| — | artikel 31.2 andra stycket – förfarande för uppdatering av utbildningen till sjuksköterska med ansvar för allmän hälso- och sjukvård |
| --- | --- |

—

artikel 31.2 andra stycket – förfarande för uppdatering av utbildningen till sjuksköterska med ansvar för allmän hälso- och sjukvård

| — | artikel 34.2 andra stycket – förfarande för uppdatering av den grundläggande tandläkarutbildningen |
| --- | --- |

—

artikel 34.2 andra stycket – förfarande för uppdatering av den grundläggande tandläkarutbildningen

| — | artikel 35.2 tredje stycket – förfarande för uppdatering av minimikraven på utbildningens omfattning för specialisttandläkare |
| --- | --- |

—

artikel 35.2 tredje stycket – förfarande för uppdatering av minimikraven på utbildningens omfattning för specialisttandläkare

| — | artikel 38.1 andra stycket – förfarande för uppdatering av veterinärutbildningen |
| --- | --- |

—

artikel 38.1 andra stycket – förfarande för uppdatering av veterinärutbildningen

| — | artikel 40.1 tredje stycket – förfarande för uppdatering av barnmorskeutbildningen |
| --- | --- |

—

artikel 40.1 tredje stycket – förfarande för uppdatering av barnmorskeutbildningen

| — | artikel 44.2 andra stycket – förfarande för uppdatering av apotekarutbildningen |
| --- | --- |

—

artikel 44.2 andra stycket – förfarande för uppdatering av apotekarutbildningen

| — | artikel 46.2 – förfarande för uppdatering av kunskaper och färdigheter för arkitekter |
| --- | --- |

—

artikel 46.2 – förfarande för uppdatering av kunskaper och färdigheter för arkitekter

| — | artikel 61 – undantagsklausul |
| --- | --- |

—

artikel 61 – undantagsklausul

| 2. | Artikel 56.3 och 56.4 ska tillämpas på följande sätt:
  Kommissionen ska underrätta medlemsstaterna om Schweiz behöriga myndigheter och samordnare, så snart Schweiz har underrättat kommissionen med kopia till gemensamma kommittén. |
| --- | --- |

2.

Artikel 56.3 och 56.4 ska tillämpas på följande sätt:

Kommissionen ska underrätta medlemsstaterna om Schweiz behöriga myndigheter och samordnare, så snart Schweiz har underrättat kommissionen med kopia till gemensamma kommittén.

| 3. | Artikel 57 andra stycket ska tillämpas på följande sätt:
  Den samordnare som utsetts av Schweiz ska underrätta kommissionen med kopia till gemensamma kommittén. |
| --- | --- |

3.

Artikel 57 andra stycket ska tillämpas på följande sätt:

Den samordnare som utsetts av Schweiz ska underrätta kommissionen med kopia till gemensamma kommittén.

| 4. | Artikel 63 ska inte tillämpas. Den samordnare som utsetts av Schweiz ska dock i enlighet med artikel 56 i direktiv 2005/36/EG underrätta kommissionen med kopia till gemensamma kommittén om lagstiftning som antas på grundval av den rättsakt och de meddelanden som avses i punkt 1a. Artiklarna 58 och 64 ska inte tillämpas. |
| --- | --- |

4.

Artikel 63 ska inte tillämpas. Den samordnare som utsetts av Schweiz ska dock i enlighet med artikel 56 i direktiv 2005/36/EG underrätta kommissionen med kopia till gemensamma kommittén om lagstiftning som antas på grundval av den rättsakt och de meddelanden som avses i punkt 1a. Artiklarna 58 och 64 ska inte tillämpas.

| c. | Följande ska läggas till i punkt 1 i bilaga II till direktivet:
  ”I Schweiz






  — | Opticien diplômé, diplomierter Augenoptiker, ottico diplomato (Optiker (optometrist) med federalt examensbevis över högre yrkesutbildning)
  Utbildningen omfattar minst 17 år, varav minst nio års grundutbildning och fyra års yrkesutbildning dels på en arbetsplats, dels vid en yrkesskola, åtföljt av fyra års lärlingsutbildning eller praktiktjänstgöring, varav två år får ägnas åt att följa privat undervisning på heltid, och avslutas med en högre yrkesexamen. Den ger innehavaren rätt att prova ut kontaktlinser och utföra syntest antingen självständigt eller som anställd. |
| --- | --- | --- |

c.

Följande ska läggas till i punkt 1 i bilaga II till direktivet:

”I Schweiz

—

Opticien diplômé, diplomierter Augenoptiker, ottico diplomato (Optiker (optometrist) med federalt examensbevis över högre yrkesutbildning)

Utbildningen omfattar minst 17 år, varav minst nio års grundutbildning och fyra års yrkesutbildning dels på en arbetsplats, dels vid en yrkesskola, åtföljt av fyra års lärlingsutbildning eller praktiktjänstgöring, varav två år får ägnas åt att följa privat undervisning på heltid, och avslutas med en högre yrkesexamen. Den ger innehavaren rätt att prova ut kontaktlinser och utföra syntest antingen självständigt eller som anställd.

| — | Audioprothésiste avec brevet fédéral, Hörgeräte-Akustiker mit eidg. Fachausweis, audioprotesista con attestato professionale federale (Audionom med högre federalt examensbevis över högre yrkesutbildning).
  Utbildningen omfattar minst 15 år, varav minst nio års grundutbildning och minst tre års yrkesutbildning dels på en arbetsplats, dels vid en yrkesskola, åtföljt av tre års lärlingsutbildning eller praktiktjänstgöring, inbegripet privat undervisning, och avslutas med en yrkesexamen. Den ger innehavaren rätt att utöva yrket självständigt eller som anställd. |
| --- | --- |

—

Audioprothésiste avec brevet fédéral, Hörgeräte-Akustiker mit eidg. Fachausweis, audioprotesista con attestato professionale federale (Audionom med högre federalt examensbevis över högre yrkesutbildning).

Utbildningen omfattar minst 15 år, varav minst nio års grundutbildning och minst tre års yrkesutbildning dels på en arbetsplats, dels vid en yrkesskola, åtföljt av tre års lärlingsutbildning eller praktiktjänstgöring, inbegripet privat undervisning, och avslutas med en yrkesexamen. Den ger innehavaren rätt att utöva yrket självständigt eller som anställd.

| — | Bottier-orthopédiste diplômé, diplomierter Orthopädie-Schuhmachermeister, calzolaio ortopedico diplomato (Tillverkare av ortopedtekniskt anpassade skor, med federalt examensbevis över högre yrkesutbildning).
  Utbildningen omfattar minst 17 år, varav minst nio års grundutbildning och fyra års yrkesutbildning dels på en arbetsplats, dels vid en yrkesskola, åtföljt av fyra års lärlingsutbildning eller praktiktjänstgöring, inbegripet privat undervisning, och avslutas med en yrkesexamen. Den ger innehavaren rätt att utöva yrket självständigt eller som anställd. |
| --- | --- |

—

Bottier-orthopédiste diplômé, diplomierter Orthopädie-Schuhmachermeister, calzolaio ortopedico diplomato (Tillverkare av ortopedtekniskt anpassade skor, med federalt examensbevis över högre yrkesutbildning).

Utbildningen omfattar minst 17 år, varav minst nio års grundutbildning och fyra års yrkesutbildning dels på en arbetsplats, dels vid en yrkesskola, åtföljt av fyra års lärlingsutbildning eller praktiktjänstgöring, inbegripet privat undervisning, och avslutas med en yrkesexamen. Den ger innehavaren rätt att utöva yrket självständigt eller som anställd.

| — | Technicien dentiste, maître, diplomierter Zahntechnikermeister, odontotecnico, maestro (Tandtekniker med federalt examensbevis över högre yrkesutbildning).
  Utbildningen omfattar minst 18 år, varav minst nio års grundutbildning och fyra års yrkesutbildning dels på en arbetsplats, dels vid en yrkesskola, åtföljt av fem års lärlingsutbildning eller praktiktjänstgöring, inbegripet privat undervisning, och avslutas med en yrkesexamen. Den ger innehavaren rätt att utöva yrket självständigt eller som anställd. |
| --- | --- |

—

Technicien dentiste, maître, diplomierter Zahntechnikermeister, odontotecnico, maestro (Tandtekniker med federalt examensbevis över högre yrkesutbildning).

Utbildningen omfattar minst 18 år, varav minst nio års grundutbildning och fyra års yrkesutbildning dels på en arbetsplats, dels vid en yrkesskola, åtföljt av fem års lärlingsutbildning eller praktiktjänstgöring, inbegripet privat undervisning, och avslutas med en yrkesexamen. Den ger innehavaren rätt att utöva yrket självständigt eller som anställd.

| — | Orthopédiste diplômé, diplomierter Orthopädist, ortopedista diplomato (Ortopedtekniker med högre federalt examensbevis över högre yrkesutbildning).
  Utbildningen omfattar minst 18 år, varav minst nio års grundutbildning och fyra års yrkesutbildning dels på en arbetsplats, dels vid en yrkesskola, åtföljt av fem års lärlingsutbildning eller praktiktjänstgöring, inbegripet privat undervisning, och avslutas med en yrkesexamen. Den ger innehavaren rätt att utöva yrket självständigt eller som anställd.” |
| --- | --- |

—

Orthopédiste diplômé, diplomierter Orthopädist, ortopedista diplomato (Ortopedtekniker med högre federalt examensbevis över högre yrkesutbildning).

Utbildningen omfattar minst 18 år, varav minst nio års grundutbildning och fyra års yrkesutbildning dels på en arbetsplats, dels vid en yrkesskola, åtföljt av fem års lärlingsutbildning eller praktiktjänstgöring, inbegripet privat undervisning, och avslutas med en yrkesexamen. Den ger innehavaren rätt att utöva yrket självständigt eller som anställd.”

| d. | Följande ska läggas till i punkt 4 i bilaga II till direktivet:
  ”I Schweiz:






  — | Guide de montagne avec brevet fédéral, Bergführer mit eifg. Fachausweis, guida alpina con attestato professionale federale (Bergsguide med högre federalt examensbevis över yrkesutbildning).
  Utbildningen omfattar minst 13 år, varav minst nio års grundutbildning och fyra års yrkesutbildning under övervakning av en kvalificerad yrkesperson, inbegripet privat undervisning, och avslutas med en yrkesexamen. Den ger innehavaren rätt att utöva yrket självständigt. |
| --- | --- | --- |

d.

Följande ska läggas till i punkt 4 i bilaga II till direktivet:

”I Schweiz:

—

Guide de montagne avec brevet fédéral, Bergführer mit eifg. Fachausweis, guida alpina con attestato professionale federale (Bergsguide med högre federalt examensbevis över yrkesutbildning).

Utbildningen omfattar minst 13 år, varav minst nio års grundutbildning och fyra års yrkesutbildning under övervakning av en kvalificerad yrkesperson, inbegripet privat undervisning, och avslutas med en yrkesexamen. Den ger innehavaren rätt att utöva yrket självständigt.

| — | Professeur de sports de neige avec brevet fédéral, Schneesportlehrer mit eidg. Fachausweis, Maestro di sport sulla neve con attestato professionale fédérale (Snösportinstruktör med högre federalt examensbevis över högre yrkesutbildning).
  Utbildningen omfattar minst 15 år, varav minst nio års grundutbildning och fyra års yrkesutbildning dels på en arbetsplats, dels vid en yrkesskola, eller fyra års yrkeserfarenhet, åtföljt av två års utbildning och praktik som lärling, och avslutas med en yrkesexamen. Den ger innehavaren rätt att utöva yrket självständigt’. |
| --- | --- |

—

Professeur de sports de neige avec brevet fédéral, Schneesportlehrer mit eidg. Fachausweis, Maestro di sport sulla neve con attestato professionale fédérale (Snösportinstruktör med högre federalt examensbevis över högre yrkesutbildning).

Utbildningen omfattar minst 15 år, varav minst nio års grundutbildning och fyra års yrkesutbildning dels på en arbetsplats, dels vid en yrkesskola, eller fyra års yrkeserfarenhet, åtföljt av två års utbildning och praktik som lärling, och avslutas med en yrkesexamen. Den ger innehavaren rätt att utöva yrket självständigt’.

| e. | Följande ska läggas till i punkt 5.1.1 i bilaga V till direktivet:









  ’Land | Benämning på examensbeviset | Organ som utfärdar examensbeviset | Behörighetsbevis som medföljer examensbeviset | Referensdatum |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Schweiz | Eidgenössisches Arztdiplom
  Diplôme fédéral de médecin
  Diploma federale di medico | Eidgenössisches Departement des Innern
  Département fédéral de l’intérieur
  Dipartimento federale dell’interno | | 1 juni 2002’ |

e.

Följande ska läggas till i punkt 5.1.1 i bilaga V till direktivet:

’Land

Benämning på examensbeviset

Organ som utfärdar examensbeviset

Behörighetsbevis som medföljer examensbeviset

Referensdatum

Schweiz

Eidgenössisches Arztdiplom

Diplôme fédéral de médecin

Diploma federale di medico

Eidgenössisches Departement des Innern

Département fédéral de l’intérieur

Dipartimento federale dell’interno

1 juni 2002’

| f. | Följande ska läggas till i punkt 5.1.2 i bilaga V till direktivet:








  ’Land | Benämning på examensbeviset | Organ som utfärdar examensbeviset | Referensdatum |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Schweiz | Diplom als Facharzt
  Diplôme de médecin spécialiste
  Diploma di medico specialista | Eidgenössisches Departement des Innern und Verbindung der Schweizer Ärztinnen und Ärzte
  Département fédéral de l’intérieur et Fédération des médecins suisses
  Dipartimento federale dell’interno e Federazione dei medici svizzeri | 1 juni 2002’ |

f.

Följande ska läggas till i punkt 5.1.2 i bilaga V till direktivet:

’Land

Benämning på examensbeviset

Organ som utfärdar examensbeviset

Referensdatum

Schweiz

Diplom als Facharzt

Diplôme de médecin spécialiste

Diploma di medico specialista

Eidgenössisches Departement des Innern und Verbindung der Schweizer Ärztinnen und Ärzte

Département fédéral de l’intérieur et Fédération des médecins suisses

Dipartimento federale dell’interno e Federazione dei medici svizzeri

1 juni 2002’

| g. | Följande ska läggas till i punkt 5.1.3 i bilaga V till direktivet:






  ’Land | Benämning |
| --- | --- | --- |
| Anestesi och intensivvård


  Utbildningens minimilängd: 3 år |
| Schweiz | Anästhesiologie
  Anesthésiologie
  Anestesiologia |

g.

Följande ska läggas till i punkt 5.1.3 i bilaga V till direktivet:

’Land

Benämning

Anestesi och intensivvård

Utbildningens minimilängd: 3 år

Schweiz

Anästhesiologie

Anesthésiologie

Anestesiologia

| Land | Benämning |
| --- | --- |
| Kirurgi


  Utbildningens minimilängd: 5 år |
| Schweiz | Chirurgie
  Chirurgie
  Chirurgia |

Land

Benämning

Kirurgi

Utbildningens minimilängd: 5 år

Schweiz

Chirurgie

Chirurgie

Chirurgia

| Land | Benämning |
| --- | --- |
| Neurokirurgi


  Utbildningens minimilängd: 5 år |
| Schweiz | Neurochirurgie
  Neurochirurgie
  Neurochirurgia |

Land

Benämning

Neurokirurgi

Utbildningens minimilängd: 5 år

Schweiz

Neurochirurgie

Neurochirurgie

Neurochirurgia

| Land | Benämning |
| --- | --- |
| Obstetrik och gynekologi


  Utbildningens minimilängd: 4 år |
| Schweiz | Gynäkologie und Geburtshilfe
  Gynécologie et obstétrique
  Ginecologia e ostetricia |

Land

Benämning

Obstetrik och gynekologi

Utbildningens minimilängd: 4 år

Schweiz

Gynäkologie und Geburtshilfe

Gynécologie et obstétrique

Ginecologia e ostetricia

| Land | Benämning |
| --- | --- |
| Internmedicin


  Utbildningens minimilängd: 5 år |
| Schweiz | Innere Medizin
  Médecine interne
  Medicina interna |

Land

Benämning

Internmedicin

Utbildningens minimilängd: 5 år

Schweiz

Innere Medizin

Médecine interne

Medicina interna

| Land | Benämning |
| --- | --- |
| Ögonsjukdomar (oftalmologi)


  Utbildningens minimilängd: 3 år |
| Schweiz | Ophthalmologie
  Ophtalmologie
  Oftalmologia |

Land

Benämning

Ögonsjukdomar (oftalmologi)

Utbildningens minimilängd: 3 år

Schweiz

Ophthalmologie

Ophtalmologie

Oftalmologia

| Land | Benämning |
| --- | --- |
| Öron-, näs- och halssjukdomar


  Utbildningens minimilängd: 3 år |
| Schweiz | Oto-Rhino-Laryngologie
  Oto-rhino-laryngologie
  Otorinolaringoiatria |

Land

Benämning

Öron-, näs- och halssjukdomar

Utbildningens minimilängd: 3 år

Schweiz

Oto-Rhino-Laryngologie

Oto-rhino-laryngologie

Otorinolaringoiatria

| Land | Benämning |
| --- | --- |
| Barn- och ungdomsmedicin


  Utbildningens minimilängd: 4 år |
| Schweiz | Kinder- und Jugendmedizin
  Pédiatrie
  Pediatria |

Land

Benämning

Barn- och ungdomsmedicin

Utbildningens minimilängd: 4 år

Schweiz

Kinder- und Jugendmedizin

Pédiatrie

Pediatria

| Land | Benämning |
| --- | --- |
| Lungsjukdomar (pneumologi)


  Utbildningens minimilängd: 4 år |
| Schweiz | Pneumologie
  Pneumologie
  Pneumologia |

Land

Benämning

Lungsjukdomar (pneumologi)

Utbildningens minimilängd: 4 år

Schweiz

Pneumologie

Pneumologie

Pneumologia

| Land | Benämning |
| --- | --- |
| Urologi


  Utbildningens minimilängd: 5 år |
| Schweiz | Urologie
  Urologie
  Urologia |

Land

Benämning

Urologi

Utbildningens minimilängd: 5 år

Schweiz

Urologie

Urologie

Urologia

| Land | Benämning |
| --- | --- |
| Ortopedi


  Utbildningens minimilängd: 5 år |
| Schweiz | Orthopädische Chirurgie und Traumatologie des Bewegungsapparates
  Chirurgie orthopédique et traumatologie de l’appareil locomoteur
  Chirurgia ortopedica e traumatologia del sistema motorio |

Land

Benämning

Ortopedi

Utbildningens minimilängd: 5 år

Schweiz

Orthopädische Chirurgie und Traumatologie des Bewegungsapparates

Chirurgie orthopédique et traumatologie de l’appareil locomoteur

Chirurgia ortopedica e traumatologia del sistema motorio

| Land | Benämning |
| --- | --- |
| Klinisk patologi


  Utbildningens minimilängd: 4 år |
| Schweiz | Pathologie
  Pathologie
  Patologia |

Land

Benämning

Klinisk patologi

Utbildningens minimilängd: 4 år

Schweiz

Pathologie

Pathologie

Patologia

| Land | Benämning |
| --- | --- |
| Neurologi


  Utbildningens minimilängd: 4 år |
| Schweiz | Neurologie
  Neurologie
  Neurologia |

Land

Benämning

Neurologi

Utbildningens minimilängd: 4 år

Schweiz

Neurologie

Neurologie

Neurologia

| Land | Benämning |
| --- | --- |
| Psykiatri


  Utbildningens minimilängd: 4 år |
| Schweiz | Psychiatrie und Psychotherapie
  Psychiatrie et psychothérapie
  Psichiatria e psicoterapia |

Land

Benämning

Psykiatri

Utbildningens minimilängd: 4 år

Schweiz

Psychiatrie und Psychotherapie

Psychiatrie et psychothérapie

Psichiatria e psicoterapia

| Land | Benämning |
| --- | --- |
| Medicinsk radiologi


  Utbildningens minimilängd: 4 år |
| Schweiz | Radiologie
  Radiologie
  Radiologia |

Land

Benämning

Medicinsk radiologi

Utbildningens minimilängd: 4 år

Schweiz

Radiologie

Radiologie

Radiologia

| Land | Benämning |
| --- | --- |
| Onkologi


  Utbildningens minimilängd: 4 år |
| Schweiz | Radio-Onkologie/Strahlentherapie
  Radio-oncologie/radiothérapie
  Radio-oncologia/radioterapia |

Land

Benämning

Onkologi

Utbildningens minimilängd: 4 år

Schweiz

Radio-Onkologie/Strahlentherapie

Radio-oncologie/radiothérapie

Radio-oncologia/radioterapia

| Land | Benämning |
| --- | --- |
| Plastikkirurgi


  Utbildningens minimilängd: 5 år |
| Schweiz | Plastische, Rekonstruktive und Ästhetische Chirurgie
  Chirurgie plastique, reconstructive et esthétique
  Chirurgia plastica, ricostruttiva ed estetica |

Land

Benämning

Plastikkirurgi

Utbildningens minimilängd: 5 år

Schweiz

Plastische, Rekonstruktive und Ästhetische Chirurgie

Chirurgie plastique, reconstructive et esthétique

Chirurgia plastica, ricostruttiva ed estetica

| Land | Benämning |
| --- | --- |
| Thoraxkirurgi


  Utbildningens minimilängd: 5 år |
| Schweiz | Herz- und thorakale Gefässchirurgie
  Chirurgie cardiaque et vasculaire thoracique
  Chirurgia del cuore e dei vasi toracici |

Land

Benämning

Thoraxkirurgi

Utbildningens minimilängd: 5 år

Schweiz

Herz- und thorakale Gefässchirurgie

Chirurgie cardiaque et vasculaire thoracique

Chirurgia del cuore e dei vasi toracici

| Land | Benämning |
| --- | --- |
| Barn- och ungdomskirurgi


  Utbildningens minimilängd: 5 år |
| Schweiz | Kinderchirurgie
  Chirurgie pédiatrique
  Chirurgia pediatrica |

Land

Benämning

Barn- och ungdomskirurgi

Utbildningens minimilängd: 5 år

Schweiz

Kinderchirurgie

Chirurgie pédiatrique

Chirurgia pediatrica

| Land | Benämning |
| --- | --- |
| Kardiologi


  Utbildningens minimilängd: 4 år |
| Schweiz | Kardiologie
  Cardiologie
  Cardiologia |

Land

Benämning

Kardiologi

Utbildningens minimilängd: 4 år

Schweiz

Kardiologie

Cardiologie

Cardiologia

| Land | Benämning |
| --- | --- |
| Medicinsk gastroenterologi och hepatologi


  Utbildningens minimilängd: 4 år |
| Schweiz | Gastroenterologie
  Gastroentérologie
  Gastroenterologia |

Land

Benämning

Medicinsk gastroenterologi och hepatologi

Utbildningens minimilängd: 4 år

Schweiz

Gastroenterologie

Gastroentérologie

Gastroenterologia

| Land | Benämning |
| --- | --- |
| Reumatologi


  Utbildningens minimilängd: 4 år |
| Schweiz | Rheumatologie
  Rhumatologie
  Reumatologia |

Land

Benämning

Reumatologi

Utbildningens minimilängd: 4 år

Schweiz

Rheumatologie

Rhumatologie

Reumatologia

| Land | Benämning |
| --- | --- |
| Hematologi


  Utbildningens minimilängd: 3 år |
| Schweiz | Hämatologie
  Hématologie
  Ematologia |

Land

Benämning

Hematologi

Utbildningens minimilängd: 3 år

Schweiz

Hämatologie

Hématologie

Ematologia

| Land | Benämning |
| --- | --- |
| Endokrinologi


  Utbildningens minimilängd: 3 år |
| Schweiz | Endokrinologie-Diabetologie
  Endocrinologie-diabétologie
  Endocrinologia-diabetologia |

Land

Benämning

Endokrinologi

Utbildningens minimilängd: 3 år

Schweiz

Endokrinologie-Diabetologie

Endocrinologie-diabétologie

Endocrinologia-diabetologia

| Land | Benämning |
| --- | --- |
| Rehabiliteringsmedicin


  Utbildningens minimilängd: 3 år |
| Schweiz | Physikalische Medizin und Rehabilitation
  Médecine physique et réadaptation
  Medicina fisica e riabilitazione |

Land

Benämning

Rehabiliteringsmedicin

Utbildningens minimilängd: 3 år

Schweiz

Physikalische Medizin und Rehabilitation

Médecine physique et réadaptation

Medicina fisica e riabilitazione

| Land | Benämning |
| --- | --- |
| Hud- och könssjukdomar


  Utbildningens minimilängd: 3 år |
| Schweiz | Dermatologie und Venerologie
  Dermatologie et vénéréologie
  Dermatologia e venerologia |

Land

Benämning

Hud- och könssjukdomar

Utbildningens minimilängd: 3 år

Schweiz

Dermatologie und Venerologie

Dermatologie et vénéréologie

Dermatologia e venerologia

| Land | Benämning |
| --- | --- |
| Tropikmedicin


  Utbildningens minimilängd: 4 år |
| Schweiz | Tropen- und Reisemedizin
  Médecine tropicale et médecine des voyages
  Medicina tropicale e medicina di viaggio |

Land

Benämning

Tropikmedicin

Utbildningens minimilängd: 4 år

Schweiz

Tropen- und Reisemedizin

Médecine tropicale et médecine des voyages

Medicina tropicale e medicina di viaggio

| Land | Benämning |
| --- | --- |
| Barnpsykiatri


  Utbildningens minimilängd: 4 år |
| Schweiz | Kinder- und Jugendpsychiatrie und -psychotherapie
  Psychiatrie et psychothérapie d’enfants et d’adolescents
  Psichiatria e psicoterapia infantile e dell’adolescenza |

Land

Benämning

Barnpsykiatri

Utbildningens minimilängd: 4 år

Schweiz

Kinder- und Jugendpsychiatrie und -psychotherapie

Psychiatrie et psychothérapie d’enfants et d’adolescents

Psichiatria e psicoterapia infantile e dell’adolescenza

| Land | Benämning |
| --- | --- |
| Medicinska njursjukdomar (nefrologi)


  Utbildningens minimilängd: 4 år |
| Schweiz | Nephrologie
  Néphrologie
  Nefrologia |

Land

Benämning

Medicinska njursjukdomar (nefrologi)

Utbildningens minimilängd: 4 år

Schweiz

Nephrologie

Néphrologie

Nefrologia

| Land | Benämning |
| --- | --- |
| Infektionssjukdomar


  Utbildningens minimilängd: 4 år |
| Schweiz | Infektiologie
  Infectiologie
  Malattie infettive |

Land

Benämning

Infektionssjukdomar

Utbildningens minimilängd: 4 år

Schweiz

Infektiologie

Infectiologie

Malattie infettive

| Land | Benämning |
| --- | --- |
| Samhällsmedicin


  Utbildningens minimilängd: 4 år |
| Schweiz | Prävention und Gesundheitswesen
  Prévention et santé publique
  Prevenzione e salute pubblica |

Land

Benämning

Samhällsmedicin

Utbildningens minimilängd: 4 år

Schweiz

Prävention und Gesundheitswesen

Prévention et santé publique

Prevenzione e salute pubblica

| Land | Benämning |
| --- | --- |
| Klinisk farmakologi


  Utbildningens minimilängd: 4 år |
| Schweiz | Klinische Pharmakologie und Toxikologie
  Pharmacologie et toxicologie cliniques
  Farmacologia e tossicologia cliniche |

Land

Benämning

Klinisk farmakologi

Utbildningens minimilängd: 4 år

Schweiz

Klinische Pharmakologie und Toxikologie

Pharmacologie et toxicologie cliniques

Farmacologia e tossicologia cliniche

| Land | Benämning |
| --- | --- |
| Yrkes- och miljömedicin


  Utbildningens minimilängd: 4 år |
| Schweiz | Arbeitsmedizin
  Médecine du travail
  Medicina del lavoro |

Land

Benämning

Yrkes- och miljömedicin

Utbildningens minimilängd: 4 år

Schweiz

Arbeitsmedizin

Médecine du travail

Medicina del lavoro

| Land | Benämning |
| --- | --- |
| Allergisjukdomar


  Utbildningens minimilängd: 3 år |
| Schweiz | Allergologie und klinische Immunologie
  Allergologie et immunologie clinique
  Allergologia e immunologia clinica |

Land

Benämning

Allergisjukdomar

Utbildningens minimilängd: 3 år

Schweiz

Allergologie und klinische Immunologie

Allergologie et immunologie clinique

Allergologia e immunologia clinica

| Land | Benämning |
| --- | --- |
| Nukleärmedicin


  Utbildningens minimilängd: 4 år |
| Schweiz | Nuklearmedizin
  Médecine nucléaire
  Medicina nucleare |

Land

Benämning

Nukleärmedicin

Utbildningens minimilängd: 4 år

Schweiz

Nuklearmedizin

Médecine nucléaire

Medicina nucleare

| Land | Benämning |
| --- | --- |
| Tand-, mun-, käk- och ansiktskirurgi


  (grundutbildning för läkare och tandläkare)


  Utbildningens minimilängd: 4 år |
| Schweiz | Mund-, Kiefer- und Gesichtschirurgie
  Chirurgie orale et maxillo-faciale
  Chirurgia oro-maxillo-facciale’ |

Land

Benämning

Tand-, mun-, käk- och ansiktskirurgi

(grundutbildning för läkare och tandläkare)

Utbildningens minimilängd: 4 år

Schweiz

Mund-, Kiefer- und Gesichtschirurgie

Chirurgie orale et maxillo-faciale

Chirurgia oro-maxillo-facciale’

| h. | Följande ska läggas till i punkt 5.1.4 i bilaga V till direktivet:








  ’Land | Benämning på examensbeviset | Yrkestitel | Referensdatum |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Schweiz | Diplom als praktischer Arzt/praktische Ärztin
  Diplôme de médecin praticien
  Diploma di medico generico | Médecin praticien
  Praktischer Arzt
  Medico generico | 1 juni 2002’ |

h.

Följande ska läggas till i punkt 5.1.4 i bilaga V till direktivet:

’Land

Benämning på examensbeviset

Yrkestitel

Referensdatum

Schweiz

Diplom als praktischer Arzt/praktische Ärztin

Diplôme de médecin praticien

Diploma di medico generico

Médecin praticien

Praktischer Arzt

Medico generico

1 juni 2002’

| i. | Följande ska läggas till i punkt 5.2.2 i bilaga V till direktivet:









  ’Land | Benämning på examensbeviset | Organ som utfärdar examensbeviset | Yrkestitel | Referensdatum |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Schweiz | 1. | Diplomierte Pflegefachfrau, diplomierter Pflegefachmann
  Infirmière diplômée et infirmier diplômé
  Infermiera diplomata e infermiere diplomato |

i.

Följande ska läggas till i punkt 5.2.2 i bilaga V till direktivet:

’Land

Benämning på examensbeviset

Organ som utfärdar examensbeviset

Yrkestitel

Referensdatum

Schweiz

1.

Diplomierte Pflegefachfrau, diplomierter Pflegefachmann

Infirmière diplômée et infirmier diplômé

Infermiera diplomata e infermiere diplomato

Schulen, die staatlich anerkannte Bildungsgänge durchführen

Ecoles qui proposent des filières de formation reconnues par l’État

Scuole che propongono dei cicli di formazione riconosciuti dallo Stato

Pflegefachfrau, Pflegefachmann

Infirmière, infirmier

Infermiera, infermiere

1 juni 2002

| 2. | Bachelor of Science in nursing |
| --- | --- |

2.

Bachelor of Science in nursing

Schulen, die staatlich anerkannte Bildungsgänge durchführen

Ecoles qui proposent des filières de formation reconnues par l’ État

Scuole che propongono dei cicli di formazione riconosciuti dallo Stato

Pflegefachfrau, Pflegefachmann

Infirmière, infirmier

Infermiera, infermiere

... (1)’

| j. | Följande ska läggas till i punkt 5.3.2 i bilaga V till direktivet:










  ’Land | Benämning på examensbeviset | Organ som utfärdar examensbeviset | Behörighetsbevis som medföljer examensbeviset | Yrkestitel | Referensdatum |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Schweiz | Eidgenössisches Zahnarztdiplom
  Diplôme fédéral de médecin-dentiste
  Diploma federale di medico-dentista | Eidgenössisches Departement des Innern
  Département fédéral de l’intérieur
  Dipartimento federale dell’interno | | Zahnarzt
  Médecin-dentiste
  Medico-dentista | 1 juni 2002’ |

j.

Följande ska läggas till i punkt 5.3.2 i bilaga V till direktivet:

’Land

Benämning på examensbeviset

Organ som utfärdar examensbeviset

Behörighetsbevis som medföljer examensbeviset

Yrkestitel

Referensdatum

Schweiz

Eidgenössisches Zahnarztdiplom

Diplôme fédéral de médecin-dentiste

Diploma federale di medico-dentista

Eidgenössisches Departement des Innern

Département fédéral de l’intérieur

Dipartimento federale dell’interno

Zahnarzt

Médecin-dentiste

Medico-dentista

1 juni 2002’

| k. | Följande ska läggas till i punkt 5.3.3 i bilaga V till direktivet:








  Ortodonti |
| --- | --- |
| ’Land | Benämning på examensbeviset | Organ som utfärdar examensbeviset | Referensdatum |
| Schweiz | Diplom für Kieferorthopädie
  Diplôme fédéral d’orthodontiste
  Diploma di ortodontista | Eidgenössisches Departement des Innern und Schweizerische Zahnärzte-Gesellschaft
  Département fédéral de l’intérieur et Société Suisse d’Odonto-stomatologie
  Dipartimento federale dell’interno e Società Svizzera di Odontologia e Stomatologia | 1 juni 2002 |

k.

Följande ska läggas till i punkt 5.3.3 i bilaga V till direktivet:

Ortodonti

’Land

Benämning på examensbeviset

Organ som utfärdar examensbeviset

Referensdatum

Schweiz

Diplom für Kieferorthopädie

Diplôme fédéral d’orthodontiste

Diploma di ortodontista

Eidgenössisches Departement des Innern und Schweizerische Zahnärzte-Gesellschaft

Département fédéral de l’intérieur et Société Suisse d’Odonto-stomatologie

Dipartimento federale dell’interno e Società Svizzera di Odontologia e Stomatologia

1 juni 2002

| Munkirurgi |
| --- |
| Land | Benämning på examensbeviset | Organ som utfärdar examensbeviset | Referensdatum |
| Schweiz | Diplom für Oralchirurgie
  Diplôme fédéral de chirurgie orale
  Diploma di chirurgia orale | Eidgenössisches Departement des Innern und Schweizerische Zahnärzte-Gesellschaft
  Département fédéral de l’intérieur et Société Suisse d’Odonto-stomatologie
  Dipartimento federale dell’interno e Società Svizzera di Odontologia e Stomatologia | 30 april 2004’ |

Munkirurgi

Land

Benämning på examensbeviset

Organ som utfärdar examensbeviset

Referensdatum

Schweiz

Diplom für Oralchirurgie

Diplôme fédéral de chirurgie orale

Diploma di chirurgia orale

Eidgenössisches Departement des Innern und Schweizerische Zahnärzte-Gesellschaft

Département fédéral de l’intérieur et Société Suisse d’Odonto-stomatologie

Dipartimento federale dell’interno e Società Svizzera di Odontologia e Stomatologia

30 april 2004’

| l. | Följande ska läggas till i punkt 5.4.2 i bilaga V till direktivet:









  ’Land | Benämning på examensbeviset | Organ som utfärdar examensbeviset | Behörighetsbevis som medföljer examensbeviset | Referensdatum |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Schweiz | Eidgenössisches Tierarztdiplom
  Diplôme fédéral de vétérinaire
  Diploma federale di veterinario | Eidgenössisches Departement des Innern
  Département fédéral de l’intérieur
  Dipartimento federale dell’interno | | 1 juni 2002’ |

l.

Följande ska läggas till i punkt 5.4.2 i bilaga V till direktivet:

’Land

Benämning på examensbeviset

Organ som utfärdar examensbeviset

Behörighetsbevis som medföljer examensbeviset

Referensdatum

Schweiz

Eidgenössisches Tierarztdiplom

Diplôme fédéral de vétérinaire

Diploma federale di veterinario

Eidgenössisches Departement des Innern

Département fédéral de l’intérieur

Dipartimento federale dell’interno

1 juni 2002’

| m. | Följande ska läggas till i punkt 5.5.2 i bilaga V till direktivet:









  ’Land | Benämning på examensbeviset | Organ som utfärdar examensbeviset | Yrkestitel | Referensdatum |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Schweiz | Diplomierte Hebamme
  Sage-femme diplômée
  Levatrice diplomata | Schulen, die staatlich anerkannte Bildungsgänge durchführen
  Ecoles qui proposent des filières de formation reconnues par l’ État
  Scuole che propongono dei cicli di formazione riconosciuti dallo Stato | Hebamme
  Sage-femme
  Levatrice | 1 juni 2002’ |

m.

Följande ska läggas till i punkt 5.5.2 i bilaga V till direktivet:

’Land

Benämning på examensbeviset

Organ som utfärdar examensbeviset

Yrkestitel

Referensdatum

Schweiz

Diplomierte Hebamme

Sage-femme diplômée

Levatrice diplomata

Schulen, die staatlich anerkannte Bildungsgänge durchführen

Ecoles qui proposent des filières de formation reconnues par l’ État

Scuole che propongono dei cicli di formazione riconosciuti dallo Stato

Hebamme

Sage-femme

Levatrice

1 juni 2002’

| n. | Följande ska läggas till i punkt 5.6.2 i bilaga V till direktivet:









  ’Land | Benämning på examensbeviset | Organ som utfärdar examensbeviset | Behörighetsbevis som medföljer examensbeviset | Referensdatum |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Schweiz | Eidgenössisches Apothekerdiplom
  Diplôme fédéral de pharmacien
  Diploma federale di farmacista | Eidgenössisches Departement des Innern
  Département fédéral de l’intérieur
  Dipartimento federale dell’interno | | 1 juni 2002’ |

n.

Följande ska läggas till i punkt 5.6.2 i bilaga V till direktivet:

’Land

Benämning på examensbeviset

Organ som utfärdar examensbeviset

Behörighetsbevis som medföljer examensbeviset

Referensdatum

Schweiz

Eidgenössisches Apothekerdiplom

Diplôme fédéral de pharmacien

Diploma federale di farmacista

Eidgenössisches Departement des Innern

Département fédéral de l’intérieur

Dipartimento federale dell’interno

1 juni 2002’

| o. | Följande ska läggas till i punkt 5.7.1 i bilaga V till direktivet:









  ’Land | Benämning på examensbeviset | Organ som utfärdar examensbeviset | Behörighetsbevis som medföljer examensbeviset | Referensläsår |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Schweiz | Diploma di architettura (Arch. Dipl. USI) | Accademia di Architettura dell’Università della Svizzera Italiana | | 1996–1997 |
| | Master of Arts BFH / HES-SO en architecture, Master of Arts BFH / HES-SO in Architecture | Haute école spécialisée de Suisse occidentale (HES-SO) together with Berner Fachhochschule (BFH) | — | 2007–2008 |
| | Master of Arts BFH / HES-SO in Architektur, Master of Arts BFH / HES-SO in Architecture | Haute école spécialisée de Suisse occidentale (HES-SO) together with Berner Fachhochschule (BFH) | | 2007–2008 |
| | Master of Arts FHNW in Architektur | Fachhochschule Nordwestschweiz FHNW | — | 2007–2008 |
| | Master of Arts FHZ in Architektur | Fachhochschule Zentralschweiz (FHZ) | — | 2007–2008 |
| | Master of Arts ZFH in Architektur | Zürcher Fachhochschule (ZFH), Zürcher Hochschule für Angewandte Wissenschaften (ZHAW), Departement Architektur, Gestaltung und Bauingenieurwesen | — | 2007–2008 |
| | Master of Science MSc in Architecture,
  Architecte (arch. dipl. EPF) | Ecole Polytechnique Fédérale de Lausanne | | 2007–2008 |
| | Master of Science ETH in Architektur, MSc ETH Arch | Eidgenössische Technische Hochschule Zurich | | 2007–2008’ |

o.

Följande ska läggas till i punkt 5.7.1 i bilaga V till direktivet:

’Land

Benämning på examensbeviset

Organ som utfärdar examensbeviset

Behörighetsbevis som medföljer examensbeviset

Referensläsår

Schweiz

Diploma di architettura (Arch. Dipl. USI)

Accademia di Architettura dell’Università della Svizzera Italiana

1996–1997

Master of Arts BFH / HES-SO en architecture, Master of Arts BFH / HES-SO in Architecture

Haute école spécialisée de Suisse occidentale (HES-SO) together with Berner Fachhochschule (BFH)

—

2007–2008

Master of Arts BFH / HES-SO in Architektur, Master of Arts BFH / HES-SO in Architecture

Haute école spécialisée de Suisse occidentale (HES-SO) together with Berner Fachhochschule (BFH)

2007–2008

Master of Arts FHNW in Architektur

Fachhochschule Nordwestschweiz FHNW

—

2007–2008

Master of Arts FHZ in Architektur

Fachhochschule Zentralschweiz (FHZ)

—

2007–2008

Master of Arts ZFH in Architektur

Zürcher Fachhochschule (ZFH), Zürcher Hochschule für Angewandte Wissenschaften (ZHAW), Departement Architektur, Gestaltung und Bauingenieurwesen

—

2007–2008

Master of Science MSc in Architecture,

Architecte (arch. dipl. EPF)

Ecole Polytechnique Fédérale de Lausanne

2007–2008

Master of Science ETH in Architektur, MSc ETH Arch

Eidgenössische Technische Hochschule Zurich

2007–2008’

| p. | Följande ska läggas till i bilaga VI till direktivet:







  ’Land | Benämning på examensbeviset | Referensläsår |
| --- | --- | --- | --- |
| Schweiz | 1. | Dipl. Arch. ETH,
  arch. dipl. EPF,
  arch. dipl. PF |

p.

Följande ska läggas till i bilaga VI till direktivet:

’Land

Benämning på examensbeviset

Referensläsår

Schweiz

1.

Dipl. Arch. ETH,

arch. dipl. EPF,

arch. dipl. PF

2004/2005

| 2. | Architecte diplômé EAUG |
| --- | --- |

2.

Architecte diplômé EAUG

2004/2005

| 3. | Architekt REG A
  Architecte REG A
  Architetto REG A |
| --- | --- |

3.

Architekt REG A

Architecte REG A

Architetto REG A

2004/2005’

| 2a. | 377 L 0249: Rådets direktiv 77/249/EEG av den 22 mars 1977 om underlättande för advokater att effektivt begagna sig av friheten att tillhandahålla tjänster (EGT L 78, 26.3.1977, s. 17)
  ändrat genom






  — | 1 79 H: Akt om anslutningsvillkoren för Hellenska republiken samt om anpassningarna av fördragen (EGT L 291, 19.11.1979, s. 91) |
| --- | --- | --- |

2a.

377 L 0249: Rådets direktiv 77/249/EEG av den 22 mars 1977 om underlättande för advokater att effektivt begagna sig av friheten att tillhandahålla tjänster (EGT L 78, 26.3.1977, s. 17)

ändrat genom

—

1 79 H: Akt om anslutningsvillkoren för Hellenska republiken samt om anpassningarna av fördragen (EGT L 291, 19.11.1979, s. 91)

| — | 1 85 I: Akt om anslutningsvillkoren för Konungariket Spanien och Portugisiska republiken samt om anpassningarna av fördragen (EGT L 302, 15.11.1985, s. 160) |
| --- | --- |

—

1 85 I: Akt om anslutningsvillkoren för Konungariket Spanien och Portugisiska republiken samt om anpassningarna av fördragen (EGT L 302, 15.11.1985, s. 160)

| — | Beslut 95/1/EG, Euratom, EKSG av Europeiska unionens råd av den 1 januari 1995 om anpassning av de dokument som har avseende på nya medlemsstaters anslutning till Europeiska unionen (EGT L 1, 1.1.1995, s. 1) |
| --- | --- |

—

Beslut 95/1/EG, Euratom, EKSG av Europeiska unionens råd av den 1 januari 1995 om anpassning av de dokument som har avseende på nya medlemsstaters anslutning till Europeiska unionen (EGT L 1, 1.1.1995, s. 1)

| — | 1 2003 T: Akt om villkoren för Republiken Tjeckiens, Republiken Estlands, Republiken Cyperns, Republiken Lettlands, Republiken Litauens, Republiken Ungerns, Republiken Maltas, Republiken Polens, Republiken Sloveniens och Republiken Slovakiens anslutning till de fördrag som ligger till grund för Europeiska unionen och om anpassning av fördragen (EUT L 236, 23.9.2003, s. 33) |
| --- | --- |

—

1 2003 T: Akt om villkoren för Republiken Tjeckiens, Republiken Estlands, Republiken Cyperns, Republiken Lettlands, Republiken Litauens, Republiken Ungerns, Republiken Maltas, Republiken Polens, Republiken Sloveniens och Republiken Slovakiens anslutning till de fördrag som ligger till grund för Europeiska unionen och om anpassning av fördragen (EUT L 236, 23.9.2003, s. 33)

| — | Rådets direktiv 2006/100/EG av den 20 november 2006 om anpassning av vissa direktiv när det gäller fri rörlighet för personer, med anledning av Bulgariens och Rumäniens anslutning (EUT L 363, 20.12.2006, s. 141) |
| --- | --- |

—

Rådets direktiv 2006/100/EG av den 20 november 2006 om anpassning av vissa direktiv när det gäller fri rörlighet för personer, med anledning av Bulgariens och Rumäniens anslutning (EUT L 363, 20.12.2006, s. 141)

| b. | Inom ramen för detta avtal ska direktiv 77/249/EEG anpassas på följande sätt:






  1. | Följande ska läggas till i artikel 1.2:
  ’Schweiz: | Advokat, Rechtsanwalt, Anwalt, Fürsprecher, Fürsprech |
| --- | --- | --- | --- |

b.

Inom ramen för detta avtal ska direktiv 77/249/EEG anpassas på följande sätt:

1.

Följande ska läggas till i artikel 1.2:

’Schweiz:

Advokat, Rechtsanwalt, Anwalt, Fürsprecher, Fürsprech

| | Avocat |
| --- | --- |

Avocat

| | Avvocato’ |
| --- | --- |

Avvocato’

| 2. | Artikel 8 ska inte tillämpas. Den samordnare som utsetts av Schweiz ska dock i enlighet med artikel 56 i direktiv 2005/36/EG underrätta kommissionen med kopia till gemensamma kommittén om lagstiftning som antas på grundval av direktiv 77/249/EEG. |
| --- | --- |

2.

Artikel 8 ska inte tillämpas. Den samordnare som utsetts av Schweiz ska dock i enlighet med artikel 56 i direktiv 2005/36/EG underrätta kommissionen med kopia till gemensamma kommittén om lagstiftning som antas på grundval av direktiv 77/249/EEG.

| 3a. | 398 L 0005: Europaparlamentets och rådets direktiv 98/5/EG av den 16 februari 1998 om underlättande av stadigvarande utövande av advokatyrket i en annan medlemsstat än den i vilken auktorisationen erhölls (EGT L 77, 14.3.1998, s. 36)
  ändrat genom






  — | 1 2003 T: Akt om villkoren för, Republiken Tjeckiens, Republiken Estlands, Republiken Cyperns, Republiken Lettlands, Republiken Litauens, Republiken Ungerns, Republiken Maltas, Republiken Polens, Republiken Sloveniens och Republiken Slovakiens anslutning till till de fördrag som ligger till grund för Europeiska unionen och om anpassning av fördragen (EUT L 236, 23.9.2003, s. 33) |
| --- | --- | --- |

3a.

398 L 0005: Europaparlamentets och rådets direktiv 98/5/EG av den 16 februari 1998 om underlättande av stadigvarande utövande av advokatyrket i en annan medlemsstat än den i vilken auktorisationen erhölls (EGT L 77, 14.3.1998, s. 36)

ändrat genom

—

1 2003 T: Akt om villkoren för, Republiken Tjeckiens, Republiken Estlands, Republiken Cyperns, Republiken Lettlands, Republiken Litauens, Republiken Ungerns, Republiken Maltas, Republiken Polens, Republiken Sloveniens och Republiken Slovakiens anslutning till till de fördrag som ligger till grund för Europeiska unionen och om anpassning av fördragen (EUT L 236, 23.9.2003, s. 33)

| — | rådets direktiv 2006/100/EG av den 20 november 2006 om anpassning av vissa direktiv när det gäller fri rörlighet för personer, med anledning av Bulgariens och Rumäniens anslutning (EUT L 363, 20.12.2006, s. 141) |
| --- | --- |

—

rådets direktiv 2006/100/EG av den 20 november 2006 om anpassning av vissa direktiv när det gäller fri rörlighet för personer, med anledning av Bulgariens och Rumäniens anslutning (EUT L 363, 20.12.2006, s. 141)

| b. | Inom ramen för detta avtal ska direktiv 98/5/EG anpassas på följande sätt:






  1. | Följande ska läggas till i artikel 1.2 a:
  ’Schweiz: | Advokat, Rechtsanwalt, Anwalt, Fürsprecher, Fürsprech |
| --- | --- | --- | --- |

b.

Inom ramen för detta avtal ska direktiv 98/5/EG anpassas på följande sätt:

1.

Följande ska läggas till i artikel 1.2 a:

’Schweiz:

Advokat, Rechtsanwalt, Anwalt, Fürsprecher, Fürsprech

| | Avocat |
| --- | --- |

Avocat

| | Avvocato’ |
| --- | --- |

Avvocato’

| 2. | Artiklarna 16 och 17 ska inte tillämpas. Den samordnare som utsetts av Schweiz ska dock i enlighet med artikel 56 i direktiv 2005/36/EG underrätta kommissionen med kopia till gemensamma kommittén om lagstiftning som antas på grundval av direktiv 98/5/EG. |
| --- | --- |

2.

Artiklarna 16 och 17 ska inte tillämpas. Den samordnare som utsetts av Schweiz ska dock i enlighet med artikel 56 i direktiv 2005/36/EG underrätta kommissionen med kopia till gemensamma kommittén om lagstiftning som antas på grundval av direktiv 98/5/EG.

| 3. | Artikel 14 ska tillämpas på följande sätt:
  Kommissionen ska underrätta medlemsstaterna om Schweiz behöriga myndigheter, så snart Schweiz har underrättat kommissionen med kopia till gemensamma kommittén. |
| --- | --- |

3.

Artikel 14 ska tillämpas på följande sätt:

Kommissionen ska underrätta medlemsstaterna om Schweiz behöriga myndigheter, så snart Schweiz har underrättat kommissionen med kopia till gemensamma kommittén.

| 4a. | 374 L 0556: Rådets direktiv 74/556/EEG av den 4 juni 1974 med detaljbestämmelser om övergångsåtgärder för olika former av verksamhet inom handel med och distribution av giftiga ämnen och verksamhet som medför yrkesmässig användning av dessa produkter inklusive verksamhet som agent (EGT L 307, 18.11.1974, s. 1) |
| --- | --- |

4a.

374 L 0556: Rådets direktiv 74/556/EEG av den 4 juni 1974 med detaljbestämmelser om övergångsåtgärder för olika former av verksamhet inom handel med och distribution av giftiga ämnen och verksamhet som medför yrkesmässig användning av dessa produkter inklusive verksamhet som agent (EGT L 307, 18.11.1974, s. 1)

| b. | Inom ramen för detta avtal ska direktiv 74/556/EEG anpassas på följande sätt:






  1. | Artikel 4.3 ska tillämpas på följande sätt:
  Kommissionen ska underrätta medlemsstaterna om Schweiz behöriga myndigheter, så snart Schweiz har underrättat kommissionen med kopia till gemensamma kommittén. |
| --- | --- | --- |

b.

Inom ramen för detta avtal ska direktiv 74/556/EEG anpassas på följande sätt:

1.

Artikel 4.3 ska tillämpas på följande sätt:

Kommissionen ska underrätta medlemsstaterna om Schweiz behöriga myndigheter, så snart Schweiz har underrättat kommissionen med kopia till gemensamma kommittén.

| 2. | Artikel 7 ska inte tillämpas. Den samordnare som utsetts av Schweiz ska dock i enlighet med artikel 56 i direktiv 2005/36/EG underrätta kommissionen med kopia till gemensamma kommittén om lagstiftning som antas på grundval av direktiv 74/556/EEG. |
| --- | --- |

2.

Artikel 7 ska inte tillämpas. Den samordnare som utsetts av Schweiz ska dock i enlighet med artikel 56 i direktiv 2005/36/EG underrätta kommissionen med kopia till gemensamma kommittén om lagstiftning som antas på grundval av direktiv 74/556/EEG.

| 5a. | 374 L 0557: Rådets direktiv 74/557/EEG av den 4 juni 1974 om att uppnå etableringsfrihet och frihet att tillhandahålla tjänster som egenföretagare och agent inom handel med och distribution av giftiga ämnen (EGT L 307, 18.11.1974, s. 5)
  ändrat genom






  — | beslut 95/1/EG, Euratom, EKSG av Europeiska unionens råd av den 1 januari 1995 om anpassning av de dokument som har avseende på nya medlemsstaters anslutning till Europeiska unionen (EGT L 1, 1.1.1995, s. 1) |
| --- | --- | --- |

5a.

374 L 0557: Rådets direktiv 74/557/EEG av den 4 juni 1974 om att uppnå etableringsfrihet och frihet att tillhandahålla tjänster som egenföretagare och agent inom handel med och distribution av giftiga ämnen (EGT L 307, 18.11.1974, s. 5)

ändrat genom

—

beslut 95/1/EG, Euratom, EKSG av Europeiska unionens råd av den 1 januari 1995 om anpassning av de dokument som har avseende på nya medlemsstaters anslutning till Europeiska unionen (EGT L 1, 1.1.1995, s. 1)

| — | 1 2003 T: Akt om villkoren för, Republiken Tjeckiens, Republiken Estlands, Republiken Cyperns, Republiken Lettlands, Republiken Litauens, Republiken Ungerns, Republiken Maltas, Republiken Polens, Republiken Sloveniens och Republiken Slovakiens anslutning till till de fördrag som ligger till grund för Europeiska unionen och om anpassning av fördragen (EUT L 236, 23.9.2003, s. 33) |
| --- | --- |

—

1 2003 T: Akt om villkoren för, Republiken Tjeckiens, Republiken Estlands, Republiken Cyperns, Republiken Lettlands, Republiken Litauens, Republiken Ungerns, Republiken Maltas, Republiken Polens, Republiken Sloveniens och Republiken Slovakiens anslutning till till de fördrag som ligger till grund för Europeiska unionen och om anpassning av fördragen (EUT L 236, 23.9.2003, s. 33)

| — | rådets direktiv 2006/101/EG av den 20 november 2006 om anpassning av direktiven 73/239/EEG, 74/557/EEG och 2002/83/EG rörande friheten att tillhandahålla tjänster, med anledning av Bulgariens och Rumäniens anslutning (EUT L 363, 20.12.2006, s. 238) |
| --- | --- |

—

rådets direktiv 2006/101/EG av den 20 november 2006 om anpassning av direktiven 73/239/EEG, 74/557/EEG och 2002/83/EG rörande friheten att tillhandahålla tjänster, med anledning av Bulgariens och Rumäniens anslutning (EUT L 363, 20.12.2006, s. 238)

| b. | Inom ramen för detta avtal ska direktiv 74/557/EEG anpassas på följande sätt:






  1. | I Schweiz:
  Alla produkter och giftiga ämnen som anges i lagen om giftiga ämnen (lagsamling 813.1) och särskilt de i förordningen om giftiga ämnen (lagsamling 813) och förordningen om miljögifter (lagsamling 814 812.31, 814 812.32 och 814 812.33). |
| --- | --- | --- |

b.

Inom ramen för detta avtal ska direktiv 74/557/EEG anpassas på följande sätt:

1.

I Schweiz:

Alla produkter och giftiga ämnen som anges i lagen om giftiga ämnen (lagsamling 813.1) och särskilt de i förordningen om giftiga ämnen (lagsamling 813) och förordningen om miljögifter (lagsamling 814 812.31, 814 812.32 och 814 812.33).

| 2. | Artikel 7.5 ska tillämpas på följande sätt:
  Kommissionen ska underrätta medlemsstaterna om Schweiz behöriga myndigheter, så snart Schweiz har underrättat kommissionen med kopia till gemensamma kommittén. |
| --- | --- |

2.

Artikel 7.5 ska tillämpas på följande sätt:

Kommissionen ska underrätta medlemsstaterna om Schweiz behöriga myndigheter, så snart Schweiz har underrättat kommissionen med kopia till gemensamma kommittén.

| 3. | Artikel 8 ska inte tillämpas. Den samordnare som utsetts av Schweiz ska dock i enlighet med artikel 56 i direktiv 2005/36/EG underrätta kommissionen med kopia till gemensamma kommittén om lagstiftning som antas på grundval av direktiv 74/557/EEG. |
| --- | --- |

3.

Artikel 8 ska inte tillämpas. Den samordnare som utsetts av Schweiz ska dock i enlighet med artikel 56 i direktiv 2005/36/EG underrätta kommissionen med kopia till gemensamma kommittén om lagstiftning som antas på grundval av direktiv 74/557/EEG.

| 6a. | 386 L 0653: Rådets direktiv 86/653/EEG av den 18 december 1986 om samordning av medlemsstaternas lagar rörande självständiga handelsagenter (EGT L 382, 31.12.1986, s. 17) |
| --- | --- |

6a.

386 L 0653: Rådets direktiv 86/653/EEG av den 18 december 1986 om samordning av medlemsstaternas lagar rörande självständiga handelsagenter (EGT L 382, 31.12.1986, s. 17)

| b. | Inom ramen för detta avtal ska direktiv 86/653/EEG anpassas på följande sätt:
  Artikel 22 ska inte tillämpas. Den samordnare som utsetts av Schweiz ska dock i enlighet med artikel 56 i direktiv 2005/36/EG underrätta kommissionen med kopia till gemensamma kommittén om lagstiftning som antas på grundval av direktiv 86/653/EEG. |
| --- | --- |

b.

Inom ramen för detta avtal ska direktiv 86/653/EEG anpassas på följande sätt:

Artikel 22 ska inte tillämpas. Den samordnare som utsetts av Schweiz ska dock i enlighet med artikel 56 i direktiv 2005/36/EG underrätta kommissionen med kopia till gemensamma kommittén om lagstiftning som antas på grundval av direktiv 86/653/EEG.

AVSNITT B:   RÄTTSAKTER SOM DE AVTALSSLUTANDE PARTERNA SKA NOTERA

De avtalsslutande parterna ska notera innehållet i följande rättsakt:

| 7. | 389 X 0601: Kommissionens rekommendation 89/601/EEG av den 8 november 1989 om utbildning av vårdpersonal i cancersjukdomar (EGT L 346, 27.11.1989, s. 1)”. |
| --- | --- |

7.

389 X 0601: Kommissionens rekommendation 89/601/EEG av den 8 november 1989 om utbildning av vårdpersonal i cancersjukdomar (EGT L 346, 27.11.1989, s. 1)”.

---

(1)  EUT: Vänligen för in datum för antagande av Gemensamma kommitténs beslut.

1

---

FÖRORDNINGAR

| 27.7.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 195/24 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 195/24

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 729/2011

av den 20 juli 2011

om förbud mot fiske efter lubb i EU-vatten och internationella vatten i områdena V, VI och VII med fartyg som för spansk flagg

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1224/2009 av den 20 november 2009 om införande av ett kontrollsystem i gemenskapen för att säkerställa att bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs (1), särskilt artikel 36.2, och

av följande skäl:

| (1) | I rådets förordning (EU) nr 57/2011 av den 18 januari 2011 om fastställande för år 2011 av fiskemöjligheterna för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i EU-vatten och, för EU-fartyg, i vissa andra vatten än EU-vatten (2), fastställs kvoter för 2011. |
| --- | --- |

(1)

I rådets förordning (EU) nr 57/2011 av den 18 januari 2011 om fastställande för år 2011 av fiskemöjligheterna för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i EU-vatten och, för EU-fartyg, i vissa andra vatten än EU-vatten (2), fastställs kvoter för 2011.

| (2) | Enligt de uppgifter som kommissionen har mottagit har fångsterna av det bestånd som anges i bilagan till den här förordningen, gjorda av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som för den medlemsstatens flagg, medfört att kvoten för 2011 är uppfiskad. |
| --- | --- |

(2)

Enligt de uppgifter som kommissionen har mottagit har fångsterna av det bestånd som anges i bilagan till den här förordningen, gjorda av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som för den medlemsstatens flagg, medfört att kvoten för 2011 är uppfiskad.

| (3) | Det är därför nödvändigt att förbjuda fiske efter detta bestånd. |
| --- | --- |

(3)

Det är därför nödvändigt att förbjuda fiske efter detta bestånd.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Uppfiskad kvot

Den fiskekvot för 2011 som tilldelats den medlemsstat som anges i bilagan till denna förordning för det bestånd som anges i samma bilaga ska anses vara uppfiskad från och med den dag som fastställs i bilagan.

Artikel 2

Förbud

Fiske efter det bestånd som anges i bilagan till denna förordning, och som bedrivs av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som för den medlemsstatens flagg, är förbjudet från och med den dag som fastställs i bilagan. Från och med den dagen är det även förbjudet att omflytta, omlasta och landa fångster av detta bestånd gjorda av sådana fartyg och att förvara dessa fångster ombord.

Artikel 3

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 20 juli 2011.

För kommissionen, på ordförandens vägnar

Lowri EVANS

Generaldirektör för havsfrågor och fiske

---

(1)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 1.

1

(2)  EUT L 24, 27.1.2011, s. 1.

2

---

BILAGA

| Nr | 15/T&Q |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Spanien |
| Bestånd | USK/567EI. |
| Art | Lubb (Brosme brosme) |
| Område | EU-vatten och internationella vatten i områdena V, VI and VII |
| Datum | 7 april 2011 |

Nr

15/T&Q

Medlemsstat

Spanien

Bestånd

USK/567EI.

Art

Lubb (Brosme brosme)

Område

EU-vatten och internationella vatten i områdena V, VI and VII

Datum

7 april 2011

---

| 27.7.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 195/26 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 195/26

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 730/2011

av den 20 juli 2011

om förbud mot fiske efter dolkfisk i EU-vatten och internationella vatten i områdena V, VI, VII och XII med fartyg som för spansk flagg

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1224/2009 av den 20 november 2009 om införande av ett kontrollsystem i gemenskapen för att säkerställa att bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs (1), särskilt artikel 36.2, och

av följande skäl:

| (1) | I rådets förordning (EU) nr 1225/2010 av den 13 december 2010 om fastställande av fiskemöjligheterna för EU-fartyg för fiskebestånd av vissa djuphavsarter för 2011 och 2012 (2), fastställs kvoter för 2011. |
| --- | --- |

(1)

I rådets förordning (EU) nr 1225/2010 av den 13 december 2010 om fastställande av fiskemöjligheterna för EU-fartyg för fiskebestånd av vissa djuphavsarter för 2011 och 2012 (2), fastställs kvoter för 2011.

| (2) | Enligt de uppgifter som kommissionen har mottagit har fångsterna av det bestånd som anges i bilagan till den här förordningen, gjorda av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som för den medlemsstatens flagg, medfört att kvoten för 2011 är uppfiskad. |
| --- | --- |

(2)

Enligt de uppgifter som kommissionen har mottagit har fångsterna av det bestånd som anges i bilagan till den här förordningen, gjorda av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som för den medlemsstatens flagg, medfört att kvoten för 2011 är uppfiskad.

| (3) | Det är därför nödvändigt att förbjuda fiske efter detta bestånd. |
| --- | --- |

(3)

Det är därför nödvändigt att förbjuda fiske efter detta bestånd.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Uppfiskad kvot

Den fiskekvot för 2011 som tilldelats den medlemsstat som anges i bilagan till denna förordning för det bestånd som anges i samma bilaga ska anses vara uppfiskad från och med den dag som fastställs i bilagan.

Artikel 2

Förbud

Fiske efter det bestånd som anges i bilagan till denna förordning, och som bedrivs av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som för den medlemsstatens flagg, är förbjudet från och med den dag som fastställs i bilagan. Från och med den dagen är det även förbjudet att omflytta, omlasta och landa fångster av detta bestånd gjorda av sådana fartyg och att förvara dessa fångster ombord.

Artikel 3

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 20 juli 2011.

För kommissionen, på ordförandens vägnar

Lowri EVANS

Generaldirektör för havsfrågor och fiske

---

(1)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 1.

1

(2)  EUT L 336, 21.12.2010, s. 1.

2

---

BILAGA

| Nr | 13/DSS |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Spanien |
| Bestånd | BSF/56712- |
| Art | Dolkfisk (Aphanopus carbo) |
| Område | EU-vatten och internationella vatten i områdena V, VI, VII and XII |
| Datum | 22 april 2011 |

Nr

13/DSS

Medlemsstat

Spanien

Bestånd

BSF/56712-

Art

Dolkfisk (Aphanopus carbo)

Område

EU-vatten och internationella vatten i områdena V, VI, VII and XII

Datum

22 april 2011

---

| 27.7.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 195/28 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 195/28

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 731/2011

av den 22 juli 2011

om införande av en beteckning i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Prosciutto Amatriciano [SGB])

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 510/2006 av den 20 mars 2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel (1), särskilt artikel 7.4 första stycket, och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med artikel 6.2 första stycket i förordning (EG) nr 510/2006 har Italiens ansökan om registrering av beteckningen ”Prosciutto Amatriciano” offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning
   (2). |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med artikel 6.2 första stycket i förordning (EG) nr 510/2006 har Italiens ansökan om registrering av beteckningen ”Prosciutto Amatriciano” offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning
   (2).

| (2) | Inga invändningar enligt artikel 7 i förordning (EG) nr 510/2006 har inkommit till kommissionen och därför bör denna beteckning registreras. |
| --- | --- |

(2)

Inga invändningar enligt artikel 7 i förordning (EG) nr 510/2006 har inkommit till kommissionen och därför bör denna beteckning registreras.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den beteckning som anges i bilagan till denna förordning ska föras in i registret.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 22 juli 2011.

För kommissionen, på ordförandens vägnar

Dacian CIOLOŞ

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 93, 31.3.2006, s. 12.

1

(2)  EUT C 307, 12.11.2010, s. 21.

2

---

BILAGA

Jordbruksprodukter som anges i bilaga I till fördraget och som är avsedda att användas som livsmedel:

Klass 1.2   Köttprodukter (värmebehandlade, saltade, rökta etc.)

ITALIEN

Prosciutto Amatriciano (SGB)

---

| 27.7.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 195/30 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 195/30

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 732/2011

av den 22 juli 2011

om införande av en beteckning i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Göttinger Feldkieker [SGB])

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 510/2006 av den 20 mars 2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel (1), särskilt artikel 7.4 första stycket, och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med artikel 6.2 första stycket i förordning (EG) nr 510/2006 har Tysklands ansökan om registrering av beteckningen ”Göttinger Feldkieker” offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning
   (2). |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med artikel 6.2 första stycket i förordning (EG) nr 510/2006 har Tysklands ansökan om registrering av beteckningen ”Göttinger Feldkieker” offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning
   (2).

| (2) | Inga invändningar enligt artikel 7 i förordning (EG) nr 510/2006 har inkommit till kommissionen och därför bör denna beteckning registreras. |
| --- | --- |

(2)

Inga invändningar enligt artikel 7 i förordning (EG) nr 510/2006 har inkommit till kommissionen och därför bör denna beteckning registreras.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den beteckning som anges i bilagan till denna förordning ska föras in i registret.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 22 juli 2011.

För kommissionen, på ordförandens vägnar

Dacian CIOLOŞ

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 93, 31.3.2006, s. 12.

1

(2)  EUT C 309, 13.11.2010, s. 16.

2

---

BILAGA

Jordbruksprodukter som anges i bilaga I till fördraget och som är avsedda att användas som livsmedel:

Klass 1.2   Köttprodukter (värmebehandlade, saltade, rökta etc.)

TYSKLAND

Göttinger Feldkieker (SGB)

---

| 27.7.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 195/32 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 195/32

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 733/2011

av den 22 juli 2011

om införande av en beteckning i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Kołocz śląski/kołacz śląski [SGB])

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 510/2006 av den 20 mars 2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel (1), särskilt artikel 7.4 första stycket, och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med artikel 6.2 första stycket i förordning (EG) nr 510/2006 har Polens ansökan om registrering av beteckningen ”Kołocz śląski/kołacz śląski” offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning
   (2). |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med artikel 6.2 första stycket i förordning (EG) nr 510/2006 har Polens ansökan om registrering av beteckningen ”Kołocz śląski/kołacz śląski” offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning
   (2).

| (2) | Inga invändningar enligt artikel 7 i förordning (EG) nr 510/2006 har inkommit till kommissionen och därför bör denna beteckning registreras. |
| --- | --- |

(2)

Inga invändningar enligt artikel 7 i förordning (EG) nr 510/2006 har inkommit till kommissionen och därför bör denna beteckning registreras.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den beteckning som anges i bilagan till denna förordning ska föras in i registret.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdat i Bryssel den 22 juli 2011.

För kommissionen, på ordförandens vägnar

Dacian CIOLOŞ

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 93, 31.3.2006, s. 12.

1

(2)  EUT C 299, 5.11.2010, s. 7.

2

---

BILAGA

Livsmedel som anges i bilaga I till förordning (EG) nr 510/2006:

Klass 2.4   Bröd, konditorivaror, konfekt, skorpor och andra bagerivaror

POLEN

Kołocz śląski/kołacz śląski (SGB)

---

| 27.7.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 195/34 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 195/34

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 734/2011

av den 22 juli 2011

om införande av en beteckning i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Αρνάκι Ελασσόνας [Arnaki Elassonas] [SUB])

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 510/2006 av den 20 mars 2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel (1), särskilt artikel 7.4 första stycket, och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med artikel 6.2 första stycket i förordning (EG) nr 510/2006 har Greklands ansökan om registrering av beteckningen ”Αρνάκι Ελασσόνας (Arnaki Elassonas)” offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning
   (2). |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med artikel 6.2 första stycket i förordning (EG) nr 510/2006 har Greklands ansökan om registrering av beteckningen ”Αρνάκι Ελασσόνας (Arnaki Elassonas)” offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning
   (2).

| (2) | Inga invändningar enligt artikel 7 i förordning (EG) nr 510/2006 har inkommit till kommissionen och därför bör denna beteckning registreras. |
| --- | --- |

(2)

Inga invändningar enligt artikel 7 i förordning (EG) nr 510/2006 har inkommit till kommissionen och därför bör denna beteckning registreras.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den beteckning som anges i bilagan till denna förordning ska föras in i registret.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 22 juli 2011.

För kommissionen, på ordförandens vägnar

Dacian CIOLOŞ

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 93, 31.3.2006, s. 12.

1

(2)  EUT C 307, 12.11.2010, s. 24.

2

---

BILAGA

Jordbruksprodukter som anges i bilaga I till fördraget och som är avsedda att användas som livsmedel:

Klass 1.1   Färskt kött (och slaktbiprodukter)

GREKLAND

Αρνάκι Ελασσόνας (Arnaki Elassonas) (SUB)

---

| 27.7.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 195/36 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 195/36

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 735/2011

av den 22 juli 2011

om införande av en beteckning i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Göttinger Stracke [SGB])

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 510/2006 av den 20 mars 2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel (1), särskilt artikel 7.4 första stycket, och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med artikel 6.2 första stycket i förordning (EG) nr 510/2006 har Tysklands ansökan om registrering av beteckningen ”Göttinger Stracke” offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning
   (2). |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med artikel 6.2 första stycket i förordning (EG) nr 510/2006 har Tysklands ansökan om registrering av beteckningen ”Göttinger Stracke” offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning
   (2).

| (2) | Inga invändningar enligt artikel 7 i förordning (EG) nr 510/2006 har inkommit till kommissionen och därför bör denna beteckning registreras. |
| --- | --- |

(2)

Inga invändningar enligt artikel 7 i förordning (EG) nr 510/2006 har inkommit till kommissionen och därför bör denna beteckning registreras.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den beteckning som anges i bilagan till denna förordning ska föras in i registret.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 22 juli 2011.

För kommissionen, på ordförandens vägnar

Dacian CIOLOŞ

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 93, 31.3.2006, s. 12.

1

(2)  EUT C 309, 13.11.2010, s. 13.

2

---

BILAGA

Jordbruksprodukter som anges i bilaga I till fördraget och som är avsedda att användas som livsmedel:

Klass 1.2   Köttprodukter (värmebehandlade, saltade, rökta etc.)

TYSKLAND

Göttinger Stracke (SGB)

---

| 27.7.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 195/37 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 195/37

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 736/2011

av den 26 juli 2011

om godkännande av det verksamma ämnet fluroxipyr i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden, och om ändring av bilagan till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 540/2011

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 av den 21 oktober 2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden och om upphävande av rådets direktiv 79/117/EEG och 91/414/EEG (1), särskilt artiklarna 13.2 och 78.2, och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med artikel 80.1 b i förordning (EG) nr 1107/2009 ska rådets direktiv 91/414/EEG (2) tillämpas på verksamma ämnen som anges i bilaga I till kommissionens förordning (EG) nr 737/2007 av den 27 juni 2007 om fastställande av förfarandet för förlängt upptagande av en första grupp verksamma ämnen i bilaga I till rådets direktiv 91/414/EEG och fastställande av en förteckning över dessa ämnen (3) när det gäller förfarandet och villkoren för godkännande. Fluroxipyr anges i förteckningen i bilaga I till förordning (EG) nr 737/2007. |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med artikel 80.1 b i förordning (EG) nr 1107/2009 ska rådets direktiv 91/414/EEG (2) tillämpas på verksamma ämnen som anges i bilaga I till kommissionens förordning (EG) nr 737/2007 av den 27 juni 2007 om fastställande av förfarandet för förlängt upptagande av en första grupp verksamma ämnen i bilaga I till rådets direktiv 91/414/EEG och fastställande av en förteckning över dessa ämnen (3) när det gäller förfarandet och villkoren för godkännande. Fluroxipyr anges i förteckningen i bilaga I till förordning (EG) nr 737/2007.

| (2) | Godkännandet av fluroxipyr i enlighet med del A i bilagan till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 av den 25 maj 2011 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 vad gäller förteckningen över godkända verksamma ämnen (4) löper ut den 31 december 2011. En anmälan lämnades in i enlighet med artikel 4 i förordning (EG) nr 737/2007 inom den tidsfrist som föreskrivs i den artikeln, med en begäran om förlängt upptagande av fluroxipyr i bilaga I till direktiv 91/414/EEG. |
| --- | --- |

(2)

Godkännandet av fluroxipyr i enlighet med del A i bilagan till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 av den 25 maj 2011 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 vad gäller förteckningen över godkända verksamma ämnen (4) löper ut den 31 december 2011. En anmälan lämnades in i enlighet med artikel 4 i förordning (EG) nr 737/2007 inom den tidsfrist som föreskrivs i den artikeln, med en begäran om förlängt upptagande av fluroxipyr i bilaga I till direktiv 91/414/EEG.

| (3) | I kommissionens beslut 2008/656/EG av den 28 juli 2008 om godtagande av anmälningar om förlängt upptagande i bilaga I till rådets direktiv 91/414/EEG av de verksamma ämnena azimsulfuron, azoxistrobin, fluroxipyr, imazalil, kresoximmetyl, prohexadionkalcium och spiroxamin och fastställande av en förteckning över anmälarna (5) konstaterades att anmälan var godtagbar. |
| --- | --- |

(3)

I kommissionens beslut 2008/656/EG av den 28 juli 2008 om godtagande av anmälningar om förlängt upptagande i bilaga I till rådets direktiv 91/414/EEG av de verksamma ämnena azimsulfuron, azoxistrobin, fluroxipyr, imazalil, kresoximmetyl, prohexadionkalcium och spiroxamin och fastställande av en förteckning över anmälarna (5) konstaterades att anmälan var godtagbar.

| (4) | Anmälaren lämnade in de uppgifter som krävs i enlighet med i artikel 6 i förordning (EG) nr 737/2007 inom den tidsfrist som föreskrivs i den artikeln, tillsammans med en förklaring om varför varje ny studie som lämnats in är av betydelse. |
| --- | --- |

(4)

Anmälaren lämnade in de uppgifter som krävs i enlighet med i artikel 6 i förordning (EG) nr 737/2007 inom den tidsfrist som föreskrivs i den artikeln, tillsammans med en förklaring om varför varje ny studie som lämnats in är av betydelse.

| (5) | Den rapporterande medlemsstaten sammanställde en bedömningsrapport i samråd med den medrapporterande medlemsstaten och lämnade in den till Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) och kommissionen den 26 november 2009. Rapporten omfattar, förutom en bedömning av det verksamma ämnet, även en förteckning över de studier som den rapporterande medlemsstaten använde för sin bedömning. |
| --- | --- |

(5)

Den rapporterande medlemsstaten sammanställde en bedömningsrapport i samråd med den medrapporterande medlemsstaten och lämnade in den till Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) och kommissionen den 26 november 2009. Rapporten omfattar, förutom en bedömning av det verksamma ämnet, även en förteckning över de studier som den rapporterande medlemsstaten använde för sin bedömning.

| (6) | Myndigheten skickade bedömningsrapporten till anmälaren och medlemsstaterna för synpunkter, och vidarebefordrade därefter de mottagna synpunkterna till kommissionen. Myndigheten gjorde även bedömningsrapporten tillgänglig för allmänheten. |
| --- | --- |

(6)

Myndigheten skickade bedömningsrapporten till anmälaren och medlemsstaterna för synpunkter, och vidarebefordrade därefter de mottagna synpunkterna till kommissionen. Myndigheten gjorde även bedömningsrapporten tillgänglig för allmänheten.

| (7) | Bedömningsrapporten granskades på kommissionens begäran av medlemsstaterna och myndigheten. Myndigheten lade fram sin slutsats om granskningen av riskbedömningen av fluroxipyr (6) för kommissionen den 24 februari 2011. Medlemsstaterna och kommissionen granskade bedömningsrapporten och myndighetens slutsats i ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa, och en rapport godkändes slutgiltigt den 17 juni 2011 i form av kommissionens granskningsrapport om fluroxipyr. |
| --- | --- |

(7)

Bedömningsrapporten granskades på kommissionens begäran av medlemsstaterna och myndigheten. Myndigheten lade fram sin slutsats om granskningen av riskbedömningen av fluroxipyr (6) för kommissionen den 24 februari 2011. Medlemsstaterna och kommissionen granskade bedömningsrapporten och myndighetens slutsats i ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa, och en rapport godkändes slutgiltigt den 17 juni 2011 i form av kommissionens granskningsrapport om fluroxipyr.

| (8) | De olika undersökningar som gjorts har visat att växtskyddsmedel som innehåller fluroxipyr i allmänhet kan antas fortsätta uppfylla kraven i artikel 5.1 a och b i direktiv 91/414/EEG, särskilt när det gäller de användningsområden som undersökts och som beskrivs i kommissionens granskningsrapport. Fluroxipyr bör därför godkännas. |
| --- | --- |

(8)

De olika undersökningar som gjorts har visat att växtskyddsmedel som innehåller fluroxipyr i allmänhet kan antas fortsätta uppfylla kraven i artikel 5.1 a och b i direktiv 91/414/EEG, särskilt när det gäller de användningsområden som undersökts och som beskrivs i kommissionens granskningsrapport. Fluroxipyr bör därför godkännas.

| (9) | I enlighet med artikel 13.2 i förordning (EG) nr 1107/2009 jämförd med artikel 6 i samma förordning och i ljuset av nya vetenskapliga och tekniska rön är det dock nödvändigt att införa vissa villkor och restriktioner som inte föreskrevs vid det första upptagandet i bilaga I till direktiv 91/414/EEG. |
| --- | --- |

(9)

I enlighet med artikel 13.2 i förordning (EG) nr 1107/2009 jämförd med artikel 6 i samma förordning och i ljuset av nya vetenskapliga och tekniska rön är det dock nödvändigt att införa vissa villkor och restriktioner som inte föreskrevs vid det första upptagandet i bilaga I till direktiv 91/414/EEG.

| (10) | Utan att det påverkar slutsatsen att fluroxipyr bör godkännas, bör ytterligare bekräftande uppgifter krävas in. |
| --- | --- |

(10)

Utan att det påverkar slutsatsen att fluroxipyr bör godkännas, bör ytterligare bekräftande uppgifter krävas in.

| (11) | Innan ett godkännande beviljas bör medlemsstaterna och berörda parter medges en rimlig tidsfrist för att anpassa sig till de nya krav som följer av godkännandet. |
| --- | --- |

(11)

Innan ett godkännande beviljas bör medlemsstaterna och berörda parter medges en rimlig tidsfrist för att anpassa sig till de nya krav som följer av godkännandet.

| (12) | Utan att det påverkar tillämpningen av de skyldigheter som anges i förordning (EG) nr 1107/2009 som en följd av godkännandet och med hänsyn till den specifika situation som uppstår genom övergången från direktiv 91/414/EEG till förordning (EG) nr 1107/2009 bör följande gälla. Medlemsstaterna bör medges en sexmånadersperiod efter godkännandet för att se över godkännanden för växtskyddsmedel som innehåller fluroxipyr. Medlemsstaterna bör vid behov ändra, ersätta eller återkalla godkännandena. Genom undantag från tidsfristen bör en längre period medges för inlämnande och bedömning av uppdateringen av den fullständiga dokumentationen enligt bilaga III, i enlighet med direktiv 91/414/EEG, för varje växtskyddsmedel och för varje avsett användningsområde i överensstämmelse med de enhetliga principerna. |
| --- | --- |

(12)

Utan att det påverkar tillämpningen av de skyldigheter som anges i förordning (EG) nr 1107/2009 som en följd av godkännandet och med hänsyn till den specifika situation som uppstår genom övergången från direktiv 91/414/EEG till förordning (EG) nr 1107/2009 bör följande gälla. Medlemsstaterna bör medges en sexmånadersperiod efter godkännandet för att se över godkännanden för växtskyddsmedel som innehåller fluroxipyr. Medlemsstaterna bör vid behov ändra, ersätta eller återkalla godkännandena. Genom undantag från tidsfristen bör en längre period medges för inlämnande och bedömning av uppdateringen av den fullständiga dokumentationen enligt bilaga III, i enlighet med direktiv 91/414/EEG, för varje växtskyddsmedel och för varje avsett användningsområde i överensstämmelse med de enhetliga principerna.

| (13) | Erfarenheter från tidigare upptaganden i bilaga I till direktiv 91/414/EEG av verksamma ämnen som bedömts enligt kommissionens förordning (EEG) nr 3600/92 av den 11 december 1992 om närmare bestämmelser för genomförandet av den första etappen i det arbetsprogram som avses i artikel 8.2 i rådets direktiv 91/414/EEG om utsläppande av växtskyddsprodukter på marknaden (7) har visat att svårigheter kan uppstå vid tolkningen av kraven på innehavarna av befintliga godkännanden vad gäller tillgången till uppgifter. För att ytterligare svårigheter ska undvikas förefaller det därför nödvändigt att klargöra medlemsstaternas skyldigheter, särskilt skyldigheten att kontrollera att innehavarna av ett godkännande kan visa att de har tillgång till dokumentation som uppfyller kraven i bilaga II till det direktivet. Detta klargörande innebär dock inte att några nya krav ställs på medlemsstaterna eller på innehavarna av godkännanden i förhållande till de direktiv om ändring av bilaga I till det direktivet som hittills har antagits eller till förordningarna om godkännande av verksamma ämnen. |
| --- | --- |

(13)

Erfarenheter från tidigare upptaganden i bilaga I till direktiv 91/414/EEG av verksamma ämnen som bedömts enligt kommissionens förordning (EEG) nr 3600/92 av den 11 december 1992 om närmare bestämmelser för genomförandet av den första etappen i det arbetsprogram som avses i artikel 8.2 i rådets direktiv 91/414/EEG om utsläppande av växtskyddsprodukter på marknaden (7) har visat att svårigheter kan uppstå vid tolkningen av kraven på innehavarna av befintliga godkännanden vad gäller tillgången till uppgifter. För att ytterligare svårigheter ska undvikas förefaller det därför nödvändigt att klargöra medlemsstaternas skyldigheter, särskilt skyldigheten att kontrollera att innehavarna av ett godkännande kan visa att de har tillgång till dokumentation som uppfyller kraven i bilaga II till det direktivet. Detta klargörande innebär dock inte att några nya krav ställs på medlemsstaterna eller på innehavarna av godkännanden i förhållande till de direktiv om ändring av bilaga I till det direktivet som hittills har antagits eller till förordningarna om godkännande av verksamma ämnen.

| (14) | I enlighet med artikel 13.4 i förordning (EG) nr 1107/2009 bör bilagan till genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(14)

I enlighet med artikel 13.4 i förordning (EG) nr 1107/2009 bör bilagan till genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 ändras i enlighet med detta.

| (15) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(15)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Godkännande av verksamt ämne

Det verksamma ämnet fluroxipyr, som anges i bilaga I, godkänns under förutsättning att de villkor som anges i den bilagan uppfylls.

Artikel 2

Ny prövning av växtskyddsmedel

1.   Vid behov ska medlemsstaterna i enlighet med förordning (EG) nr 1107/2009 ändra eller återkalla befintliga godkännanden för växtskyddsmedel som innehåller fluroxipyr som verksamt ämne senast den 30 juni 2012.

Senast detta datum ska medlemsstaterna ha kontrollerat i synnerhet att villkoren i bilaga I till den här förordningen har uppfyllts, med undantag av de villkor som anges i del B i kolumnen om särskilda bestämmelser i den bilagan, samt att innehavaren av godkännandet har eller har tillgång till dokumentation som uppfyller kraven i bilaga II till direktiv 91/414/EEG i enlighet med villkoren i artikel 13.1–4 i det direktivet och artikel 62 i förordning (EG) nr 1107/2009.

2.   Genom undantag från punkt 1 ska medlemsstaterna för varje godkänt växtskyddsmedel som innehåller fluroxipyr, antingen som enda verksamma ämne eller som ett av flera verksamma ämnen som alla senast den 31 december 2011 förtecknats i bilagan till genomförandeförordning (EU) nr 540/2011, ta upp växtskyddsmedlet till ny prövning i överensstämmelse med de enhetliga principer som avses i artikel 29.6 i förordning (EG) nr 1107/2009, på grundval av dokumentation som uppfyller kraven i bilaga III till direktiv 91/414/EEG och med hänsyn till del B i kolumnen om särskilda bestämmelser i bilaga I till den här förordningen. På grundval av denna prövning ska medlemsstaterna fastställa om växtskyddsmedlet fortfarande uppfyller kraven i artikel 29.1 i förordning (EG) nr 1107/2009.

Därefter ska medlemsstaterna

| a) | om det gäller ett växtskyddsmedel som innehåller fluroxipyr som enda verksamma ämne, vid behov senast den 31 december 2015 ändra eller återkalla godkännandet, eller |
| --- | --- |

a)

om det gäller ett växtskyddsmedel som innehåller fluroxipyr som enda verksamma ämne, vid behov senast den 31 december 2015 ändra eller återkalla godkännandet, eller

| b) | om det gäller ett växtskyddsmedel som innehåller fluroxipyr som ett av flera verksamma ämnen, vid behov ändra eller återkalla godkännandet senast den 31 december 2015 eller vid ett datum som fastställs för en sådan ändring eller ett sådant återkallande i respektive rättsakt eller rättsakter om upptagande av ämnet eller ämnena i fråga i bilaga I till direktiv 91/414/EEG eller godkännande av ämnet eller ämnena, beroende på vilket datum som är det senaste. |
| --- | --- |

b)

om det gäller ett växtskyddsmedel som innehåller fluroxipyr som ett av flera verksamma ämnen, vid behov ändra eller återkalla godkännandet senast den 31 december 2015 eller vid ett datum som fastställs för en sådan ändring eller ett sådant återkallande i respektive rättsakt eller rättsakter om upptagande av ämnet eller ämnena i fråga i bilaga I till direktiv 91/414/EEG eller godkännande av ämnet eller ämnena, beroende på vilket datum som är det senaste.

Artikel 3

Ändringar i genomförandeförordning (EU) nr 540/2011

Bilagan till genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 ska ändras i enlighet med bilaga II till den här förordningen.

Artikel 4

Ikraftträdande och tillämpning

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas från och med den 1 januari 2012.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 26 juli 2011.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 309, 24.11.2009, s. 1.

1

(2)  EGT L 230, 19.8.1991, s. 1.

2

(3)  EUT L 169, 29.6.2007, s. 10.

3

(4)  EUT L 153, 11.6.2011, s. 1.

4

(5)  EUT L 214, 9.8.2008, s. 70.

5

(6)  ”Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance fluroxypyr”, The EFSA Journal, vol. 9(2011):3, artikelnr 2091. [91 s.] doi:10.2903/j.efsa.2011.2091. Tillgänglig på www.efsa.europa.eu/efsajournal.htm

6

The EFSA Journal

(7)  EGT L 366, 15.12.1992, s. 10.

7

---

BILAGA I

| Trivialnamn, identifikationsnummer | Namn enligt IUPAC | Renhetsgrad (1) | Datum för godkännande | Godkännande till och med | Särskilda bestämmelser |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Fluroxipyr
  CAS-nr 69377-81-7
  CIPAC-nr 431 | 4-amino-3,5-dikloro-6-fluoro-2-pyridyloxiättiksyra | ≥ 950 g/kg
  (fluroxipyrmeptyl) | 1 januari 2012 | 31 december 2021 | DEL A
  Får endast godkännas för användning som herbicid.
  DEL B
  Vid tillämpningen av de enhetliga principer som avses i artikel 29.6 i förordning (EG) nr 1107/2009 ska hänsyn tas till slutsatserna i granskningsrapporten om fluroxipyr från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa av den 17 juni 2011, särskilt tilläggen I och II.
  Vid den samlade bedömningen ska medlemsstaterna vara särskilt uppmärksamma på följande:






  1. | Risken för förorening av grundvattnet med metaboliten fluroxipyrpyridinol när det verksamma ämnet används i områden med basisk eller känslig mark och/eller känsliga klimatförhållanden. |

Trivialnamn, identifikationsnummer

Namn enligt IUPAC

Renhetsgrad (1)

Datum för godkännande

Godkännande till och med

Särskilda bestämmelser

Fluroxipyr

CAS-nr 69377-81-7

CIPAC-nr 431

4-amino-3,5-dikloro-6-fluoro-2-pyridyloxiättiksyra

≥ 950 g/kg

(fluroxipyrmeptyl)

1 januari 2012

31 december 2021

DEL A

Får endast godkännas för användning som herbicid.

DEL B

Vid tillämpningen av de enhetliga principer som avses i artikel 29.6 i förordning (EG) nr 1107/2009 ska hänsyn tas till slutsatserna i granskningsrapporten om fluroxipyr från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa av den 17 juni 2011, särskilt tilläggen I och II.

Vid den samlade bedömningen ska medlemsstaterna vara särskilt uppmärksamma på följande:

1.

Risken för förorening av grundvattnet med metaboliten fluroxipyrpyridinol när det verksamma ämnet används i områden med basisk eller känslig mark och/eller känsliga klimatförhållanden.

| 2. | Risken för vattenlevande organismer. |
| --- | --- |

2.

Risken för vattenlevande organismer.

Villkoren för godkännande ska vid behov omfatta riskreducerande åtgärder.

Anmälaren ska lämna in bekräftande uppgifter om följande:

| a) | Betydelsen av de föroreningar som anges i de tekniska specifikationerna. |
| --- | --- |

a)

Betydelsen av de föroreningar som anges i de tekniska specifikationerna.

| b) | Betydelsen av det testmaterial som används i dokumentationen om toxicitet i förhållande till specifikationen av den tekniska produkten. |
| --- | --- |

b)

Betydelsen av det testmaterial som används i dokumentationen om toxicitet i förhållande till specifikationen av den tekniska produkten.

| c) | Den toxikologiska betydelsen av metaboliterna fluroxipyrpyridinol och fluroxipyrmetoxipyridin. |
| --- | --- |

c)

Den toxikologiska betydelsen av metaboliterna fluroxipyrpyridinol och fluroxipyrmetoxipyridin.

| d) | Analysmetoderna för resthalter i växter. |
| --- | --- |

d)

Analysmetoderna för resthalter i växter.

| e) | Omvandlingen av fluroxipyrestrar i animaliska matriser. |
| --- | --- |

e)

Omvandlingen av fluroxipyrestrar i animaliska matriser.

| f) | De långsiktiga riskerna för daggmaskar och marklevande organismer. |
| --- | --- |

f)

De långsiktiga riskerna för daggmaskar och marklevande organismer.

Anmälaren ska till medlemsstaterna, kommissionen och myndigheten lämna de uppgifter som anges i leden a och b senast den 1 juli 2012 och de uppgifter som anges i leden c, d, e och f senast den 31 december 2013.

---

(1)  Ytterligare uppgifter om det verksamma ämnets identitet och specifikation finns i granskningsrapporten.

---

BILAGA II

Bilagan till genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 ska ändras på följande sätt:

| 1. | I del A ska uppgifterna rörande fluroxipyr utgå. |
| --- | --- |

1.

I del A ska uppgifterna rörande fluroxipyr utgå.

| 2. | I del B ska följande uppgifter läggas till:











  Nummer | Trivialnamn, identifikationsnummer | Namn enligt IUPAC | Renhetsgrad (1) | Datum för godkännande | Godkännande till och med | Särskilda bestämmelser |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ”9 | Fluroxipyr
  CAS-nr 69377-81-7
  CIPAC-nr 431 | 4-amino-3,5-dikloro-6-fluoro-2-pyridyloxiättiksyra | ≥ 950 g/kg
  (fluroxipyrmeptyl) | 1 januari 2012 | 31 december 2021 | DEL A
  Får endast godkännas för användning som herbicid.
  DEL B
  Vid tillämpningen av de enhetliga principer som avses i artikel 29.6 i förordning (EG) nr 1107/2009 ska hänsyn tas till slutsatserna i granskningsrapporten om fluroxipyr från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa av den 17 juni 2011, särskilt tilläggen I och II.
  Vid den samlade bedömningen ska medlemsstaterna vara särskilt uppmärksamma på följande:






  1. | Risken för förorening av grundvattnet med metaboliten fluroxipyrpyridinol när det verksamma ämnet används i områden med basisk eller känslig mark och/eller känsliga klimatförhållanden. |

2.

I del B ska följande uppgifter läggas till:

Nummer

Trivialnamn, identifikationsnummer

Namn enligt IUPAC

Renhetsgrad (1)

Datum för godkännande

Godkännande till och med

Särskilda bestämmelser

”9

Fluroxipyr

CAS-nr 69377-81-7

CIPAC-nr 431

4-amino-3,5-dikloro-6-fluoro-2-pyridyloxiättiksyra

≥ 950 g/kg

(fluroxipyrmeptyl)

1 januari 2012

31 december 2021

DEL A

Får endast godkännas för användning som herbicid.

DEL B

Vid tillämpningen av de enhetliga principer som avses i artikel 29.6 i förordning (EG) nr 1107/2009 ska hänsyn tas till slutsatserna i granskningsrapporten om fluroxipyr från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa av den 17 juni 2011, särskilt tilläggen I och II.

Vid den samlade bedömningen ska medlemsstaterna vara särskilt uppmärksamma på följande:

1.

Risken för förorening av grundvattnet med metaboliten fluroxipyrpyridinol när det verksamma ämnet används i områden med basisk eller känslig mark och/eller känsliga klimatförhållanden.

| 2. | Risken för vattenlevande organismer. |
| --- | --- |

2.

Risken för vattenlevande organismer.

Villkoren för godkännande ska vid behov omfatta riskreducerande åtgärder.

Anmälaren ska lämna in bekräftande uppgifter om följande:

| a) | Betydelsen av de föroreningar som anges i de tekniska specifikationerna. |
| --- | --- |

a)

Betydelsen av de föroreningar som anges i de tekniska specifikationerna.

| b) | Betydelsen av det testmaterial som används i dokumentationen om toxicitet i förhållande till specifikationen av den tekniska produkten. |
| --- | --- |

b)

Betydelsen av det testmaterial som används i dokumentationen om toxicitet i förhållande till specifikationen av den tekniska produkten.

| c) | Den toxikologiska betydelsen av metaboliterna fluroxipyrpyridinol och fluroxipyrmetoxipyridin. |
| --- | --- |

c)

Den toxikologiska betydelsen av metaboliterna fluroxipyrpyridinol och fluroxipyrmetoxipyridin.

| d) | Analysmetoderna för resthalter i växter. |
| --- | --- |

d)

Analysmetoderna för resthalter i växter.

| e) | Omvandlingen av fluroxipyrestrar i animaliska matriser. |
| --- | --- |

e)

Omvandlingen av fluroxipyrestrar i animaliska matriser.

| f) | De långsiktiga riskerna för daggmaskar och marklevande organismer. |
| --- | --- |

f)

De långsiktiga riskerna för daggmaskar och marklevande organismer.

Anmälaren ska till medlemsstaterna, kommissionen och myndigheten lämna de uppgifter som anges i leden a och b senast den 1 juli 2012 och de uppgifter som anges i leden c, d, e och f senast den 31 december 2013.”

---

(1)  Ytterligare uppgifter om det verksamma ämnets identitet och specifikation finns i granskningsrapporten.

---

| 27.7.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 195/42 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 195/42

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 737/2011

av den 26 juli 2011

om ändring av bilaga I till rådets förordning (EG) nr 1217/2009 när det gäller förteckningen över områden

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1217/2009 av den 30 november 2009 om upprättandet av ett informationssystem för jordbruksföretagens redovisningsuppgifter för att belysa inkomstförhållanden och andra ekonomiska förhållanden i jordbruksföretag inom Europeiska ekonomiska gemenskapen (1), särskilt artikel 3,

med beaktande av Frankrikes och Ungerns begäranden, och

av följande skäl:

| (1) | Bilaga I till förordning (EG) nr 1217/2009 innehåller en förteckning över områden i den mening som avses i artikel 2 d i den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

Bilaga I till förordning (EG) nr 1217/2009 innehåller en förteckning över områden i den mening som avses i artikel 2 d i den förordningen.

| (2) | Enligt den bilagan är Frankrike indelat i tjugotvå områden. Vid tillämpning av förordning (EG) nr 1217/2009 har Frankrike begärt att få lägga till Guadeloupe, Martinique och Réunion i förteckningen över områden. |
| --- | --- |

(2)

Enligt den bilagan är Frankrike indelat i tjugotvå områden. Vid tillämpning av förordning (EG) nr 1217/2009 har Frankrike begärt att få lägga till Guadeloupe, Martinique och Réunion i förteckningen över områden.

| (3) | Enligt samma bilaga är Ungern indelat i sju områden. Vid tillämpning av förordning (EG) nr 1217/2009 har Ungern begärt att få minska antalet områden genom att slå ihop områdena Közép-Dunántúl, Nyugat-Dunántúl och Dél-Dunántúl till ett enda område med benämningen Dunántúl och genom att slå ihop Közép-Magyarország, Észak-Alföld och Dél-Alföld till ett enda område med benämningen Alföld. |
| --- | --- |

(3)

Enligt samma bilaga är Ungern indelat i sju områden. Vid tillämpning av förordning (EG) nr 1217/2009 har Ungern begärt att få minska antalet områden genom att slå ihop områdena Közép-Dunántúl, Nyugat-Dunántúl och Dél-Dunántúl till ett enda område med benämningen Dunántúl och genom att slå ihop Közép-Magyarország, Észak-Alföld och Dél-Alföld till ett enda område med benämningen Alföld.

| (4) | Förordning (EG) nr 1217/2009 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(4)

Förordning (EG) nr 1217/2009 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (5) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från gemenskapskommittén för informationssystemet för jordbruksföretagens redovisningsuppgifter. |
| --- | --- |

(5)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från gemenskapskommittén för informationssystemet för jordbruksföretagens redovisningsuppgifter.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga I till förordning (EG) nr 1217/2009 ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den sjunde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas från och med räkenskapsåret 2012.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 26 juli 2011.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 328, 15.12.2009, s. 27.

1

---

BILAGA

Bilaga I till förordning (EG) nr 1217/2009 ska ändras på följande sätt:

| 1. | I den del som avser Frankrike ska följande områden läggas till:






  ”23. | Guadeloupe |
| --- | --- | --- |

1.

I den del som avser Frankrike ska följande områden läggas till:

”23.

Guadeloupe

| 24. | Martinique |
| --- | --- |

24.

Martinique

| 25. | Réunion.” |
| --- | --- |

25.

Réunion.”

| 2. | Den del som avser Ungern ska ersättas med följande:
  ”Ungern







  1. | Észak-Magyarország |
| --- | --- | --- |

2.

Den del som avser Ungern ska ersättas med följande:

”Ungern

1.

Észak-Magyarország

| 2. | Dunántúl |
| --- | --- |

2.

Dunántúl

| 3. | Alföld.” |
| --- | --- |

3.

Alföld.”

---

| 27.7.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 195/44 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 195/44

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 738/2011

av den 26 juli 2011

om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (förordningen om en samlad marknadsordning) (1),

med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 av den 7 juni 2011 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad gäller sektorn för frukt och grönsaker och sektorn för bearbetad frukt och bearbetade grönsaker (2), särskilt artikel 136.1, och

av följande skäl:

I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonvärden vid import som avses i artikel 136 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 27 juli 2011.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 26 juli 2011.

För kommissionen, på ordförandens vägnar

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

BILAGA

Fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-nr | Kod för tredjeland (1) | Schablonvärde vid import |
| 0707 00 05 | TR | 102,8 |
| ZZ | 102,8 |
| 0709 90 70 | TR | 111,7 |
| ZZ | 111,7 |
| 0805 50 10 | AR | 73,7 |
| TR | 62,0 |
| UY | 62,6 |
| ZA | 89,7 |
| ZZ | 72,0 |
| 0806 10 10 | CL | 54,3 |
| EG | 150,1 |
| MA | 82,5 |
| TN | 223,5 |
| TR | 177,7 |
| ZA | 62,8 |
| ZZ | 125,2 |
| 0808 10 80 | AR | 153,0 |
| BR | 81,8 |
| CL | 87,4 |
| CN | 87,0 |
| NZ | 117,4 |
| US | 89,9 |
| ZA | 84,7 |
| ZZ | 100,2 |
| 0808 20 50 | AR | 76,4 |
| CL | 61,7 |
| CN | 81,8 |
| NZ | 148,5 |
| ZA | 95,5 |
| ZZ | 92,8 |
| 0809 10 00 | TR | 180,0 |
| XS | 88,0 |
| ZZ | 134,0 |
| 0809 20 95 | CL | 267,8 |
| TR | 293,2 |
| ZZ | 280,5 |
| 0809 30 | TR | 172,9 |
| ZZ | 172,9 |
| 0809 40 05 | BA | 50,0 |
| EC | 64,7 |
| XS | 57,7 |
| ZA | 70,8 |
| ZZ | 60,8 |

(EUR/100 kg)

KN-nr

Kod för tredjeland (1)

Schablonvärde vid import

0707 00 05

TR

102,8

ZZ

102,8

0709 90 70

TR

111,7

ZZ

111,7

0805 50 10

AR

73,7

TR

62,0

UY

62,6

ZA

89,7

ZZ

72,0

0806 10 10

CL

54,3

EG

150,1

MA

82,5

TN

223,5

TR

177,7

ZA

62,8

ZZ

125,2

0808 10 80

AR

153,0

BR

81,8

CL

87,4

CN

87,0

NZ

117,4

US

89,9

ZA

84,7

ZZ

100,2

0808 20 50

AR

76,4

CL

61,7

CN

81,8

NZ

148,5

ZA

95,5

ZZ

92,8

0809 10 00

TR

180,0

XS

88,0

ZZ

134,0

0809 20 95

CL

267,8

TR

293,2

ZZ

280,5

0809 30

TR

172,9

ZZ

172,9

0809 40 05

BA

50,0

EC

64,7

XS

57,7

ZA

70,8

ZZ

60,8

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1833/2006 (EUT L 354, 14.12.2006, s. 19). Koden ”ZZ” betecknar ”övrigt ursprung”.

---

DIREKTIV

| 27.7.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 195/46 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 195/46

---

KOMMISSIONENS DIREKTIV 2011/71/EU

av den 26 juli 2011

om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG för att ta upp kreosot som ett verksamt ämne i bilaga I till direktivet

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG av den 16 februari 1998 om utsläppande av biocidprodukter på marknaden (1), särskilt artikel 16.2 andra stycket, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens förordning (EG) nr 1451/2007 av den 4 december 2007 om andra fasen av det tioåriga arbetsprogram som avses i artikel 16.2 i Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG om utsläppande av biocidprodukter på marknaden (2) fastställs en förteckning över verksamma ämnen som ska utvärderas för att eventuellt tas upp i bilaga I, IA eller IB till direktiv 98/8/EG. I den förteckningen ingår kreosot. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens förordning (EG) nr 1451/2007 av den 4 december 2007 om andra fasen av det tioåriga arbetsprogram som avses i artikel 16.2 i Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG om utsläppande av biocidprodukter på marknaden (2) fastställs en förteckning över verksamma ämnen som ska utvärderas för att eventuellt tas upp i bilaga I, IA eller IB till direktiv 98/8/EG. I den förteckningen ingår kreosot.

| (2) | I enlighet med förordning (EG) nr 1451/2007 har kreosot utvärderats i överensstämmelse med artikel 11.2 i direktiv 98/8/EG för användning i produkttyp 8, träskyddsmedel, som definieras i bilaga V till det direktivet. |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med förordning (EG) nr 1451/2007 har kreosot utvärderats i överensstämmelse med artikel 11.2 i direktiv 98/8/EG för användning i produkttyp 8, träskyddsmedel, som definieras i bilaga V till det direktivet.

| (3) | Sverige utsågs till rapporterande medlemsstat och överlämnade den behöriga myndighetens rapport tillsammans med en rekommendation till kommissionen den 31 oktober 2007, i enlighet med artikel 14.4 och 14.6 i förordning (EG) nr 1451/2007. Det framgår av rapporten att utvärderingen endast avsåg kreosot av grad B eller C enligt europeiska standarden EN 13991:2003. |
| --- | --- |

(3)

Sverige utsågs till rapporterande medlemsstat och överlämnade den behöriga myndighetens rapport tillsammans med en rekommendation till kommissionen den 31 oktober 2007, i enlighet med artikel 14.4 och 14.6 i förordning (EG) nr 1451/2007. Det framgår av rapporten att utvärderingen endast avsåg kreosot av grad B eller C enligt europeiska standarden EN 13991:2003.

| (4) | Ett samråd med aktörerna inleddes den 30 april 2008. Resultaten av samrådet offentliggjordes och diskuterades vid det 30:e mötet mellan företrädare för medlemsstaternas behöriga myndigheter som ansvarar för genomförandet av direktiv 98/8/EG om utsläppande av biocidprodukter på marknaden. |
| --- | --- |

(4)

Ett samråd med aktörerna inleddes den 30 april 2008. Resultaten av samrådet offentliggjordes och diskuterades vid det 30:e mötet mellan företrädare för medlemsstaternas behöriga myndigheter som ansvarar för genomförandet av direktiv 98/8/EG om utsläppande av biocidprodukter på marknaden.

| (5) | Den behöriga myndighetens rapport har granskats av medlemsstaterna och kommissionen. I enlighet med artikel 15.4 i förordning (EG) nr 1451/2007 infördes resultaten från granskningen i en granskningsrapport vid mötet i ständiga kommittén för biocidprodukter den 17 december 2010. |
| --- | --- |

(5)

Den behöriga myndighetens rapport har granskats av medlemsstaterna och kommissionen. I enlighet med artikel 15.4 i förordning (EG) nr 1451/2007 infördes resultaten från granskningen i en granskningsrapport vid mötet i ständiga kommittén för biocidprodukter den 17 december 2010.

| (6) | Granskningsrapporten visar att träskyddsmedel som innehåller kreosot kan förväntas uppfylla kraven i artikel 5 i direktiv 98/8/EG när det används på trä i vissa av de utvärderade scenarierna. I det ovan nämnda samrådet med aktörerna framkom det dessutom tydliga tecken på betydande socioekonomiska fördelar med kreosot vid vissa tillämpningar. De livscykelanalyser som lämnats in och offentliggjorts inom ramen för samrådet tyder på att det i vissa fall inte finns några lämpliga alternativ till kreosot som är mindre skadliga för miljön. Kreosot bör därför tas med i bilaga I. |
| --- | --- |

(6)

Granskningsrapporten visar att träskyddsmedel som innehåller kreosot kan förväntas uppfylla kraven i artikel 5 i direktiv 98/8/EG när det används på trä i vissa av de utvärderade scenarierna. I det ovan nämnda samrådet med aktörerna framkom det dessutom tydliga tecken på betydande socioekonomiska fördelar med kreosot vid vissa tillämpningar. De livscykelanalyser som lämnats in och offentliggjorts inom ramen för samrådet tyder på att det i vissa fall inte finns några lämpliga alternativ till kreosot som är mindre skadliga för miljön. Kreosot bör därför tas med i bilaga I.

| (7) | För vissa användningsscenarier på trä som presenteras i granskningsrapporten framkom emellertid oacceptabla miljörisker vid riskbedömningen. |
| --- | --- |

(7)

För vissa användningsscenarier på trä som presenteras i granskningsrapporten framkom emellertid oacceptabla miljörisker vid riskbedömningen.

| (8) | Kreosot anses dessutom vara ett cancerframkallande ämne utan tröskelvärde och är klassificerat som ett cancerframkallande ämne kategori 1B enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1272/2008 av den 16 december 2008 om klassificering, märkning och förpackning av ämnen och blandningar, ändring och upphävande av direktiven 67/548/EEG och 1999/45/EG samt ändring av förordning (EG) nr 1907/2006 (3). |
| --- | --- |

(8)

Kreosot anses dessutom vara ett cancerframkallande ämne utan tröskelvärde och är klassificerat som ett cancerframkallande ämne kategori 1B enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1272/2008 av den 16 december 2008 om klassificering, märkning och förpackning av ämnen och blandningar, ändring och upphävande av direktiven 67/548/EEG och 1999/45/EG samt ändring av förordning (EG) nr 1907/2006 (3).

| (9) | Kreosot, som är en blandning av flera hundra föreningar, innehåller främst polycykliska aromatiska kolväten. Riskbedömningskommittén vid Europeiska kemikaliemyndigheten anser att vissa av dessa är långlivade, bioackumulerande och toxiska (PBT-ämnen: antracen (4)) eller mycket långlivade och mycket bioackumulerande (vPvB-ämnen: fluoranten, fenantren och pyren (5)) i enlighet med kriterierna i bilaga XIII till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 av den 18 december 2006 om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach), inrättande av en europeisk kemikaliemyndighet, ändring av direktiv 1999/45/EG och upphävande av rådets förordning (EEG) nr 793/93 och kommissionens förordning (EG) nr 1488/94 samt rådets direktiv 76/769/EEG och kommissionens direktiv 91/155/EEG, 93/67/EEG, 93/105/EG och 2000/21/EG (6). |
| --- | --- |

(9)

Kreosot, som är en blandning av flera hundra föreningar, innehåller främst polycykliska aromatiska kolväten. Riskbedömningskommittén vid Europeiska kemikaliemyndigheten anser att vissa av dessa är långlivade, bioackumulerande och toxiska (PBT-ämnen: antracen (4)) eller mycket långlivade och mycket bioackumulerande (vPvB-ämnen: fluoranten, fenantren och pyren (5)) i enlighet med kriterierna i bilaga XIII till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 av den 18 december 2006 om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach), inrättande av en europeisk kemikaliemyndighet, ändring av direktiv 1999/45/EG och upphävande av rådets förordning (EEG) nr 793/93 och kommissionens förordning (EG) nr 1488/94 samt rådets direktiv 76/769/EEG och kommissionens direktiv 91/155/EEG, 93/67/EEG, 93/105/EG och 2000/21/EG (6).

| (10) | Polycykliska aromatiska kolväten är förtecknade som ämnen som omfattas av bestämmelserna om utsläppsminskningar i bilaga III till protokollet om långlivade organiska föroreningar till 1979 års konvention om långväga gränsöverskridande luftföroreningar och i bilaga III till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 850/2004 av den 29 april 2004 om långlivade organiska föroreningar och om ändring av direktiv 79/117/EEG (7). |
| --- | --- |

(10)

Polycykliska aromatiska kolväten är förtecknade som ämnen som omfattas av bestämmelserna om utsläppsminskningar i bilaga III till protokollet om långlivade organiska föroreningar till 1979 års konvention om långväga gränsöverskridande luftföroreningar och i bilaga III till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 850/2004 av den 29 april 2004 om långlivade organiska föroreningar och om ändring av direktiv 79/117/EEG (7).

| (11) | I ett vägledningsdokument som antogs genom beslut 2009/4 av det verkställande organet till 1979 års konvention om långväga gränsöverskridande luftföroreningar förtecknas bästa tillgängliga teknik för att kontrollera utsläppen av långlivade organiska föroreningar från större stationära källor. I vägledningsdokumentets avsnitt V del E diskuteras utsläpp av polycykliska aromatiska kolväten i samband med träskydd där man använder produkter av stenkolstjära som innehåller polycykliska aromatiska kolväten, exempelvis kreosot. Teknikerna avser impregnering, lagring, hantering och användning av träet, och inbegriper användning av alternativ som minimerar beroendet av produkter baserade på polycykliska aromatiska kolväten. Där finns även rekommendationer om bästa tillgängliga teknik om det behandlade träet bränns. |
| --- | --- |

(11)

I ett vägledningsdokument som antogs genom beslut 2009/4 av det verkställande organet till 1979 års konvention om långväga gränsöverskridande luftföroreningar förtecknas bästa tillgängliga teknik för att kontrollera utsläppen av långlivade organiska föroreningar från större stationära källor. I vägledningsdokumentets avsnitt V del E diskuteras utsläpp av polycykliska aromatiska kolväten i samband med träskydd där man använder produkter av stenkolstjära som innehåller polycykliska aromatiska kolväten, exempelvis kreosot. Teknikerna avser impregnering, lagring, hantering och användning av träet, och inbegriper användning av alternativ som minimerar beroendet av produkter baserade på polycykliska aromatiska kolväten. Där finns även rekommendationer om bästa tillgängliga teknik om det behandlade träet bränns.

| (12) | Enligt artikel 6.2 andra stycket i förordning (EG) nr 850/2004 jämförd med bilaga III till den förordningen ska medlemsstaterna anta handlingsplaner som innehåller åtgärder för att främja utveckling, och när det anses vara lämpligt, föreskriva om användning av alternativa eller modifierade material, produkter och processer för att förhindra bildande och utsläpp av polycykliska aromatiska kolväten. Enligt artikel 3.3 i förordning (EG) nr 850/2004 ska medlemsstaterna och kommissionen inom ramen för bedömnings- och godkännandesystemen för befintliga och nya kemikalier och bekämpningsmedel enligt gällande unionslagstiftning vidta lämpliga åtgärder för att kontrollera befintliga kemikalier och bekämpningsmedel och förhindra nya kemikalier och bekämpningsmedel som uppvisar långlivade organiska föroreningars egenskaper. |
| --- | --- |

(12)

Enligt artikel 6.2 andra stycket i förordning (EG) nr 850/2004 jämförd med bilaga III till den förordningen ska medlemsstaterna anta handlingsplaner som innehåller åtgärder för att främja utveckling, och när det anses vara lämpligt, föreskriva om användning av alternativa eller modifierade material, produkter och processer för att förhindra bildande och utsläpp av polycykliska aromatiska kolväten. Enligt artikel 3.3 i förordning (EG) nr 850/2004 ska medlemsstaterna och kommissionen inom ramen för bedömnings- och godkännandesystemen för befintliga och nya kemikalier och bekämpningsmedel enligt gällande unionslagstiftning vidta lämpliga åtgärder för att kontrollera befintliga kemikalier och bekämpningsmedel och förhindra nya kemikalier och bekämpningsmedel som uppvisar långlivade organiska föroreningars egenskaper.

| (13) | I Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område (8) anges polycykliska aromatiska kolväten som prioriterade farliga ämnen från vilka föroreningar genom utsläpp eller spill måste upphöra eller stegvis elimineras. |
| --- | --- |

(13)

I Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område (8) anges polycykliska aromatiska kolväten som prioriterade farliga ämnen från vilka föroreningar genom utsläpp eller spill måste upphöra eller stegvis elimineras.

| (14) | Dessa ämnen bör därför tas upp i bilaga I endast under fem år och bör genomgå en jämförande riskbedömning i enlighet med artikel 10.5 i andra stycket i direktiv 98/8/EG innan upptagandet förnyas. |
| --- | --- |

(14)

Dessa ämnen bör därför tas upp i bilaga I endast under fem år och bör genomgå en jämförande riskbedömning i enlighet med artikel 10.5 i andra stycket i direktiv 98/8/EG innan upptagandet förnyas.

| (15) | Biocidprodukter som innehåller kreosot bör tillåtas endast för användningsområden där, med beaktande av samtliga lokala och andra förhållanden, inga lämpliga alternativ är tillgängliga. När en ansökan om produktgodkännande eller ömsesidigt erkännande lämnas in bör den medlemsstat som tar emot ansökan därför begära att sökanden lämnar in en analys av de tekniska och ekonomiska möjligheterna att ersätta ämnet. På grundval av denna analys och annan information som eventuellt är tillgänglig bör en medlemsstat som meddelar ett godkännande motivera slutsatsen att det inte finns några tillgängliga alternativ. En medlemsstat som meddelar ett godkännande bör motivera avsaknaden av lämpliga alternativ och rapportera motiveringen till kommissionen då produktgodkännandena kan förväntas ha beviljats. I detta sammanhang bör man för att öka insynen kräva att medlemsstaterna tar med information i rapporten om hur utvecklingen av alternativ främjas i enlighet med artikel 6.2 i förordning (EG) nr 850/2004, antingen direkt eller genom hänvisning till en offentliggjord handlingsplan. För att ytterligare öka insynen bör det säkerställas att denna information offentliggörs. |
| --- | --- |

(15)

Biocidprodukter som innehåller kreosot bör tillåtas endast för användningsområden där, med beaktande av samtliga lokala och andra förhållanden, inga lämpliga alternativ är tillgängliga. När en ansökan om produktgodkännande eller ömsesidigt erkännande lämnas in bör den medlemsstat som tar emot ansökan därför begära att sökanden lämnar in en analys av de tekniska och ekonomiska möjligheterna att ersätta ämnet. På grundval av denna analys och annan information som eventuellt är tillgänglig bör en medlemsstat som meddelar ett godkännande motivera slutsatsen att det inte finns några tillgängliga alternativ. En medlemsstat som meddelar ett godkännande bör motivera avsaknaden av lämpliga alternativ och rapportera motiveringen till kommissionen då produktgodkännandena kan förväntas ha beviljats. I detta sammanhang bör man för att öka insynen kräva att medlemsstaterna tar med information i rapporten om hur utvecklingen av alternativ främjas i enlighet med artikel 6.2 i förordning (EG) nr 850/2004, antingen direkt eller genom hänvisning till en offentliggjord handlingsplan. För att ytterligare öka insynen bör det säkerställas att denna information offentliggörs.

| (16) | Alla potentiella användningsområden för trä som behandlats med kreosot har inte utvärderats på unionsnivå. Av det skälet bör medlemsstaterna utvärdera användningsområden, exponeringsscenarier och risker för delar av miljön och för populationer som inte på ett representativt sätt ingår i riskbedömningen på unionsnivå. Medlemsstaterna bör också, när de godkänner produkter, se till att lämpliga åtgärder vidtas eller särskilda villkor införs för att minska de identifierade riskerna till godtagbara nivåer. |
| --- | --- |

(16)

Alla potentiella användningsområden för trä som behandlats med kreosot har inte utvärderats på unionsnivå. Av det skälet bör medlemsstaterna utvärdera användningsområden, exponeringsscenarier och risker för delar av miljön och för populationer som inte på ett representativt sätt ingår i riskbedömningen på unionsnivå. Medlemsstaterna bör också, när de godkänner produkter, se till att lämpliga åtgärder vidtas eller särskilda villkor införs för att minska de identifierade riskerna till godtagbara nivåer.

| (17) | I punkt 31 i bilaga XVII till förordning (EG) nr 1907/2006 anges villkoren för användning av kreosot för träbehandling och för utsläppande på marknaden av trä som behandlats med kreosot. Man bör därför kräva att biocidprodukter som innehåller kreosot endast godkänns om de följer dessa begränsningar. Genom kommissionens beslut 1999/832/EG av den 26 oktober 1999 om de nationella bestämmelser som anmälts av Konungariket Nederländerna angående begränsning av utsläppande på marknaden och användning av kreosot (9), 2002/59/EG av den 23 januari 2002 om det förslag till nationella bestämmelser om att begränsa användning och utsläppande på marknaden av kreosotbehandlat virke (10) som enligt artikel 95.5 i EG-fördraget anmälts av Konungariket Nederländerna och 2002/884/EG av den 31 oktober 2002 om de nationella bestämmelser om begränsning av användning och utsläppande på marknaden av kreosotbehandlat virke som anmälts av Nederländerna enligt artikel 95.4 och 95.5 i EG-fördraget (11) godkände kommissionen att Nederländerna bibehåller sina strängare nationella bestämmelser som anmälts enligt EG-fördraget. Enligt artikel 67.3 i förordning (EG) nr 1907/2006 och kommissionens meddelande enligt artikel 67.3 i förordning (EG) nr 1907/2006 (12) får dessa begränsningar bibehållas till och med den 1 juni 2013. De innehåller ett förbud mot användningen av kreosotbehandlat trä för användningsområden där det kommer i kontakt med ytvatten eller grundvatten. |
| --- | --- |

(17)

I punkt 31 i bilaga XVII till förordning (EG) nr 1907/2006 anges villkoren för användning av kreosot för träbehandling och för utsläppande på marknaden av trä som behandlats med kreosot. Man bör därför kräva att biocidprodukter som innehåller kreosot endast godkänns om de följer dessa begränsningar. Genom kommissionens beslut 1999/832/EG av den 26 oktober 1999 om de nationella bestämmelser som anmälts av Konungariket Nederländerna angående begränsning av utsläppande på marknaden och användning av kreosot (9), 2002/59/EG av den 23 januari 2002 om det förslag till nationella bestämmelser om att begränsa användning och utsläppande på marknaden av kreosotbehandlat virke (10) som enligt artikel 95.5 i EG-fördraget anmälts av Konungariket Nederländerna och 2002/884/EG av den 31 oktober 2002 om de nationella bestämmelser om begränsning av användning och utsläppande på marknaden av kreosotbehandlat virke som anmälts av Nederländerna enligt artikel 95.4 och 95.5 i EG-fördraget (11) godkände kommissionen att Nederländerna bibehåller sina strängare nationella bestämmelser som anmälts enligt EG-fördraget. Enligt artikel 67.3 i förordning (EG) nr 1907/2006 och kommissionens meddelande enligt artikel 67.3 i förordning (EG) nr 1907/2006 (12) får dessa begränsningar bibehållas till och med den 1 juni 2013. De innehåller ett förbud mot användningen av kreosotbehandlat trä för användningsområden där det kommer i kontakt med ytvatten eller grundvatten.

| (18) | Mot bakgrund av resultaten i granskningsrapporten bör man kräva att riskbegränsande åtgärder tillämpas på produktgodkännandenivå för produkter som innehåller kreosot och som används som träskyddsmedel. På grund av de cancerframkallande egenskaperna hos kreosot bör det krävas att produktgodkännanden för biocidprodukter som innehåller ämnet uppfyller kravet att alla tänkbara åtgärder i enlighet med förordning (EG) nr 1907/2006 och Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/37/EG om skydd för arbetstagare mot risker vid exponering för carcinogener eller mutagena ämnen i arbetet (sjätte särdirektivet enligt artikel 16.1 i rådets direktiv 89/391/EEG) (13) tillämpas för att skydda arbetstagare, även användare i senare led, mot exponering vid behandling och hantering av behandlat trä. Med hänsyn till de risker som identifierats ska lämpliga åtgärder vidtas för att skydda mark och vatten. Instruktioner bör därför utfärdas för att ange att nyligen behandlat virke ska lagras under tak och/eller på ett ogenomträngligt hårt underlag och att lakvatten ska samlas upp för återanvändning eller bortskaffande. |
| --- | --- |

(18)

Mot bakgrund av resultaten i granskningsrapporten bör man kräva att riskbegränsande åtgärder tillämpas på produktgodkännandenivå för produkter som innehåller kreosot och som används som träskyddsmedel. På grund av de cancerframkallande egenskaperna hos kreosot bör det krävas att produktgodkännanden för biocidprodukter som innehåller ämnet uppfyller kravet att alla tänkbara åtgärder i enlighet med förordning (EG) nr 1907/2006 och Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/37/EG om skydd för arbetstagare mot risker vid exponering för carcinogener eller mutagena ämnen i arbetet (sjätte särdirektivet enligt artikel 16.1 i rådets direktiv 89/391/EEG) (13) tillämpas för att skydda arbetstagare, även användare i senare led, mot exponering vid behandling och hantering av behandlat trä. Med hänsyn till de risker som identifierats ska lämpliga åtgärder vidtas för att skydda mark och vatten. Instruktioner bör därför utfärdas för att ange att nyligen behandlat virke ska lagras under tak och/eller på ett ogenomträngligt hårt underlag och att lakvatten ska samlas upp för återanvändning eller bortskaffande.

| (19) | Det är viktigt att bestämmelserna i detta direktiv börjar tillämpas samtidigt i alla medlemsstater så att de biocidprodukter på marknaden som innehåller det verksamma ämnet kreosot behandlas likvärdigt, och även för att generellt sett främja en väl fungerande marknad för biocidprodukter. |
| --- | --- |

(19)

Det är viktigt att bestämmelserna i detta direktiv börjar tillämpas samtidigt i alla medlemsstater så att de biocidprodukter på marknaden som innehåller det verksamma ämnet kreosot behandlas likvärdigt, och även för att generellt sett främja en väl fungerande marknad för biocidprodukter.

| (20) | En rimlig tid bör förflyta innan ett verksamt ämne tas upp i bilaga I, så att medlemsstaterna och de berörda parterna kan förbereda sig för att uppfylla de nya kraven, och för att sökande som har utarbetat dokumentation till fullo ska kunna åtnjuta den tioåriga dataskyddsperiod som räknas från dagen för upptagandet i enlighet med artikel 12.1 c ii i direktiv 98/8/EG. |
| --- | --- |

(20)

En rimlig tid bör förflyta innan ett verksamt ämne tas upp i bilaga I, så att medlemsstaterna och de berörda parterna kan förbereda sig för att uppfylla de nya kraven, och för att sökande som har utarbetat dokumentation till fullo ska kunna åtnjuta den tioåriga dataskyddsperiod som räknas från dagen för upptagandet i enlighet med artikel 12.1 c ii i direktiv 98/8/EG.

| (21) | Efter upptagandet bör medlemsstaterna ges en rimlig tidsfrist för att genomföra artikel 16.3 i direktiv 98/8/EG. |
| --- | --- |

(21)

Efter upptagandet bör medlemsstaterna ges en rimlig tidsfrist för att genomföra artikel 16.3 i direktiv 98/8/EG.

| (22) | Direktiv 98/8/EG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(22)

Direktiv 98/8/EG bör därför ändras i enlighet med detta.

| (23) | Den kommitté som inrättats enligt artikel 28.1 i direktiv 98/8/EG har inte yttrat sig om de åtgärder som föreskrivs i detta direktiv, och kommissionen lade därför inför rådet fram ett förslag om åtgärder som även överlämnades till Europaparlamentet. Rådet vidtog inga åtgärder inom den tvåmånadersperiod som föreskrivs i artikel 5a i rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (14), och kommissionen överlämnade därför förslaget till Europaparlamentet utan dröjsmål. Europaparlamentet motsatte sig inte åtgärden inom fyra månader efter överlämnandet. |
| --- | --- |

(23)

Den kommitté som inrättats enligt artikel 28.1 i direktiv 98/8/EG har inte yttrat sig om de åtgärder som föreskrivs i detta direktiv, och kommissionen lade därför inför rådet fram ett förslag om åtgärder som även överlämnades till Europaparlamentet. Rådet vidtog inga åtgärder inom den tvåmånadersperiod som föreskrivs i artikel 5a i rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (14), och kommissionen överlämnade därför förslaget till Europaparlamentet utan dröjsmål. Europaparlamentet motsatte sig inte åtgärden inom fyra månader efter överlämnandet.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga I till direktiv 98/8/EG ska ändras i enlighet med bilagan till det här direktivet.

Artikel 2

Införlivande

1.   Medlemsstaterna ska senast den 30 april 2012 anta och offentliggöra de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv.

De ska tillämpa dessa bestämmelser från och med den 1 maj 2013.

När en medlemsstat antar bestämmelserna ska de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen ska göras ska varje medlemsstat själv utfärda.

2.   Medlemsstaterna ska till kommissionen överlämna de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 3

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 4

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 26 juli 2011.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EGT L 123, 24.4.1998, s. 1.

1

(2)  EUT L 325, 11.12.2007, s. 3.

2

(3)  EUT L 353, 31.12.2008, s. 1.

3

(4)  Stöddokument från medlemsstatskommittén där antracen fastställs vara ett ämne som inger mycket stora betänkligheter, antaget den 8 oktober 2008.

4

(5)  Stöddokument från medlemsstatskommittén där antracenolja med lågt innehåll av antracen fastställs vara ett ämne som inger mycket stora betänkligheter på grund av sina CMR-, PBT- och vPvB-egenskaper, antaget den 4 december 2009.

5

(6)  EUT L 396, 30.12.2006, s. 1.

6

(7)  EUT L 158, 30.4.2004, s. 7.

7

(8)  EGT L 327, 22.12.2000, s. 1.

8

(9)  EGT L 329, 22.12.1999, s. 25.

9

(10)  EGT L 23, 25.1.2002, s. 37.

10

(11)  EGT L 308, 9.11.2002, s. 30.

11

(12)  EUT C 130, 9.6.2009, s. 3.

12

(13)  EUT L 158, 30.4.2004, s. 50.

13

(14)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.

14

---

BILAGA

Följande post ska införas i bilaga I till direktiv 98/8/EG:

| ”45 | Kreosot | Kreosot
  EG-nr: 232-287-5
  CAS-nr: 8001-58-9 | Kreosot av grad B eller C enligt europeiska standarden EN 13991:2003 | 1 maj 2013 | 30 april 2015 | 30 april 2018 | 8 | Biocidprodukter som innehåller kreosot får endast godkännas för användningsområden om den medlemsstat som meddelar ett godkännande på grundval av en analys av de tekniska och ekonomiska möjligheterna att ersätta ämnet, vilken begärs från sökanden, liksom annan eventuell information, drar slutsatsen att inga lämpliga alternativ är tillgängliga. Medlemsstater som godkänner sådana produkter på sitt territorium ska senast den 31 juli 2016 lämna in en rapport till kommissionen där de motiverar slutsatsen att det inte finns några lämpliga alternativ och anger hur utvecklingen av alternativ främjas. Kommissionen kommer att offentliggöra dessa rapporter.
  Det verksamma ämnet ska genomgå en jämförande riskbedömning i enlighet med artikel 10.5 i andra stycket innan dess upptagande i denna bilaga förnyas.
  Vid utvärdering, i enlighet med artikel 5 och bilaga VI, av en ansökan om produktgodkännande ska medlemsstaterna, när detta är relevant för den berörda produkten, utvärdera de användningsområden eller exponeringsscenarier och de risker för delar av miljön och populationer som inte på ett representativt sätt ingår i riskbedömningen på EU-nivå.
  Medlemsstaten ska se till att godkännanden omfattas av följande villkor:






  1. | Kreosot ska endast användas enligt villkoren i nr 31 andra kolumnen punkt 2 i bilaga XVII till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 av den 18 december 2006 om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach), inrättande av en europeisk kemikaliemyndighet, ändring av direktiv 1999/45/EG och upphävande av rådets förordning (EEG) nr 793/93 och kommissionens förordning (EG) nr 1488/94 samt rådets direktiv 76/769/EEG och kommissionens direktiv 91/155/EEG, 93/67/EEG, 93/105/EG och 2000/21/EG (1). |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

”45

Kreosot

Kreosot

EG-nr: 232-287-5

CAS-nr: 8001-58-9

Kreosot av grad B eller C enligt europeiska standarden EN 13991:2003

1 maj 2013

30 april 2015

30 april 2018

8

Biocidprodukter som innehåller kreosot får endast godkännas för användningsområden om den medlemsstat som meddelar ett godkännande på grundval av en analys av de tekniska och ekonomiska möjligheterna att ersätta ämnet, vilken begärs från sökanden, liksom annan eventuell information, drar slutsatsen att inga lämpliga alternativ är tillgängliga. Medlemsstater som godkänner sådana produkter på sitt territorium ska senast den 31 juli 2016 lämna in en rapport till kommissionen där de motiverar slutsatsen att det inte finns några lämpliga alternativ och anger hur utvecklingen av alternativ främjas. Kommissionen kommer att offentliggöra dessa rapporter.

Det verksamma ämnet ska genomgå en jämförande riskbedömning i enlighet med artikel 10.5 i andra stycket innan dess upptagande i denna bilaga förnyas.

Vid utvärdering, i enlighet med artikel 5 och bilaga VI, av en ansökan om produktgodkännande ska medlemsstaterna, när detta är relevant för den berörda produkten, utvärdera de användningsområden eller exponeringsscenarier och de risker för delar av miljön och populationer som inte på ett representativt sätt ingår i riskbedömningen på EU-nivå.

Medlemsstaten ska se till att godkännanden omfattas av följande villkor:

1.

Kreosot ska endast användas enligt villkoren i nr 31 andra kolumnen punkt 2 i bilaga XVII till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 av den 18 december 2006 om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach), inrättande av en europeisk kemikaliemyndighet, ändring av direktiv 1999/45/EG och upphävande av rådets förordning (EEG) nr 793/93 och kommissionens förordning (EG) nr 1488/94 samt rådets direktiv 76/769/EEG och kommissionens direktiv 91/155/EEG, 93/67/EEG, 93/105/EG och 2000/21/EG (1).

| 2. | Kreosot ska inte användas för behandling av trä för de användningsområden som anges i nr 31 andra kolumnen punkt 3 i bilaga XVII till förordning (EG) nr 1907/2006. |
| --- | --- |

2.

Kreosot ska inte användas för behandling av trä för de användningsområden som anges i nr 31 andra kolumnen punkt 3 i bilaga XVII till förordning (EG) nr 1907/2006.

| 3. | Lämpliga riskreducerande åtgärder måste vidtas för att skydda arbetstagare, även användare i senare led, från exponering vid behandling och hantering av behandlat trä i enlighet med förordning (EG) nr 1907/2006 och Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/37/EG av den 29 april 2004 om skydd för arbetstagare mot risker vid exponering för carcinogener eller mutagena ämnen i arbetet (sjätte särdirektivet enligt artikel 16.1 i rådets direktiv 89/391/EEG) (2). |
| --- | --- |

3.

Lämpliga riskreducerande åtgärder måste vidtas för att skydda arbetstagare, även användare i senare led, från exponering vid behandling och hantering av behandlat trä i enlighet med förordning (EG) nr 1907/2006 och Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/37/EG av den 29 april 2004 om skydd för arbetstagare mot risker vid exponering för carcinogener eller mutagena ämnen i arbetet (sjätte särdirektivet enligt artikel 16.1 i rådets direktiv 89/391/EEG) (2).

| 4. | Lämpliga riskbegränsande åtgärder ska vidtas för att skydda mark och vatten. På etiketter och, i förekommande fall, på säkerhetsdatablad för produkter som godkänts ska det särskilt anges att nyligen behandlat virke ska lagras under tak och/eller på ett ogenomträngligt hårt underlag så att direkt läckage till mark eller vatten förhindras och att lakvatten ska samlas upp för återanvändning eller bortskaffande. |
| --- | --- |

4.

Lämpliga riskbegränsande åtgärder ska vidtas för att skydda mark och vatten. På etiketter och, i förekommande fall, på säkerhetsdatablad för produkter som godkänts ska det särskilt anges att nyligen behandlat virke ska lagras under tak och/eller på ett ogenomträngligt hårt underlag så att direkt läckage till mark eller vatten förhindras och att lakvatten ska samlas upp för återanvändning eller bortskaffande.

---

(1)  EUT L 396, 30.12.2006, s. 1.

1

(2)  EUT L 158, 30.4.2004, s. 50.”

2

---

BESLUT

| 27.7.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 195/52 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 195/52

---

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT

av den 6 juli 2011

om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2010/025 DK/Odense Staalskibsværft från Danmark)

(2011/468/EU)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (1), särskilt punkt 28,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1927/2006 av den 20 december 2006 om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2), särskilt artikel 12.3,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (nedan kallad fonden) inrättades för att ge kompletterande stöd till arbetstagare som blivit arbetslösa till följd av genomgripande strukturförändringar inom världshandeln beroende på globaliseringen och för att underlätta deras återinträde på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

(1)

Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (nedan kallad fonden) inrättades för att ge kompletterande stöd till arbetstagare som blivit arbetslösa till följd av genomgripande strukturförändringar inom världshandeln beroende på globaliseringen och för att underlätta deras återinträde på arbetsmarknaden.

| (2) | Fondens räckvidd har utökats för ansökningar som lämnades från och med den 1 maj 2009 till stöd till arbetstagare som blivit arbetslösa som en direkt följd av den globala ekonomiska krisen. |
| --- | --- |

(2)

Fondens räckvidd har utökats för ansökningar som lämnades från och med den 1 maj 2009 till stöd till arbetstagare som blivit arbetslösa som en direkt följd av den globala ekonomiska krisen.

| (3) | Enligt det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 får fonden utnyttjas under ett årligt tak på 500 miljoner EUR. |
| --- | --- |

(3)

Enligt det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 får fonden utnyttjas under ett årligt tak på 500 miljoner EUR.

| (4) | Danmark lämnade den 6 oktober 2010 en ansökan om att utnyttja fonden för uppsägningar vid Odense Staalskibsværft, och kompletterade ansökan med uppgifter fram till den 8 mars 2011. Ansökan uppfyller villkoren för fastställande av det ekonomiska stödet enligt artikel 10 i förordning (EG) nr 1927/2006. Kommissionen föreslår därför att ett belopp på 14 181 901 EUR anslås. |
| --- | --- |

(4)

Danmark lämnade den 6 oktober 2010 en ansökan om att utnyttja fonden för uppsägningar vid Odense Staalskibsværft, och kompletterade ansökan med uppgifter fram till den 8 mars 2011. Ansökan uppfyller villkoren för fastställande av det ekonomiska stödet enligt artikel 10 i förordning (EG) nr 1927/2006. Kommissionen föreslår därför att ett belopp på 14 181 901 EUR anslås.

| (5) | Fonden bör således tas i anspråk för att bevilja det ekonomiska stöd som Danmark ansökt om. |
| --- | --- |

(5)

Fonden bör således tas i anspråk för att bevilja det ekonomiska stöd som Danmark ansökt om.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter ska belastas med 14 181 901 EUR i åtagande- och betalningsbemyndiganden ur Europeiska unionens allmänna budget för 2011.

Artikel 2

Detta beslut ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Strasbourg den 6 juli 2011.

På Europaparlamentets vägnar

J. BUZEK

Ordförande

På rådets vägnar

M. DOWGIELEWICZ

Ordförande

---

(1)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

1

(2)  EUT L 406, 30.12.2006, s. 1.

2

---

| 27.7.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 195/53 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 195/53

---

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT

av den 6 juli 2011

om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2010/022 DK/LM Glasfiber från Danmark)

(2011/469/EU)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (1), särskilt punkt 28,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1927/2006 av den 20 december 2006 om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2), särskilt artikel 12.3,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (nedan kallad fonden) inrättades för att ge kompletterande stöd till arbetstagare som blivit arbetslösa till följd av de genomgripande strukturförändringar som skett inom världshandeln på grund av globaliseringen och för att underlätta deras återinträde på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

(1)

Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (nedan kallad fonden) inrättades för att ge kompletterande stöd till arbetstagare som blivit arbetslösa till följd av de genomgripande strukturförändringar som skett inom världshandeln på grund av globaliseringen och för att underlätta deras återinträde på arbetsmarknaden.

| (2) | Tillämpningsområdet för fonden har utvidgats, och från och med den 1 maj 2009 är det möjligt att söka stöd för åtgärder som riktas till arbetstagare som har blivit uppsagda som en direkt följd av den globala finansiella och ekonomiska krisen. |
| --- | --- |

(2)

Tillämpningsområdet för fonden har utvidgats, och från och med den 1 maj 2009 är det möjligt att söka stöd för åtgärder som riktas till arbetstagare som har blivit uppsagda som en direkt följd av den globala finansiella och ekonomiska krisen.

| (3) | Det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 gör det möjligt att använda medel från fonden upp till ett belopp på högst 500 miljoner EUR per år. |
| --- | --- |

(3)

Det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 gör det möjligt att använda medel från fonden upp till ett belopp på högst 500 miljoner EUR per år.

| (4) | Danmark lämnade den 7 juli 2010 in en ansökan om medel från fonden med anledning av uppsägningar vid företaget LM Glasfiber och kompletterade ansökan med uppgifter fram till den 3 februari 2011. Ansökan uppfyller villkoren för fastställande av det ekonomiska stödet enligt artikel 10 i förordning (EG) nr 1927/2006. Kommissionen föreslår därför att ett belopp på 6 247 415 EUR ska anslås. |
| --- | --- |

(4)

Danmark lämnade den 7 juli 2010 in en ansökan om medel från fonden med anledning av uppsägningar vid företaget LM Glasfiber och kompletterade ansökan med uppgifter fram till den 3 februari 2011. Ansökan uppfyller villkoren för fastställande av det ekonomiska stödet enligt artikel 10 i förordning (EG) nr 1927/2006. Kommissionen föreslår därför att ett belopp på 6 247 415 EUR ska anslås.

| (5) | Fonden bör därför utnyttjas för att ge ekonomiskt stöd med anledning av Danmarks ansökan. |
| --- | --- |

(5)

Fonden bör därför utnyttjas för att ge ekonomiskt stöd med anledning av Danmarks ansökan.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter ska belastas med 6 247 415 EUR i åtagande- och betalningsbemyndiganden ur Europeiska unionens allmänna budget för 2011.

Artikel 2

Detta beslut ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Strasbourg den 6 juli 2011.

På Europaparlamentets vägnar

J. BUZEK

Ordförande

På rådets vägnar

M. DOWGIELEWICZ

Ordförande

---

(1)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

1

(2)  EUT L 406, 30.12.2006, s. 1.

2

---

| 27.7.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 195/54 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 195/54

---

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT

av den 6 juli 2011

om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter, i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2010/031 BE/General Motors Belgium från Belgien)

(2011/470/EU)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (1), särskilt punkt 28,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1927/2006 av den 20 december 2006 om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2), särskilt artikel 12.3,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (nedan kallad fonden) inrättades för att ge kompletterande stöd till arbetstagare som blivit arbetslösa till följd av de genomgripande strukturförändringar som skett inom världshandeln på grund av globaliseringen och för att underlätta deras återinträde på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

(1)

Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (nedan kallad fonden) inrättades för att ge kompletterande stöd till arbetstagare som blivit arbetslösa till följd av de genomgripande strukturförändringar som skett inom världshandeln på grund av globaliseringen och för att underlätta deras återinträde på arbetsmarknaden.

| (2) | Tillämpningsområdet för fonden utvidgades för ansökningar som inlämnades och från och med den 1 maj 2009 till att inkludera stöd för åtgärder som riktas till arbetstagare som har blivit uppsagda som en direkt följd av den globala finansiella och ekonomiska krisen. |
| --- | --- |

(2)

Tillämpningsområdet för fonden utvidgades för ansökningar som inlämnades och från och med den 1 maj 2009 till att inkludera stöd för åtgärder som riktas till arbetstagare som har blivit uppsagda som en direkt följd av den globala finansiella och ekonomiska krisen.

| (3) | Det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 gör det möjligt att använda medel från fonden inom det årliga taket på 500 miljoner EUR. |
| --- | --- |

(3)

Det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 gör det möjligt att använda medel från fonden inom det årliga taket på 500 miljoner EUR.

| (4) | Belgien lämnade den 20 december 2010 in en ansökan om medel från fonden med anledning av uppsägningar vid företaget General Motors Belgium och fyra av dess underleverantörer och kompletterade ansökan med uppgifter fram till den 24 januari 2011. Ansökan uppfyller villkoren för fastställande av det ekonomiska stödet enligt artikel 10 i förordning (EG) nr 1927/2006. Kommissionen föreslår därför att ett belopp på 9 593 931 EUR ska anslås. |
| --- | --- |

(4)

Belgien lämnade den 20 december 2010 in en ansökan om medel från fonden med anledning av uppsägningar vid företaget General Motors Belgium och fyra av dess underleverantörer och kompletterade ansökan med uppgifter fram till den 24 januari 2011. Ansökan uppfyller villkoren för fastställande av det ekonomiska stödet enligt artikel 10 i förordning (EG) nr 1927/2006. Kommissionen föreslår därför att ett belopp på 9 593 931 EUR ska anslås.

| (5) | Fonden bör därför utnyttjas för att ge ekonomiskt stöd i enlighet med den ansökan som inlämnats av Belgien. |
| --- | --- |

(5)

Fonden bör därför utnyttjas för att ge ekonomiskt stöd i enlighet med den ansökan som inlämnats av Belgien.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter ska belastas med 9 593 931 EUR i åtagande- och betalningsbemyndiganden ur Europeiska unionens allmänna budget för 2011.

Artikel 2

Detta beslut ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Strasbourg den 6 juli 2011.

På Europaparlamentets vägnar

J. BUZEK

Ordförande

På rådets vägnar

M. DOWGIELEWICZ

Ordförande

---

(1)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

1

(2)  EUT L 406, 30.12.2006, s. 1.

2

---

| 27.7.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 195/55 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 195/55

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 14 december 2010

om det statliga stöd C 38/05 (f.d. NN 52/04) som Tyskland har beviljat Biria-koncernen

[delgivet med nr K(2010) 8289]

(Endast den tyska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

(2011/471/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 108.2 första stycket (1),

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a,

efter att i enlighet med nämnda artiklar ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig (2) och med beaktande av dessa synpunkter, och

av följande skäl:

I.   FÖRFARANDE

1.1   Förfarandet vid kommissionen

| (1) | Den 23 januari 2002 och den 20 augusti 2002 mottog kommissionen klagomål om statligt stöd i form av en statlig garanti till förmån för Biria-koncernen. |
| --- | --- |

(1)

Den 23 januari 2002 och den 20 augusti 2002 mottog kommissionen klagomål om statligt stöd i form av en statlig garanti till förmån för Biria-koncernen.

| (2) | Efter en skriftväxling mellan kommissionen och Tyskland underrättade Tyskland kommissionen genom en skrivelse av den 24 januari 2003, som diariefördes den 28 januari 2003, att det planerade beviljandet av garantin, som var beroende av ett godkännande från kommissionen, hade dragits tillbaka. Den klagande parten upplystes om detta genom en skrivelse av den 17 februari 2003. |
| --- | --- |

(2)

Efter en skriftväxling mellan kommissionen och Tyskland underrättade Tyskland kommissionen genom en skrivelse av den 24 januari 2003, som diariefördes den 28 januari 2003, att det planerade beviljandet av garantin, som var beroende av ett godkännande från kommissionen, hade dragits tillbaka. Den klagande parten upplystes om detta genom en skrivelse av den 17 februari 2003.

| (3) | Genom en skrivelse av den 1 juli 2003, som diariefördes den 9 juli 2003, och genom en skrivelse av den 8 augusti 2003, som diariefördes den 5 september 2003, tillhandahöll den klagande parten ytterligare upplysningar om en annan statlig garanti till förmån för Biria-koncernen och statliga aktieinnehav i företag inom koncernen. |
| --- | --- |

(3)

Genom en skrivelse av den 1 juli 2003, som diariefördes den 9 juli 2003, och genom en skrivelse av den 8 augusti 2003, som diariefördes den 5 september 2003, tillhandahöll den klagande parten ytterligare upplysningar om en annan statlig garanti till förmån för Biria-koncernen och statliga aktieinnehav i företag inom koncernen.

| (4) | Genom en skrivelse av den 9 september 2003 begärde kommissionen in uppgifter, som Tyskland tillhandahöll genom en skrivelse av den 14 oktober 2003, som diariefördes den 16 oktober 2003. Den 9 december 2003 begärde kommissionen in ytterligare uppgifter, som Tyskland tillhandahöll genom en skrivelse av den 19 mars 2004, som diariefördes samma dag. |
| --- | --- |

(4)

Genom en skrivelse av den 9 september 2003 begärde kommissionen in uppgifter, som Tyskland tillhandahöll genom en skrivelse av den 14 oktober 2003, som diariefördes den 16 oktober 2003. Den 9 december 2003 begärde kommissionen in ytterligare uppgifter, som Tyskland tillhandahöll genom en skrivelse av den 19 mars 2004, som diariefördes samma dag.

| (5) | Den 18 oktober 2004 utfärdade kommissionen ett upplysningsföreläggande, eftersom kommissionen betvivlade att stödåtgärderna till förmån för Biria-koncernen följde de regler som skulle ha legat till grund för beviljandet av dem. Med anledning av upplysningsföreläggandet tillhandahöll Tyskland ytterligare uppgifter genom en skrivelse av den 31 januari 2005, som diariefördes samma dag. |
| --- | --- |

(5)

Den 18 oktober 2004 utfärdade kommissionen ett upplysningsföreläggande, eftersom kommissionen betvivlade att stödåtgärderna till förmån för Biria-koncernen följde de regler som skulle ha legat till grund för beviljandet av dem. Med anledning av upplysningsföreläggandet tillhandahöll Tyskland ytterligare uppgifter genom en skrivelse av den 31 januari 2005, som diariefördes samma dag.

| (6) | Den 20 oktober 2005 inledde kommissionen det formella granskningsförfarandet med avseende på tre förmodade statliga stöd. I samma beslut fastställdes att flera andra förment olagligt beviljade stödåtgärder antingen inte utgjorde statligt stöd eller hade beviljats på grundval av och i enlighet med godkända stödregler. Kommissionens beslut offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning
   (3). Kommissionen uppmanade alla berörda parter att inkomma med synpunkter på eventuella stödåtgärder. Genom en skrivelse av den 27 januari 2006, diarieförd den 30 januari 2006, inkom synpunkter från en part som önskade förbli anonym. Genom en skrivelse av den 6 februari som diariefördes samma dag inkom synpunkter från Prophete GmbH & Co. KG, Rheda-Wiedenbrück, och Pantherwerke AG, Löhne. Genom en skrivelse av den 6 februari 2006, diarieförd samma dag, och genom en skrivelse av den 27 februari 2006, diarieförd samma dag, inkom dessutom synpunkter från Vaterland-Werke GmbH & Co. KG, Neuenrade. |
| --- | --- |

(6)

Den 20 oktober 2005 inledde kommissionen det formella granskningsförfarandet med avseende på tre förmodade statliga stöd. I samma beslut fastställdes att flera andra förment olagligt beviljade stödåtgärder antingen inte utgjorde statligt stöd eller hade beviljats på grundval av och i enlighet med godkända stödregler. Kommissionens beslut offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning
   (3). Kommissionen uppmanade alla berörda parter att inkomma med synpunkter på eventuella stödåtgärder. Genom en skrivelse av den 27 januari 2006, diarieförd den 30 januari 2006, inkom synpunkter från en part som önskade förbli anonym. Genom en skrivelse av den 6 februari som diariefördes samma dag inkom synpunkter från Prophete GmbH & Co. KG, Rheda-Wiedenbrück, och Pantherwerke AG, Löhne. Genom en skrivelse av den 6 februari 2006, diarieförd samma dag, och genom en skrivelse av den 27 februari 2006, diarieförd samma dag, inkom dessutom synpunkter från Vaterland-Werke GmbH & Co. KG, Neuenrade.

| (7) | Dessa synpunkter lades fram för Tyskland genom skrivelser av den 6 februari 2006 och den 2 mars 2006. Tyskland svarade genom en skrivelse av den 5 april 2006, diarieförd den 7 april 2006, samt genom en skrivelse av den 12 maj 2006, diarieförd samma dag. |
| --- | --- |

(7)

Dessa synpunkter lades fram för Tyskland genom skrivelser av den 6 februari 2006 och den 2 mars 2006. Tyskland svarade genom en skrivelse av den 5 april 2006, diarieförd den 7 april 2006, samt genom en skrivelse av den 12 maj 2006, diarieförd samma dag.

| (8) | Tyskland översände sina synpunkter på kommissionens beslut att inleda det formella granskningsförfarandet genom en skrivelse av den 23 januari 2006, diarieförd samma dag. |
| --- | --- |

(8)

Tyskland översände sina synpunkter på kommissionens beslut att inleda det formella granskningsförfarandet genom en skrivelse av den 23 januari 2006, diarieförd samma dag.

| (9) | Genom en skrivelse av den 6 februari 2006 begärde kommissionen kompletterande uppgifter, som Tyskland tillhandahöll genom en skrivelse av den 5 april 2006, diarieförd den 7 april 2006. Kommissionen skickade en förnyad begäran om ytterligare upplysningar den 19 juli 2006, som Tyskland besvarade genom en skrivelse av den 25 september 2006, diarieförd den 26 september 2006. |
| --- | --- |

(9)

Genom en skrivelse av den 6 februari 2006 begärde kommissionen kompletterande uppgifter, som Tyskland tillhandahöll genom en skrivelse av den 5 april 2006, diarieförd den 7 april 2006. Kommissionen skickade en förnyad begäran om ytterligare upplysningar den 19 juli 2006, som Tyskland besvarade genom en skrivelse av den 25 september 2006, diarieförd den 26 september 2006.

| (10) | Den 24 januari 2007 antog kommissionen ett beslut (4) i enlighet med artiklarna 7.5 och 14.1 i rådets förordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget (5). |
| --- | --- |

(10)

Den 24 januari 2007 antog kommissionen ett beslut (4) i enlighet med artiklarna 7.5 och 14.1 i rådets förordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget (5).

1.2   Förfarandet i rätten

| (11) | Den 5 april 2007 väckte delstaten Sachsen talan om ogiltigförklaring av kommissionens beslut med avseende på åtgärderna 2 och 3 (mål T-102/07). Ytterligare en talan väcktes den 16 april 2007 av MB Immobilien Verwaltungs GmbH och MB System GmbH & Co. KG, som är de företag som övertog samtliga rättigheter och skyldigheter från de stödmottagare som beslutet riktades till (T-120/07). Det sistnämnda överklagandet gällde samtliga tre åtgärder som omfattades av beslutet. Genom beslut av den 24 november 2008 förenade rättens ordförande de båda målen. |
| --- | --- |

(11)

Den 5 april 2007 väckte delstaten Sachsen talan om ogiltigförklaring av kommissionens beslut med avseende på åtgärderna 2 och 3 (mål T-102/07). Ytterligare en talan väcktes den 16 april 2007 av MB Immobilien Verwaltungs GmbH och MB System GmbH & Co. KG, som är de företag som övertog samtliga rättigheter och skyldigheter från de stödmottagare som beslutet riktades till (T-120/07). Det sistnämnda överklagandet gällde samtliga tre åtgärder som omfattades av beslutet. Genom beslut av den 24 november 2008 förenade rättens ordförande de båda målen.

| (12) | I dom av den 3 mars 2010 ogiltigförklarade rätten kommissionens beslut av den 24 januari 2007. |
| --- | --- |

(12)

I dom av den 3 mars 2010 ogiltigförklarade rätten kommissionens beslut av den 24 januari 2007.

| (13) | De båda (till stor del överlappande) överklagandena baserades framför allt på följande grunder: För det första menade målsägandena att kommissionens slutsats att åtgärderna 2 och 3 inte omfattas av godkända stödregler var fel. För det andra ansåg man att kommissionen gjort en felbedömning av de faktiska omständigheterna när man definierade stödmottagarna som företag i svårigheter. För det tredje menade målsägandena att kommissionens motivering till beslutet angående stödinslagets storlek var bristfällig. |
| --- | --- |

(13)

De båda (till stor del överlappande) överklagandena baserades framför allt på följande grunder: För det första menade målsägandena att kommissionens slutsats att åtgärderna 2 och 3 inte omfattas av godkända stödregler var fel. För det andra ansåg man att kommissionen gjort en felbedömning av de faktiska omständigheterna när man definierade stödmottagarna som företag i svårigheter. För det tredje menade målsägandena att kommissionens motivering till beslutet angående stödinslagets storlek var bristfällig.

| (14) | Rätten fastställde kommissionens beslut när det gäller slutsatsen att åtgärderna 2 och 3 inte omfattas av godkända stödregler. Rätten bekräftade även kommissionens definition av stödmottagarna som ”företag i svårigheter” baserat på definitionen i riktlinjerna för undsättnings- och omstruktureringsstöd från 1999 (6) (nedan kallade undsättnings- och omstruktureringsriktlinjerna 1999). Det var endast med hänvisning till den bristande motiveringen av att hänsyn tagits till riskpremierna vid beräkningen av stödinslaget som beslutet ogiltigförklarades. Rätten preciserade att när stödinslaget ska beräknas för ett lån som ett företag i svårigheter beviljats räcker det inte med enbart en hänvisning till kommissionens meddelande från 1997 om metoden för fastställande av referens- och diskonteringsränta (7) (nedan kallat referensräntemeddelandet 1997) som motivering till att man använder sig av de olika riskpremierna. |
| --- | --- |

(14)

Rätten fastställde kommissionens beslut när det gäller slutsatsen att åtgärderna 2 och 3 inte omfattas av godkända stödregler. Rätten bekräftade även kommissionens definition av stödmottagarna som ”företag i svårigheter” baserat på definitionen i riktlinjerna för undsättnings- och omstruktureringsstöd från 1999 (6) (nedan kallade undsättnings- och omstruktureringsriktlinjerna 1999). Det var endast med hänvisning till den bristande motiveringen av att hänsyn tagits till riskpremierna vid beräkningen av stödinslaget som beslutet ogiltigförklarades. Rätten preciserade att när stödinslaget ska beräknas för ett lån som ett företag i svårigheter beviljats räcker det inte med enbart en hänvisning till kommissionens meddelande från 1997 om metoden för fastställande av referens- och diskonteringsränta (7) (nedan kallat referensräntemeddelandet 1997) som motivering till att man använder sig av de olika riskpremierna.

| (15) | Detta beslut innebär således att rättens domslut verkställs i enlighet med artikel 266.1 i EUF-fördraget och att kommissionens beräkning av stödinslaget för de ifrågavarande åtgärderna klargörs ingående. Beslutet ändrar ingenting i kommissionens bedömning av åtgärdernas stödberättigande som görs i samband med beslutet av den 24 januari 2007. Detta gäller i synnerhet de aspekter som redan prövats i rätten. |
| --- | --- |

(15)

Detta beslut innebär således att rättens domslut verkställs i enlighet med artikel 266.1 i EUF-fördraget och att kommissionens beräkning av stödinslaget för de ifrågavarande åtgärderna klargörs ingående. Beslutet ändrar ingenting i kommissionens bedömning av åtgärdernas stödberättigande som görs i samband med beslutet av den 24 januari 2007. Detta gäller i synnerhet de aspekter som redan prövats i rätten.

1.3   Förfarandet efter rättens beslut

| (16) | Efter att dom fallit inkom stödmottagarna med ytterligare synpunkter genom en skrivelse av den 7 juni 2010, diarieförd samma dag. Dessa synpunkter översändes till Tyskland den 16 juni 2010. Tyskland svarade på stödmottagarnas synpunkter genom en skrivelse till kommissionen av den 12 juli 2010, diarieförd samma dag. |
| --- | --- |

(16)

Efter att dom fallit inkom stödmottagarna med ytterligare synpunkter genom en skrivelse av den 7 juni 2010, diarieförd samma dag. Dessa synpunkter översändes till Tyskland den 16 juni 2010. Tyskland svarade på stödmottagarnas synpunkter genom en skrivelse till kommissionen av den 12 juli 2010, diarieförd samma dag.

| (17) | Den 19 augusti 2010 begärde kommissionen in ytterligare uppgifter från Tyskland, som Tyskland tillhandahöll genom en skrivelse av den 14 september 2010, diarieförd samma dag. |
| --- | --- |

(17)

Den 19 augusti 2010 begärde kommissionen in ytterligare uppgifter från Tyskland, som Tyskland tillhandahöll genom en skrivelse av den 14 september 2010, diarieförd samma dag.

II.   BESKRIVNING AV STÖDET

2.1   Stödmottagare

| (18) | Fram till den 7 november 2005 tillverkade och sålde Biria-koncernen cyklar. Koncernens moderbolag, som då hette Biria AG, hade sitt säte i Neukirch i delstaten Sachsen, som är ett stödområde i enlighet med artikel 107.3 a i EUF-fördraget (8). |
| --- | --- |

(18)

Fram till den 7 november 2005 tillverkade och sålde Biria-koncernen cyklar. Koncernens moderbolag, som då hette Biria AG, hade sitt säte i Neukirch i delstaten Sachsen, som är ett stödområde i enlighet med artikel 107.3 a i EUF-fördraget (8).

| (19) | Denna koncern hade 2003 en omsättning på 93,2 miljoner euro (2002 var omsättningen 83,8 miljoner euro) och en vinst på 3,7 miljoner euro (2002 uppvisades en förlust på 5,8 miljoner euro). Koncernen hade 415 anställda 2003 (2002 var antalet 490), och ska därmed klassificeras som ett stort företag. |
| --- | --- |

(19)

Denna koncern hade 2003 en omsättning på 93,2 miljoner euro (2002 var omsättningen 83,8 miljoner euro) och en vinst på 3,7 miljoner euro (2002 uppvisades en förlust på 5,8 miljoner euro). Koncernen hade 415 anställda 2003 (2002 var antalet 490), och ska därmed klassificeras som ett stort företag.

| (20) | Moderbolaget grundades 2003 genom en sammanslagning av (gamla) Biria AG med ett av företagets dotterbolag, Sachsen Zweirad GmbH. I samband med detta ändrades företagets namn från Sachsen Zweirad GmbH till Biria GmbH. I april 2005 omvandlades Biria GmbH till Biria AG. År 2003 hade Biria GmbH en årlig omsättning på 55,7 miljoner euro och en vinst på 3,6 miljoner euro. Ägare till Biria AG är Mehdi Biria. Moderbolaget kallas nedan Biria. |
| --- | --- |

(20)

Moderbolaget grundades 2003 genom en sammanslagning av (gamla) Biria AG med ett av företagets dotterbolag, Sachsen Zweirad GmbH. I samband med detta ändrades företagets namn från Sachsen Zweirad GmbH till Biria GmbH. I april 2005 omvandlades Biria GmbH till Biria AG. År 2003 hade Biria GmbH en årlig omsättning på 55,7 miljoner euro och en vinst på 3,6 miljoner euro. Ägare till Biria AG är Mehdi Biria. Moderbolaget kallas nedan Biria.

| (21) | De viktigaste företagen i koncernen vid sidan av moderbolaget är Bike Systems GmbH & Co. Thüringer Zweiradwerk KG (Bike Systems) – detta företag tillhör Biria genom företagets dotterbolag Bike Systems Betriebs- und Beteiligungsgesellschaft mbH (BSBG) – och Checker Pig GmbH. |
| --- | --- |

(21)

De viktigaste företagen i koncernen vid sidan av moderbolaget är Bike Systems GmbH & Co. Thüringer Zweiradwerk KG (Bike Systems) – detta företag tillhör Biria genom företagets dotterbolag Bike Systems Betriebs- und Beteiligungsgesellschaft mbH (BSBG) – och Checker Pig GmbH.

| (22) | Bike Systems har sitt säte i Nordhausen, Thüringen, ett stödområde i enlighet med artikel 107.3 a i EUF-fördraget. År 2003 hade Bike Systems en omsättning på 6,1 miljoner euro och en förlust på 0,6 miljoner euro. Företaget hade 157 anställda. Bike Systems tillverkar enbart cyklar åt moderbolaget BSBG (legotillverkning enligt s.k. Lohnherstellungsvertrag). BSBG ansvarar för försäljningen av cyklarna. |
| --- | --- |

(22)

Bike Systems har sitt säte i Nordhausen, Thüringen, ett stödområde i enlighet med artikel 107.3 a i EUF-fördraget. År 2003 hade Bike Systems en omsättning på 6,1 miljoner euro och en förlust på 0,6 miljoner euro. Företaget hade 157 anställda. Bike Systems tillverkar enbart cyklar åt moderbolaget BSBG (legotillverkning enligt s.k. Lohnherstellungsvertrag). BSBG ansvarar för försäljningen av cyklarna.

| (23) | Checker Pig GmbH har sitt säte i Dresden, Sachsen, ett stödområde i enlighet med artikel 107.3 a i EUF-fördraget. År 2003 hade Bike Systems en omsättning på 6,9 miljoner euro och en förlust på 0,4 miljoner euro. Företaget hade 43 anställda. |
| --- | --- |

(23)

Checker Pig GmbH har sitt säte i Dresden, Sachsen, ett stödområde i enlighet med artikel 107.3 a i EUF-fördraget. År 2003 hade Bike Systems en omsättning på 6,9 miljoner euro och en förlust på 0,4 miljoner euro. Företaget hade 43 anställda.

| (24) | Den 7 november 2005 avyttrade Biria majoriteten av sina tillgångar till två företag som ingår i Lone Star-koncernen, en privat aktiefond. Den fasta egendomen förblir i Birias ägo och hyrs ut till Lone Star-koncernen. Köpeskillingen för tillgångarna uppgick till 11,5 miljoner euro. En extern sakkunnig uppskattade marknadspriset för de berörda tillgångarna till 10,7 miljoner euro. |
| --- | --- |

(24)

Den 7 november 2005 avyttrade Biria majoriteten av sina tillgångar till två företag som ingår i Lone Star-koncernen, en privat aktiefond. Den fasta egendomen förblir i Birias ägo och hyrs ut till Lone Star-koncernen. Köpeskillingen för tillgångarna uppgick till 11,5 miljoner euro. En extern sakkunnig uppskattade marknadspriset för de berörda tillgångarna till 10,7 miljoner euro.

| (25) | Enligt uppgift från Tyskland skedde försäljningen efter ett öppet, genomblickbart och förbehållslöst anbudsförfarande. Anbudsförfarandet offentliggjordes på Internet och i flera olika tryckta medier. För att nya investerare skulle kunna delta erbjöds flera olika alternativ: förvärv av tillgångar (nedan kallat asset-deal), förvärv av samtliga tillgångar vid ett och samma tillfälle eller köp av andelar. Lone Star övertog slutligen tillgångarna inom ramen för en asset-deal. |
| --- | --- |

(25)

Enligt uppgift från Tyskland skedde försäljningen efter ett öppet, genomblickbart och förbehållslöst anbudsförfarande. Anbudsförfarandet offentliggjordes på Internet och i flera olika tryckta medier. För att nya investerare skulle kunna delta erbjöds flera olika alternativ: förvärv av tillgångar (nedan kallat asset-deal), förvärv av samtliga tillgångar vid ett och samma tillfälle eller köp av andelar. Lone Star övertog slutligen tillgångarna inom ramen för en asset-deal.

| (26) | Enligt uppgift från Tyskland inleddes försäljningen av företaget redan före kommissionens beslut av den 20 oktober 2005 om att inleda ett formellt granskningsförfarande. Den första tidsfristen för att inkomma med anbud löpte ut den 4 oktober 2005. |
| --- | --- |

(26)

Enligt uppgift från Tyskland inleddes försäljningen av företaget redan före kommissionens beslut av den 20 oktober 2005 om att inleda ett formellt granskningsförfarande. Den första tidsfristen för att inkomma med anbud löpte ut den 4 oktober 2005.

| (27) | Efterföljare till (nya) Biria AG är numera MB Immobilien Verwaltungs GmbH (nedan kallat MB Immobilien). Efterföljare till Bike Systems är MB System GmbH & Co. KG (nedan kallat MB System). MB Immobilien befinner sig sedan juli 2008 i likvidation. |
| --- | --- |

(27)

Efterföljare till (nya) Biria AG är numera MB Immobilien Verwaltungs GmbH (nedan kallat MB Immobilien). Efterföljare till Bike Systems är MB System GmbH & Co. KG (nedan kallat MB System). MB Immobilien befinner sig sedan juli 2008 i likvidation.

| (28) | I samband med detta beslut kommer de namn som företagen hade vid tidpunkten för åtgärdernas beviljande att användas, med undantag för moderbolaget Biria. |
| --- | --- |

(28)

I samband med detta beslut kommer de namn som företagen hade vid tidpunkten för åtgärdernas beviljande att användas, med undantag för moderbolaget Biria.

2.2   De finansiella åtgärderna

| (29) | Åtgärd 1: I mars 2001 och fram till slutet av 2010 försåg gbb Beteiligungs AG (nedan kallat gbb) Bike Systems med ett kapitalandelslån (”stille Einlage”) på 2 070 732 euro. gbb var då ett helägt dotterbolag till DtA-Beteiligungs-Holding AG, som i sin tur var ett helägt dotterbolag till Deutsche Ausgleichsbank, en tysk utvecklingsbank som genom lag inrättats som ett offentligrättsligt organ. |
| --- | --- |

(29)

Åtgärd 1: I mars 2001 och fram till slutet av 2010 försåg gbb Beteiligungs AG (nedan kallat gbb) Bike Systems med ett kapitalandelslån (”stille Einlage”) på 2 070 732 euro. gbb var då ett helägt dotterbolag till DtA-Beteiligungs-Holding AG, som i sin tur var ett helägt dotterbolag till Deutsche Ausgleichsbank, en tysk utvecklingsbank som genom lag inrättats som ett offentligrättsligt organ.

| (30) | gbb Beteiligungs AG existerade redan under DDR-tiden, då som centralbank för jordbrukssektorn. Genom fördraget om Tysklands enande blev gbb 1990 Berliner Genossenschaftsbank, ett offentligrättsligt organ som stod under överinseende av Tysklands federala finansministerium. Namnet ändrades 1991 till gbb Beteiligungsholding, och 1997 omvandlades företaget till ett aktiebolag. Därmed utgjorde detta företag inte längre förbundsregeringens egendom, utan blev dotterbolag till Deutsche Ausgleichsbank. Allt sedan gbb grundades har den offentliga förvaltningen utövat ett starkt inflytande över företaget. Så länge som gbb var ett offentligrättsligt organ stod företaget under direkt överinseende av behörigt ministerium, och i företagets styrelse satt företrädare för offentliga myndigheter. Sedan gbb omvandlats till aktiebolag och blivit en del av Deutsche Ausgleichsbank hamnade företaget under den kontroll som statliga myndigheter utövade över Deutsche Ausgleichsbank (se vidare skälen nedan). |
| --- | --- |

(30)

gbb Beteiligungs AG existerade redan under DDR-tiden, då som centralbank för jordbrukssektorn. Genom fördraget om Tysklands enande blev gbb 1990 Berliner Genossenschaftsbank, ett offentligrättsligt organ som stod under överinseende av Tysklands federala finansministerium. Namnet ändrades 1991 till gbb Beteiligungsholding, och 1997 omvandlades företaget till ett aktiebolag. Därmed utgjorde detta företag inte längre förbundsregeringens egendom, utan blev dotterbolag till Deutsche Ausgleichsbank. Allt sedan gbb grundades har den offentliga förvaltningen utövat ett starkt inflytande över företaget. Så länge som gbb var ett offentligrättsligt organ stod företaget under direkt överinseende av behörigt ministerium, och i företagets styrelse satt företrädare för offentliga myndigheter. Sedan gbb omvandlats till aktiebolag och blivit en del av Deutsche Ausgleichsbank hamnade företaget under den kontroll som statliga myndigheter utövade över Deutsche Ausgleichsbank (se vidare skälen nedan).

| (31) | Som offentligrättsligt organ stod Deutsche Ausgleichsbank under överinseende av det tyska inrikesministeriet. Bankens styrelse bestod dessutom till största delen av företrädare för olika förbunds- och delstatsministerier och förbundsdagsledamöter. |
| --- | --- |

(31)

Som offentligrättsligt organ stod Deutsche Ausgleichsbank under överinseende av det tyska inrikesministeriet. Bankens styrelse bestod dessutom till största delen av företrädare för olika förbunds- och delstatsministerier och förbundsdagsledamöter.

| (32) | Enligt § 4 stycke 1 i lagen om Deutsche Ausgleichsbank ska bankens verksamhet begränsas till finansiering av åtgärder som främjar egenföretagare, små och medelstora företag, yrkesverksamma inom de fria yrkena, miljöskydd, socialpolitiska ändamål och en återintegration av människor som fördrevs under andra världskriget. |
| --- | --- |

(32)

Enligt § 4 stycke 1 i lagen om Deutsche Ausgleichsbank ska bankens verksamhet begränsas till finansiering av åtgärder som främjar egenföretagare, små och medelstora företag, yrkesverksamma inom de fria yrkena, miljöskydd, socialpolitiska ändamål och en återintegration av människor som fördrevs under andra världskriget.

| (33) | I § 4 stycke 4 i lagen om Deutsche Ausgleichsbank ges utrymme för att banken kan förvärva andelar i andra företag, om styrelsen och det ministerium som ansvarar för tillsynen över banken samtycker till detta. |
| --- | --- |

(33)

I § 4 stycke 4 i lagen om Deutsche Ausgleichsbank ges utrymme för att banken kan förvärva andelar i andra företag, om styrelsen och det ministerium som ansvarar för tillsynen över banken samtycker till detta.

| (34) | Kapitalandelslånet till Bike Systems redovisas i Deutsche Ausgleichsbanks årsberättelse för 2001 och för 2002. Kapitalandelslånet (”stille Einlage”) uppgick till 20 procent, dvs. över tröskelvärdet för rapporteringsskyldighet. År 2001 hade gbb beviljat kapitalandelslån om minst 20 procent till totalt 18 företag. |
| --- | --- |

(34)

Kapitalandelslånet till Bike Systems redovisas i Deutsche Ausgleichsbanks årsberättelse för 2001 och för 2002. Kapitalandelslånet (”stille Einlage”) uppgick till 20 procent, dvs. över tröskelvärdet för rapporteringsskyldighet. År 2001 hade gbb beviljat kapitalandelslån om minst 20 procent till totalt 18 företag.

| (35) | Med en federal lag som rättslig grund gick Deutsche Ausgleichsbank 2003 samman med Kreditanstalt für Wiederaufbau (KfW). |
| --- | --- |

(35)

Med en federal lag som rättslig grund gick Deutsche Ausgleichsbank 2003 samman med Kreditanstalt für Wiederaufbau (KfW).

| (36) | Såväl Deutsche Ausgleichsbank som KfW är s.k. Förderinstitute (stödinstitut), dvs. banker vars verksamhet är begränsad till att stödja regional-, näringslivs- och socialpolitiska åtgärder. I samband med att Tyskland godkände lämpliga åtgärder inom ramen för stöd nr E10/2000 (9) begränsades stödinstitutens verksamhet till vissa icke-kommersiella områden, bl.a. förvaltning av stödprogram för egenföretagare samt små och medelstora företag. |
| --- | --- |

(36)

Såväl Deutsche Ausgleichsbank som KfW är s.k. Förderinstitute (stödinstitut), dvs. banker vars verksamhet är begränsad till att stödja regional-, näringslivs- och socialpolitiska åtgärder. I samband med att Tyskland godkände lämpliga åtgärder inom ramen för stöd nr E10/2000 (9) begränsades stödinstitutens verksamhet till vissa icke-kommersiella områden, bl.a. förvaltning av stödprogram för egenföretagare samt små och medelstora företag.

| (37) | Enligt Tyskland skedde gbb:s investering i Bike Systems på marknadsmässiga villkor och utgjorde därför inte något statligt stöd. |
| --- | --- |

(37)

Enligt Tyskland skedde gbb:s investering i Bike Systems på marknadsmässiga villkor och utgjorde därför inte något statligt stöd.

| (38) | Åtgärd 2: Den 20 mars 2003 beviljade delstaten Sachsen en 80-procentig garanti för ett driftslån på 5,6 miljoner euro till förmån för Sachsen Zweirad GmbH. Garantin löpte ursprungligen till slutet av 2008 men återlämnades i januari 2004 och ersattes med en garanti till förmån för Biria GmbH (se åtgärd 3). Garantin beviljades på grundval av delstaten Sachsens riktlinjer för garantier och är en stödordning (10) som godkänts av kommissionen. |
| --- | --- |

(38)

Åtgärd 2: Den 20 mars 2003 beviljade delstaten Sachsen en 80-procentig garanti för ett driftslån på 5,6 miljoner euro till förmån för Sachsen Zweirad GmbH. Garantin löpte ursprungligen till slutet av 2008 men återlämnades i januari 2004 och ersattes med en garanti till förmån för Biria GmbH (se åtgärd 3). Garantin beviljades på grundval av delstaten Sachsens riktlinjer för garantier och är en stödordning (10) som godkänts av kommissionen.

| (39) | Åtgärd 3: Den 9 december 2003 beviljade delstaten Sachsen en 80-procentig garanti för ett driftslån på 24 875 000 euro till förmån för Biria GmbH (sedermera Biria AG) för att företaget skulle kunna finansiera sin planerade omsättningsökning och för att ge koncernens finansieringskoncept en ny utformning. Lånet, som löper ut den 31 december 2011, består av 8 miljoner euro i form av ett lån för avbetalning av driftslån, 7,45 miljoner euro som kontokurantpost och ett belopp på 9,425 miljoner euro till en säsongsfinansieringspost. Garantin gavs på grundval av delstatens riktlinjer för garantier och är en stödordning som godkänts av kommissionen. Garantin tillhandahölls på villkor att den tidigare garantin till Sachsen Zweirad GmbH (åtgärd 2) lämnades tillbaka. Garantin trädde därför inte i kraft förrän den 5 januari 2004, dvs. då garantin lämnades tillbaka till Sachsen Zweirad. |
| --- | --- |

(39)

Åtgärd 3: Den 9 december 2003 beviljade delstaten Sachsen en 80-procentig garanti för ett driftslån på 24 875 000 euro till förmån för Biria GmbH (sedermera Biria AG) för att företaget skulle kunna finansiera sin planerade omsättningsökning och för att ge koncernens finansieringskoncept en ny utformning. Lånet, som löper ut den 31 december 2011, består av 8 miljoner euro i form av ett lån för avbetalning av driftslån, 7,45 miljoner euro som kontokurantpost och ett belopp på 9,425 miljoner euro till en säsongsfinansieringspost. Garantin gavs på grundval av delstatens riktlinjer för garantier och är en stödordning som godkänts av kommissionen. Garantin tillhandahölls på villkor att den tidigare garantin till Sachsen Zweirad GmbH (åtgärd 2) lämnades tillbaka. Garantin trädde därför inte i kraft förrän den 5 januari 2004, dvs. då garantin lämnades tillbaka till Sachsen Zweirad.

III.   SKÄLEN TILL ATT DET FORMELLA GRANSKNINGSFÖRFARANDET INLEDDES

| (40) | Det formella granskningsförfarandet inleddes eftersom kommissionen tvivlade på Tysklands påstående att kapitalandelslånet hade tillhandhållits på marknadsmässiga villkor. Enligt kommissionens uppfattning hade Bike Systems just räddats från insolvens genom att en insolvensplan antagits, och företagets framtidsutsikter var därför ovissa. Mot bakgrund av detta borde Bike Systems vid denna tidpunkt ha betraktats som ett företag i svårigheter. Kommissionen betvivlade både att ersättningen stod i proportion till risken och att kapitalandelslånet beviljats på marknadsvillkor. Med avseende på en eventuell tillämpning av undantagsbestämmelserna i artikel 107.2 och 107.3 i EUF-fördraget hade kommissionen inte fått in några uppgifter som visade att villkoren i undsättnings- och omstruktureringsriktlinjerna 1999 hade uppfyllts. |
| --- | --- |

(40)

Det formella granskningsförfarandet inleddes eftersom kommissionen tvivlade på Tysklands påstående att kapitalandelslånet hade tillhandhållits på marknadsmässiga villkor. Enligt kommissionens uppfattning hade Bike Systems just räddats från insolvens genom att en insolvensplan antagits, och företagets framtidsutsikter var därför ovissa. Mot bakgrund av detta borde Bike Systems vid denna tidpunkt ha betraktats som ett företag i svårigheter. Kommissionen betvivlade både att ersättningen stod i proportion till risken och att kapitalandelslånet beviljats på marknadsvillkor. Med avseende på en eventuell tillämpning av undantagsbestämmelserna i artikel 107.2 och 107.3 i EUF-fördraget hade kommissionen inte fått in några uppgifter som visade att villkoren i undsättnings- och omstruktureringsriktlinjerna 1999 hade uppfyllts.

| (41) | Ett annat skäl till att inleda det formella granskningsförfarandet var kommissionens preliminära slutsats att villkoren i den godkända stödordning, som ska ha legat till grund för beviljandet av garantierna till förmån för Sachsen Zweirad GmbH och Biria GmbH, inte hade uppfyllts och att garantierna därför inte omfattades av stödordningen. Enligt kommissionen var Sachsen Zweirad GmbH och Biria GmbH företag i svårigheter vid tidpunkten för garantiernas beviljande. Eftersom Sachsen Zweirad GmbH och Biria GmbH dessutom är stora företag skulle garantierna enligt denna stödordning också ha anmälts separat till kommissionen. Med avseende på en eventuell tillämpning av undantagsbestämmelserna i artikel 107.2 och 107.3 i EUF-fördraget betvivlade kommissionen att villkoren i undsättnings- och omstruktureringsriktlinjerna 1999 hade uppfyllts. |
| --- | --- |

(41)

Ett annat skäl till att inleda det formella granskningsförfarandet var kommissionens preliminära slutsats att villkoren i den godkända stödordning, som ska ha legat till grund för beviljandet av garantierna till förmån för Sachsen Zweirad GmbH och Biria GmbH, inte hade uppfyllts och att garantierna därför inte omfattades av stödordningen. Enligt kommissionen var Sachsen Zweirad GmbH och Biria GmbH företag i svårigheter vid tidpunkten för garantiernas beviljande. Eftersom Sachsen Zweirad GmbH och Biria GmbH dessutom är stora företag skulle garantierna enligt denna stödordning också ha anmälts separat till kommissionen. Med avseende på en eventuell tillämpning av undantagsbestämmelserna i artikel 107.2 och 107.3 i EUF-fördraget betvivlade kommissionen att villkoren i undsättnings- och omstruktureringsriktlinjerna 1999 hade uppfyllts.

IV.   SYNPUNKTER FRÅN BERÖRDA PARTER

| (42) | Kommissionen har erhållit synpunkter från en berörd part som önskar förbli anonym samt från företagen Prophete GmbH & Co. KG, Pantherwerke AG och Vaterland-Werke GmbH & Co. KG. |
| --- | --- |

(42)

Kommissionen har erhållit synpunkter från en berörd part som önskar förbli anonym samt från företagen Prophete GmbH & Co. KG, Pantherwerke AG och Vaterland-Werke GmbH & Co. KG.

4.1   Synpunkter från en konkurrent som önskar förbli anonym

| (43) | I sina synpunkter på inledandet av det formella granskningsförfarandet anger den konkurrent som önskar förbli anonym att Biria AG tack vare det statliga stödet på 24,5 miljoner euro kunde sälja cyklar till konkurrentens kunder till priser under tillverkningskostnaden, trots att konkurrenten äger Tysklands lönsammaste produktionsanläggning. |
| --- | --- |

(43)

I sina synpunkter på inledandet av det formella granskningsförfarandet anger den konkurrent som önskar förbli anonym att Biria AG tack vare det statliga stödet på 24,5 miljoner euro kunde sälja cyklar till konkurrentens kunder till priser under tillverkningskostnaden, trots att konkurrenten äger Tysklands lönsammaste produktionsanläggning.

| (44) | Det faktum att Biria AG kunde uppvisa vinst under 2003 berodde uteslutande på att enskilda kreditinstitut avstod från att kräva in fordringar på 8,567 miljoner euro. Under de följande åren 2004 och 2005 gick Biria AG återigen med förlust. |
| --- | --- |

(44)

Det faktum att Biria AG kunde uppvisa vinst under 2003 berodde uteslutande på att enskilda kreditinstitut avstod från att kräva in fordringar på 8,567 miljoner euro. Under de följande åren 2004 och 2005 gick Biria AG återigen med förlust.

| (45) | Konkurrenten pekar vidare på att Biria såldes till Lone Star inom ramen för en asset-deal. I samband med detta avstod förmodligen Sachsen-LB och det medelstora holdingbolaget från lejonparten av sina fordringar. Nya Biria GmbH, som tillhör Lone Star-koncernen, har övertagit samtliga tillgångar i gamla Biria AG. |
| --- | --- |

(45)

Konkurrenten pekar vidare på att Biria såldes till Lone Star inom ramen för en asset-deal. I samband med detta avstod förmodligen Sachsen-LB och det medelstora holdingbolaget från lejonparten av sina fordringar. Nya Biria GmbH, som tillhör Lone Star-koncernen, har övertagit samtliga tillgångar i gamla Biria AG.

4.2   Prophete GmbH & Co. KG och Pantherwerke AG

| (46) | I sina synpunkter på inledandet av det formella granskningsförfarandet förklarar Prophete GmbH & Co. KG och Pantherwerke AG (nedan kallade Prophete och Pantherwerke) att Biria på grund av det statliga stödet kunde sälja till priser som under normala marknadsvillkor skulle ha varit ohållbara. Båda bolagen står i ett konkurrensförhållande till Biria och berörs därmed direkt av stödet. |
| --- | --- |

(46)

I sina synpunkter på inledandet av det formella granskningsförfarandet förklarar Prophete GmbH & Co. KG och Pantherwerke AG (nedan kallade Prophete och Pantherwerke) att Biria på grund av det statliga stödet kunde sälja till priser som under normala marknadsvillkor skulle ha varit ohållbara. Båda bolagen står i ett konkurrensförhållande till Biria och berörs därmed direkt av stödet.

| (47) | Biria-koncernen är den största cykeltillverkaren i Tyskland med en årsproduktion på omkring 700 000 cyklar. Företagen inom Biria-koncernen återfinns inom två av cykelmarknadens segment: den allmänna handeln och den specialiserade partihandeln. |
| --- | --- |

(47)

Biria-koncernen är den största cykeltillverkaren i Tyskland med en årsproduktion på omkring 700 000 cyklar. Företagen inom Biria-koncernen återfinns inom två av cykelmarknadens segment: den allmänna handeln och den specialiserade partihandeln.

| (48) | Inom segmentet allmän handel ingår all detaljhandel inom större detaljhandelskedjor och via postorderförsäljning. Cyklarna inom detta segment kostar vanligen mellan 100 och 199 euro. Enligt beräkningar från Prophete och Pantherwerke säljs omkring 1,5 miljoner cyklar på denna marknad, och Biria har med 650 000 sålda cyklar omkring 50 procent av detta segment. |
| --- | --- |

(48)

Inom segmentet allmän handel ingår all detaljhandel inom större detaljhandelskedjor och via postorderförsäljning. Cyklarna inom detta segment kostar vanligen mellan 100 och 199 euro. Enligt beräkningar från Prophete och Pantherwerke säljs omkring 1,5 miljoner cyklar på denna marknad, och Biria har med 650 000 sålda cyklar omkring 50 procent av detta segment.

| (49) | Även inom den specialiserade partihandeln har Biria-koncernen enligt Prophete och Pantherwerke en dominerande ställning. Inom detta marknadssegment uppgår handelsvolymen till 150 000–200 000 cyklar. Inom den specialiserade partihandeln kan priserna uppgå till 400 euro. Pantherwerke är en direkt konkurrent till Biria inom detta segment. |
| --- | --- |

(49)

Även inom den specialiserade partihandeln har Biria-koncernen enligt Prophete och Pantherwerke en dominerande ställning. Inom detta marknadssegment uppgår handelsvolymen till 150 000–200 000 cyklar. Inom den specialiserade partihandeln kan priserna uppgå till 400 euro. Pantherwerke är en direkt konkurrent till Biria inom detta segment.

| (50) | Prophete och Pantherwerke kan sedan flera år konstatera att Biria-koncernens priser ständigt ligger under övriga tillverkares priser. Denna skillnad kan inte förklaras ekonomiskt. Biria-koncernen har visserligen på grund av sin marknadsdominerande ställning större inköpsvolymer, men detta tar sig inte uttryck i bättre villkor. Prophete och Pantherwerke antar att företaget på grundval av Biria-koncernens låga utpriser lidit avsevärda förluster under de senaste åren. |
| --- | --- |

(50)

Prophete och Pantherwerke kan sedan flera år konstatera att Biria-koncernens priser ständigt ligger under övriga tillverkares priser. Denna skillnad kan inte förklaras ekonomiskt. Biria-koncernen har visserligen på grund av sin marknadsdominerande ställning större inköpsvolymer, men detta tar sig inte uttryck i bättre villkor. Prophete och Pantherwerke antar att företaget på grundval av Biria-koncernens låga utpriser lidit avsevärda förluster under de senaste åren.

| (51) | När det gäller kapitalandelslånet betvivlar Prophete och Pantherwerke att en privat investerare skulle ha gjort en sådan investering, med tanke på Bike Systems ekonomiska läge i mars 2001. |
| --- | --- |

(51)

När det gäller kapitalandelslånet betvivlar Prophete och Pantherwerke att en privat investerare skulle ha gjort en sådan investering, med tanke på Bike Systems ekonomiska läge i mars 2001.

| (52) | Prophete och Pantherwerke anser att beviljandet 2003 och 2004 av de båda garantierna till förmån för Sachsen Zweirad GmbH och Biria är oförenligt med EU:s stödregler. Prophete och Pantherwerke menar att företagen som fått stöd befann sig i svårigheter när garantierna beviljades. Det nya företaget Biria ska betraktas som efterföljare till de båda tidigare företag ur vilka Biria uppstått. Den ingående balansen i det nyinrättade företaget ger heller ingen ledning. |
| --- | --- |

(52)

Prophete och Pantherwerke anser att beviljandet 2003 och 2004 av de båda garantierna till förmån för Sachsen Zweirad GmbH och Biria är oförenligt med EU:s stödregler. Prophete och Pantherwerke menar att företagen som fått stöd befann sig i svårigheter när garantierna beviljades. Det nya företaget Biria ska betraktas som efterföljare till de båda tidigare företag ur vilka Biria uppstått. Den ingående balansen i det nyinrättade företaget ger heller ingen ledning.

| (53) | Beviljandet av de båda garantierna anses bryta mot principen att krisstöd endast får beviljas en gång, med tanke på att verksamheten i de företag som tillhör Biria-koncernen endast kunde upprätthållas med hjälp av statligt stöd. |
| --- | --- |

(53)

Beviljandet av de båda garantierna anses bryta mot principen att krisstöd endast får beviljas en gång, med tanke på att verksamheten i de företag som tillhör Biria-koncernen endast kunde upprätthållas med hjälp av statligt stöd.

| (54) | Inga kompensationsåtgärder ska ha vidtagits för att uppväga de negativa konsekvenserna för konkurrenterna. Biria-gruppens marknadsnärvaro begränsades inte. Vidare påstås det vara koncernens affärskoncept att ytterligare utvidga sin affärsverksamhet genom en aggressiv prispolitik. Biria ska på sin hemsida ha meddelat att företaget under 2005 ville öka sin cykelförsäljning med 850 000 cyklar jämfört med 2004. Vidare hänvisar Prophete och Pantherwerke till ett pressmeddelande enligt vilket ägaren till Biria AG ska ha avyttrat affärsverksamheten till den privata aktiefonden Lone Star. |
| --- | --- |

(54)

Inga kompensationsåtgärder ska ha vidtagits för att uppväga de negativa konsekvenserna för konkurrenterna. Biria-gruppens marknadsnärvaro begränsades inte. Vidare påstås det vara koncernens affärskoncept att ytterligare utvidga sin affärsverksamhet genom en aggressiv prispolitik. Biria ska på sin hemsida ha meddelat att företaget under 2005 ville öka sin cykelförsäljning med 850 000 cyklar jämfört med 2004. Vidare hänvisar Prophete och Pantherwerke till ett pressmeddelande enligt vilket ägaren till Biria AG ska ha avyttrat affärsverksamheten till den privata aktiefonden Lone Star.

4.3   Vaterland-Werke GmbH & Co. KG

| (55) | I sina synpunkter på inledandet av det formella granskningsförfarandet förklarar Vaterland-Werke GmbH & Co. KG (nedan kallat Vaterland-Werke) att Biria-koncernen med en produktion på 700 000–800 000 cyklar årligen är den största tillverkaren i Tyskland. Jämförbara volymer uppnås bara av MIFA Mitteldeutsche Fahrradwerke med en produktion på 700 000 cyklar om året, medan andra tillverkare endast kommer upp i 400 000 respektive 250 000 cyklar. |
| --- | --- |

(55)

I sina synpunkter på inledandet av det formella granskningsförfarandet förklarar Vaterland-Werke GmbH & Co. KG (nedan kallat Vaterland-Werke) att Biria-koncernen med en produktion på 700 000–800 000 cyklar årligen är den största tillverkaren i Tyskland. Jämförbara volymer uppnås bara av MIFA Mitteldeutsche Fahrradwerke med en produktion på 700 000 cyklar om året, medan andra tillverkare endast kommer upp i 400 000 respektive 250 000 cyklar.

| (56) | Vaterland-Werke och Biria är båda verksamma inom den allmänna handelns marknadssegment, som också inbegriper de större detaljhandelskedjorna och de stora postorderföretagen. Inom detta segment är konkurrensen mycket hård, och Biria är känt för sin aggressiva konkurrens med priser som ligger under tillverkningskostnaderna. Ett sådant konkurrensbeteende är endast möjligt om det finns extern finansiering, i fallet Biria i form av statligt stöd. Detta hotar existensen för alla små konkurrenter som inte får statligt stöd. Vaterland-Werke drabbas särskilt hårt av denna situation, och frigjord kapacitet kan inte utnyttjas till andra beställningar. Då marknaden enligt uppgift präglas av överkapacitet skulle varje kapacitetsökning hos en tillverkare med hjälp av statliga subventioner ske på andra konkurrenters bekostnad. |
| --- | --- |

(56)

Vaterland-Werke och Biria är båda verksamma inom den allmänna handelns marknadssegment, som också inbegriper de större detaljhandelskedjorna och de stora postorderföretagen. Inom detta segment är konkurrensen mycket hård, och Biria är känt för sin aggressiva konkurrens med priser som ligger under tillverkningskostnaderna. Ett sådant konkurrensbeteende är endast möjligt om det finns extern finansiering, i fallet Biria i form av statligt stöd. Detta hotar existensen för alla små konkurrenter som inte får statligt stöd. Vaterland-Werke drabbas särskilt hårt av denna situation, och frigjord kapacitet kan inte utnyttjas till andra beställningar. Då marknaden enligt uppgift präglas av överkapacitet skulle varje kapacitetsökning hos en tillverkare med hjälp av statliga subventioner ske på andra konkurrenters bekostnad.

| (57) | När det gäller kapitalandelslånet betvivlar Vaterland-Werke att en privat investerare skulle ha gjort en sådan satsning, med tanke på Bike Systems ekonomiska läge i mars 2001. |
| --- | --- |

(57)

När det gäller kapitalandelslånet betvivlar Vaterland-Werke att en privat investerare skulle ha gjort en sådan satsning, med tanke på Bike Systems ekonomiska läge i mars 2001.

| (58) | Vaterland-Werke anser att beviljandet 2003 och 2004 av de båda garantierna till förmån för Sachsen Zweirad GmbH och Biria är oförenligt med EU:s stödregler. De stödmottagande företagen befann sig enligt Vaterland-Werke i svårigheter vid tidpunkten för beviljandet. Det nya företaget Biria ska betraktas som efterföljare till de båda tidigare företag ur vilka Biria uppstått. Den ingående balansen i det nyinrättade företaget ger heller ingen ledning. |
| --- | --- |

(58)

Vaterland-Werke anser att beviljandet 2003 och 2004 av de båda garantierna till förmån för Sachsen Zweirad GmbH och Biria är oförenligt med EU:s stödregler. De stödmottagande företagen befann sig enligt Vaterland-Werke i svårigheter vid tidpunkten för beviljandet. Det nya företaget Biria ska betraktas som efterföljare till de båda tidigare företag ur vilka Biria uppstått. Den ingående balansen i det nyinrättade företaget ger heller ingen ledning.

| (59) | Beviljandet av de båda garantierna anses bryta mot principen att krisstöd endast får beviljas en gång, med tanke på att verksamheten i de företag som tillhör Biria-koncernen endast kunde upprätthållas med hjälp av statligt stöd. |
| --- | --- |

(59)

Beviljandet av de båda garantierna anses bryta mot principen att krisstöd endast får beviljas en gång, med tanke på att verksamheten i de företag som tillhör Biria-koncernen endast kunde upprätthållas med hjälp av statligt stöd.

| (60) | Inga kompensationsåtgärder ska ha vidtagits för att uppväga de negativa konsekvenserna för konkurrenterna. Biria-gruppens marknadsnärvaro begränsades inte. Vidare påstås det vara koncernens affärskoncept att ytterligare utvidga sin affärsverksamhet genom en aggressiv prispolitik. Biria ska på sin hemsida ha meddelat att företaget under 2005 ville öka sin cykelförsäljning med 850 000 cyklar jämfört med 2004. Vidare hänvisar Prophete och Pantherwerke till ett pressmeddelande enligt vilket ägaren till Biria AG skulle ha avyttrat affärsverksamheten till den privata aktiefonden Lone Star. |
| --- | --- |

(60)

Inga kompensationsåtgärder ska ha vidtagits för att uppväga de negativa konsekvenserna för konkurrenterna. Biria-gruppens marknadsnärvaro begränsades inte. Vidare påstås det vara koncernens affärskoncept att ytterligare utvidga sin affärsverksamhet genom en aggressiv prispolitik. Biria ska på sin hemsida ha meddelat att företaget under 2005 ville öka sin cykelförsäljning med 850 000 cyklar jämfört med 2004. Vidare hänvisar Prophete och Pantherwerke till ett pressmeddelande enligt vilket ägaren till Biria AG skulle ha avyttrat affärsverksamheten till den privata aktiefonden Lone Star.

4.4   Stödmottagarna

| (61) | Efter att rätten upphävt det ursprungliga beslutet ingav stödmottagarna ytterligare upplysningar i en skrivelse av den 7 juni 2010. |
| --- | --- |

(61)

Efter att rätten upphävt det ursprungliga beslutet ingav stödmottagarna ytterligare upplysningar i en skrivelse av den 7 juni 2010.

| (62) | Man hävdade framför allt att kommissionen vid bedömningen av det kapitalandelslån som gbb beviljat Bike Systems (åtgärd 1) borde beakta en s.k. Patronatserklärung, (garantiförklaring från moderbolaget) som utfärdats av Biria GmbH. Detta Biria GmbH är inte samma juridiska person som det Biria GmbH som bildades genom en sammanslagning av (gamla) Biria AG och Sachsen Zweirad GmbH och som nämns i skäl 20. Det Biria GmbH som utfärdade garantiförklaringen till förmån för Bike Systems är föregångaren till (gamla) Biria AG. |
| --- | --- |

(62)

Man hävdade framför allt att kommissionen vid bedömningen av det kapitalandelslån som gbb beviljat Bike Systems (åtgärd 1) borde beakta en s.k. Patronatserklärung, (garantiförklaring från moderbolaget) som utfärdats av Biria GmbH. Detta Biria GmbH är inte samma juridiska person som det Biria GmbH som bildades genom en sammanslagning av (gamla) Biria AG och Sachsen Zweirad GmbH och som nämns i skäl 20. Det Biria GmbH som utfärdade garantiförklaringen till förmån för Bike Systems är föregångaren till (gamla) Biria AG.

V.   KOMMENTARER FRÅN TYSKLAND

| (63) | I sina synpunkter på inledandet av det formella granskningsförfarandet anser Tyskland att gbb tillhandahöll kapitalandelslånet på marknadsmässiga villkor. Tyskland håller med kommissionen om att ett kapitalandelslån är förenat med högre risk än ett traditionellt lån. Villkoren för kapitalandelslånet ska dock ha utformats på ett sådant sätt att bestämmelserna i referensräntemeddelandet 1997 ska ha följts. Enligt detta meddelande är referensräntan en minimiränta som kan höjas när särskild risk föreligger. I sådana riskfall kan påslaget uppgå till 400 räntepunkter eller mer. |
| --- | --- |

(63)

I sina synpunkter på inledandet av det formella granskningsförfarandet anser Tyskland att gbb tillhandahöll kapitalandelslånet på marknadsmässiga villkor. Tyskland håller med kommissionen om att ett kapitalandelslån är förenat med högre risk än ett traditionellt lån. Villkoren för kapitalandelslånet ska dock ha utformats på ett sådant sätt att bestämmelserna i referensräntemeddelandet 1997 ska ha följts. Enligt detta meddelande är referensräntan en minimiränta som kan höjas när särskild risk föreligger. I sådana riskfall kan påslaget uppgå till 400 räntepunkter eller mer.

| (64) | Ersättningen för kapitalandelslånet uppgår enligt tyska uppgifter till 12,25 procent (8,75 procent fast och 3,5 procent beroende på vinsten). Detta innebär att det skulle ligga 600 räntepunkter över kommissionens referensränta på 6,33 procent. Därmed har gbb beaktat att företaget befann sig i en omstruktureringsfas och att risken med kapitaltillskottet därmed var högre på grund av företagets nyorientering och de otillräckliga säkerheterna. Denna extra risk beaktades genom påslaget om 200 räntepunkter. |
| --- | --- |

(64)

Ersättningen för kapitalandelslånet uppgår enligt tyska uppgifter till 12,25 procent (8,75 procent fast och 3,5 procent beroende på vinsten). Detta innebär att det skulle ligga 600 räntepunkter över kommissionens referensränta på 6,33 procent. Därmed har gbb beaktat att företaget befann sig i en omstruktureringsfas och att risken med kapitaltillskottet därmed var högre på grund av företagets nyorientering och de otillräckliga säkerheterna. Denna extra risk beaktades genom påslaget om 200 räntepunkter.

| (65) | Beslutet om ett kapitalandelslån fattades på grundval av en prognos om att företagets omsättning skulle stiga från 0,89 miljoner euro 2001 till 3,38 miljoner euro 2003. Tyskland drar därför slutsatsen att den avtalade ersättningen för kapitalandelslånet på 12,25 procent står i rimlig proportion till risken. Tyskland anser att det saknar betydelse att en del av ersättningen är rörlig, eftersom detta är normalt i samband med kapitalandelslån och motsvarar de villkor som råder på marknaden. |
| --- | --- |

(65)

Beslutet om ett kapitalandelslån fattades på grundval av en prognos om att företagets omsättning skulle stiga från 0,89 miljoner euro 2001 till 3,38 miljoner euro 2003. Tyskland drar därför slutsatsen att den avtalade ersättningen för kapitalandelslånet på 12,25 procent står i rimlig proportion till risken. Tyskland anser att det saknar betydelse att en del av ersättningen är rörlig, eftersom detta är normalt i samband med kapitalandelslån och motsvarar de villkor som råder på marknaden.

| (66) | Vad gäller garantin till förmån för Sachsen Zweirad GmbH förklarar Tyskland att företaget inte befann sig i svårigheter vid tidpunkten för beviljandet och inte heller uppvisade något av de kännetecken som enligt undsättnings- och omstruktureringsriktlinjerna 1999 är typiska för företag i svårigheter. Bland annat ska företaget under 2003 (fram till fusionen med Biria i oktober) ha förfogat över ett positivt eget kapital på 404 miljoner euro och gjort en vinst på 2,1 miljoner euro. Tack vare de konsolideringsansträngningar som inleddes i slutet av 2002 och ett gynnsamt marknadsläge var företagets ekonomiska situation 2003 bättre än 2001/2002. |
| --- | --- |

(66)

Vad gäller garantin till förmån för Sachsen Zweirad GmbH förklarar Tyskland att företaget inte befann sig i svårigheter vid tidpunkten för beviljandet och inte heller uppvisade något av de kännetecken som enligt undsättnings- och omstruktureringsriktlinjerna 1999 är typiska för företag i svårigheter. Bland annat ska företaget under 2003 (fram till fusionen med Biria i oktober) ha förfogat över ett positivt eget kapital på 404 miljoner euro och gjort en vinst på 2,1 miljoner euro. Tack vare de konsolideringsansträngningar som inleddes i slutet av 2002 och ett gynnsamt marknadsläge var företagets ekonomiska situation 2003 bättre än 2001/2002.

| (67) | Företagets likviditetssituation var visserligen problematisk, men inte ”allvarlig”. Det förelåg ingen fara för att de privata penninginstituten inte skulle förlänga sina krediter. Enligt Tyskland ska inte heller höga räntor ha lett till några likviditetsproblem, vilket kommissionen hävdar. |
| --- | --- |

(67)

Företagets likviditetssituation var visserligen problematisk, men inte ”allvarlig”. Det förelåg ingen fara för att de privata penninginstituten inte skulle förlänga sina krediter. Enligt Tyskland ska inte heller höga räntor ha lett till några likviditetsproblem, vilket kommissionen hävdar.

| (68) | Vad gäller garantin till förmån för Biria GmbH (sedermera Biria AG) förklarar Tyskland att denna beviljats på grundval av Biria-koncernens nya koncept, som innebär en starkare samordning av koncernens organisation och en koncentration när det gäller upphandling, produktionsansvar och distribution inom Biria GmbH. Utöver behovet av ekonomiska medel för omsättningsökningen omfattade konceptet även en förnyelse av koncernens totala finansiering. |
| --- | --- |

(68)

Vad gäller garantin till förmån för Biria GmbH (sedermera Biria AG) förklarar Tyskland att denna beviljats på grundval av Biria-koncernens nya koncept, som innebär en starkare samordning av koncernens organisation och en koncentration när det gäller upphandling, produktionsansvar och distribution inom Biria GmbH. Utöver behovet av ekonomiska medel för omsättningsökningen omfattade konceptet även en förnyelse av koncernens totala finansiering.

| (69) | När garantin beviljades var Biria GmbH (sedermera Biria AG) enligt Tyskland inte ett företag i svårigheter. I detta sammanhang måste åtskillnad göras mellan gamla och nya Biria AG. Det nya företaget skulle kunna definieras som ett företag i svårigheter endast om det hade ärvt det gamla företagets svårigheter (under förutsättning att det gamla verkligen hade befunnit sig i svårigheter). Så ska emellertid inte ha varit fallet för nya Biria AG. Nya Biria AG hade uppstått ur en fusion mellan gamla Biria AG och Sachsen Zweirad GmbH. Sachsen Zweirad GmbH, som inte på något sätt befann sig i svårigheter, ska ha varit det ekonomiskt dominerande företaget vid sammanslagningen. Man kan därför inte automatiskt utgå ifrån att det nya Biria AG befann sig i svårigheter. Även om gamla Biria AG faktiskt hade befunnit sig i svårigheter skulle fusionen med Sachsen Zweirad GmbH ha gjort att nya Biria AG inte automatiskt skulle ha befunnit sig i svårigheter. |
| --- | --- |

(69)

När garantin beviljades var Biria GmbH (sedermera Biria AG) enligt Tyskland inte ett företag i svårigheter. I detta sammanhang måste åtskillnad göras mellan gamla och nya Biria AG. Det nya företaget skulle kunna definieras som ett företag i svårigheter endast om det hade ärvt det gamla företagets svårigheter (under förutsättning att det gamla verkligen hade befunnit sig i svårigheter). Så ska emellertid inte ha varit fallet för nya Biria AG. Nya Biria AG hade uppstått ur en fusion mellan gamla Biria AG och Sachsen Zweirad GmbH. Sachsen Zweirad GmbH, som inte på något sätt befann sig i svårigheter, ska ha varit det ekonomiskt dominerande företaget vid sammanslagningen. Man kan därför inte automatiskt utgå ifrån att det nya Biria AG befann sig i svårigheter. Även om gamla Biria AG faktiskt hade befunnit sig i svårigheter skulle fusionen med Sachsen Zweirad GmbH ha gjort att nya Biria AG inte automatiskt skulle ha befunnit sig i svårigheter.

| (70) | Vidare framhåller Tyskland att anledningen till att ett av de privata penninginstituten drog sig ur finansieringen av företaget ska ha berott på en strategisk nyorientering inom banken till följd av en fusion. De båda andra instituten avvecklade sitt engagemang samtidigt med denna privatbank. Detta lär emellertid inte kunna ses som ett tecken på förlorat förtroende, eftersom det ena penninginstitutet fortsatte att samfinansiera två enskilda projekt. |
| --- | --- |

(70)

Vidare framhåller Tyskland att anledningen till att ett av de privata penninginstituten drog sig ur finansieringen av företaget ska ha berott på en strategisk nyorientering inom banken till följd av en fusion. De båda andra instituten avvecklade sitt engagemang samtidigt med denna privatbank. Detta lär emellertid inte kunna ses som ett tecken på förlorat förtroende, eftersom det ena penninginstitutet fortsatte att samfinansiera två enskilda projekt.

| (71) | Tyskland påpekar att fusionen mellan Sachsen Zweirad GmbH och Biria AG inte skedde i syfte att kringgå stödreglerna och en klassificering av företaget som ett företag i svårigheter, utan att det var resultatet av ett nytt koncept inom koncernen. |
| --- | --- |

(71)

Tyskland påpekar att fusionen mellan Sachsen Zweirad GmbH och Biria AG inte skedde i syfte att kringgå stödreglerna och en klassificering av företaget som ett företag i svårigheter, utan att det var resultatet av ett nytt koncept inom koncernen.

| (72) | I sina synpunkter på synpunkterna från den konkurrent som önskat förbli anonym framhåller Tyskland att uppgifterna om konkurrenternas och Birias kostnadsstruktur inte är jämförbara. Konkurrentens omsättning ska ha ökat, medan Biria-koncernens omsättning gick tillbaka. Konkurrentens resultat före betalningen av räntor, skatter, avskrivningar och amorteringar ska samtidigt ha minskat, medan Biria-koncernens resultat ska ha förblivit konstant. Detta anses visa att Biria inte har sålt till dumpningspriser, utan att konkurrenten utövade en aggressivare prispolitik än Biria-koncernen. |
| --- | --- |

(72)

I sina synpunkter på synpunkterna från den konkurrent som önskat förbli anonym framhåller Tyskland att uppgifterna om konkurrenternas och Birias kostnadsstruktur inte är jämförbara. Konkurrentens omsättning ska ha ökat, medan Biria-koncernens omsättning gick tillbaka. Konkurrentens resultat före betalningen av räntor, skatter, avskrivningar och amorteringar ska samtidigt ha minskat, medan Biria-koncernens resultat ska ha förblivit konstant. Detta anses visa att Biria inte har sålt till dumpningspriser, utan att konkurrenten utövade en aggressivare prispolitik än Biria-koncernen.

| (73) | De ekonomiska nackdelar som konkurrenten skulle ha lidit på grund av Biria-koncernens metoder anses inte ha kunnat styrkas med fakta, och inte heller har man redogjort för dem på ett konsekvent sätt. Dessutom anses det vara normalt att ett företag bjuder under en konkurrent på en konkurrensutsatt marknad. |
| --- | --- |

(73)

De ekonomiska nackdelar som konkurrenten skulle ha lidit på grund av Biria-koncernens metoder anses inte ha kunnat styrkas med fakta, och inte heller har man redogjort för dem på ett konsekvent sätt. Dessutom anses det vara normalt att ett företag bjuder under en konkurrent på en konkurrensutsatt marknad.

| (74) | Vad gäller den av konkurrenten nämnda avyttringen av Biria-koncernens tillgångar till Lone Star-koncernen lade Tyskland fram detaljer om själva försäljningen och betalningen av privata och offentliga fordringsägares fordringar. |
| --- | --- |

(74)

Vad gäller den av konkurrenten nämnda avyttringen av Biria-koncernens tillgångar till Lone Star-koncernen lade Tyskland fram detaljer om själva försäljningen och betalningen av privata och offentliga fordringsägares fordringar.

| (75) | I sina synpunkter på synpunkterna från Prophete, Pantherwerke och Vaterland-Werke påpekar Tyskland att cykelmarknaden är skiktad i tre segment, och inte två som dessa företag hävdar. De tre segmenten är fackhandel, postorderhandel och stormarknadsförsäljning. Inom postorderhandeln förfogar Biria över en stark ställning som mindre beror på en aggressiv prispolitik än just-in-time-leveranser. Inom stormarknadssegmentet är MIFA AG den ledande försäljaren, medan Birias andel ligger under 10 procent. |
| --- | --- |

(75)

I sina synpunkter på synpunkterna från Prophete, Pantherwerke och Vaterland-Werke påpekar Tyskland att cykelmarknaden är skiktad i tre segment, och inte två som dessa företag hävdar. De tre segmenten är fackhandel, postorderhandel och stormarknadsförsäljning. Inom postorderhandeln förfogar Biria över en stark ställning som mindre beror på en aggressiv prispolitik än just-in-time-leveranser. Inom stormarknadssegmentet är MIFA AG den ledande försäljaren, medan Birias andel ligger under 10 procent.

| (76) | Tyskland tillbakavisar Vaterland-Werkes påstående att Biria skulle ha planerat en utökning av sin verksamhet med hjälp av en aggressiv prispolitik och hänvisar till uppgifter som lades fram redan under förfarandet. Tyskland förklarar att Biria AG producerade 670 000 cyklar under 2003 och att produktionen sedan dess har sjunkit. |
| --- | --- |

(76)

Tyskland tillbakavisar Vaterland-Werkes påstående att Biria skulle ha planerat en utökning av sin verksamhet med hjälp av en aggressiv prispolitik och hänvisar till uppgifter som lades fram redan under förfarandet. Tyskland förklarar att Biria AG producerade 670 000 cyklar under 2003 och att produktionen sedan dess har sjunkit.

VI.   BEDÖMNING AV STÖDET

| (77) | Enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget är stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av någon sorts statliga medel som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion oförenligt med den inre marknaden om det påverkar handeln mellan medlemsstaterna. Enligt rättspraxis i Europeiska unionens domstol är kriteriet handelspåverkan uppfyllt om företaget som beviljats stöd ägnar sig åt affärsverksamhet som omfattar handel mellan medlemsstater. |
| --- | --- |

(77)

Enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget är stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av någon sorts statliga medel som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion oförenligt med den inre marknaden om det påverkar handeln mellan medlemsstaterna. Enligt rättspraxis i Europeiska unionens domstol är kriteriet handelspåverkan uppfyllt om företaget som beviljats stöd ägnar sig åt affärsverksamhet som omfattar handel mellan medlemsstater.

| (78) | För att ett statligt stöd ska kunna granskas måste kommissionen först fastställa vilket företag det rör sig om. Därefter granskar kommissionen om villkoren i artikel 107.1 i EUF-fördraget har uppfyllts för var och en av åtgärderna. Sedan räknas stödinslaget fram, och åtgärdens förenlighet med den inre marknaden bedöms. |
| --- | --- |

(78)

För att ett statligt stöd ska kunna granskas måste kommissionen först fastställa vilket företag det rör sig om. Därefter granskar kommissionen om villkoren i artikel 107.1 i EUF-fördraget har uppfyllts för var och en av åtgärderna. Sedan räknas stödinslaget fram, och åtgärdens förenlighet med den inre marknaden bedöms.

6.1   Det stödbeviljade företaget

| (79) | Stöd har beviljats Sachsen Zweirad GmbH och Biria samt Bike Systems, ett dotterbolag till Biria. Den 7 november 2005 avyttrade Biria majoriteten av sina tillgångar till två företag som ingår i Lone Star-koncernen, en privat aktiefond. Kommissionen konstaterar att avyttringen, av tillgänglig information att döma, föregicks av en öppen, genomblickbar och förbehållslös anbudsinfordran. Enligt uppgift från Tyskland uppskattades tillgångarnas försäljningsvärde av en sakkunnig till 10,7 miljoner euro. De 11,5 miljoner euro som betalades av Lone Star-koncernen låg därmed över det uppskattade priset. |
| --- | --- |

(79)

Stöd har beviljats Sachsen Zweirad GmbH och Biria samt Bike Systems, ett dotterbolag till Biria. Den 7 november 2005 avyttrade Biria majoriteten av sina tillgångar till två företag som ingår i Lone Star-koncernen, en privat aktiefond. Kommissionen konstaterar att avyttringen, av tillgänglig information att döma, föregicks av en öppen, genomblickbar och förbehållslös anbudsinfordran. Enligt uppgift från Tyskland uppskattades tillgångarnas försäljningsvärde av en sakkunnig till 10,7 miljoner euro. De 11,5 miljoner euro som betalades av Lone Star-koncernen låg därmed över det uppskattade priset.

| (80) | På grundval av tillgängliga uppgifter drar kommissionen slutsatsen att det inte finns någonting som tyder på att Lone Star-koncernen skulle ha gynnats genom stödet och att Lone Star-koncernen därmed skulle vara ett företag som direkt eller indirekt dragit nytta av det stöd som beviljats Biria och Bike Systems. |
| --- | --- |

(80)

På grundval av tillgängliga uppgifter drar kommissionen slutsatsen att det inte finns någonting som tyder på att Lone Star-koncernen skulle ha gynnats genom stödet och att Lone Star-koncernen därmed skulle vara ett företag som direkt eller indirekt dragit nytta av det stöd som beviljats Biria och Bike Systems.

6.2   Åtgärd 1: Kapitalandelslån som ska ha beviljats på marknadsmässiga villkor

| (81) | Kapitalandelslånet (åtgärd 1) tillfördes av gbb. Enligt uppgift från Tyskland skedde detta inom ramen för gbb:s eget program (Eigenprogramm), vilket innebär att kapitalandelslånet inte ska anses härröra från statliga medel. I enlighet med vad som klargjorts redan i samband med beslutet om att inleda förfarandet kan kommissionen konstatera att gbb vid den tidpunkt då andelarna förvärvades var ett helägt dotterbolag till Deutsche Ausgleichsbank, som i sin tur till 100 procent ägdes av Förbundsrepubliken Tyskland. Gbb är således ett offentligrättsligt företag. Enligt domstolens fasta rättspraxis är ett offentligrättsligt företags resurser alltid att betrakta som statliga medel (11). |
| --- | --- |

(81)

Kapitalandelslånet (åtgärd 1) tillfördes av gbb. Enligt uppgift från Tyskland skedde detta inom ramen för gbb:s eget program (Eigenprogramm), vilket innebär att kapitalandelslånet inte ska anses härröra från statliga medel. I enlighet med vad som klargjorts redan i samband med beslutet om att inleda förfarandet kan kommissionen konstatera att gbb vid den tidpunkt då andelarna förvärvades var ett helägt dotterbolag till Deutsche Ausgleichsbank, som i sin tur till 100 procent ägdes av Förbundsrepubliken Tyskland. Gbb är således ett offentligrättsligt företag. Enligt domstolens fasta rättspraxis är ett offentligrättsligt företags resurser alltid att betrakta som statliga medel (11).

| (82) | Kommissionen anser därför ovillkorligen att denna åtgärd kan tillskrivas staten. I sin dom i mål C-482/99 (Stardust) anförde domstolen följande (punkterna 53–56):






  ”53. | Det kan i detta hänseende inte krävas att det genom en utförlig undersökning skall visas att myndigheterna har uppmuntrat det offentligägda företaget att vidta de aktuella stödåtgärderna. Med beaktande av det nära sambandet mellan staten och offentligägda företag finns det nämligen, för det första, en verklig risk att staten beviljar stöd via dessa företag på ett föga öppet sätt och med åsidosättande av fördragets bestämmelser om statligt stöd. |
| --- | --- | --- |

(82)

Kommissionen anser därför ovillkorligen att denna åtgärd kan tillskrivas staten. I sin dom i mål C-482/99 (Stardust) anförde domstolen följande (punkterna 53–56):

”53.

| 54. | På grund av dessa nära relationer mellan staten och det offentligägda företaget är det, för det andra, i allmänhet mycket svårt för en utomstående att i ett konkret fall bevisa att ett sådant företag faktiskt har vidtagit stödåtgärder på myndigheternas begäran. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Av dessa skäl finner domstolen att det kan härledas ur omständigheterna i det enskilda fallet och det sammanhang i vilket åtgärden vidtagits att en stödåtgärd som vidtagits av ett offentligägt företag kan tillskrivas staten. Domstolen har i detta hänseende redan beaktat att företaget i fråga inte kunde fatta det klandrade beslutet utan att ta hänsyn till myndigheternas krav (se särskilt domen i det ovannämnda målet van der Kooy m.fl. mot kommissionen, punkt 37). Domstolen har även beaktat att, bortsett från de omständigheter av institutionell karaktär som band de offentliga företagen till staten, skulle dessa företag, vilka förmedlat stödet, ta hänsyn till anvisningarna av en ’comitato interministeriale per la programmazione economica’ (CIPE) (domen av den 21 mars 1991 i det ovannämnda målet C-303/88, Italien mot kommissionen, punkterna 11 och 12, och av den 21 mars 1991 i det ovannämnda målet C-305/89, Italien mot kommissionen, punkterna 13 och 14). |
| --- | --- |

55.

| 56. | Andra omständigheter kan även vara av vikt för att avgöra om en stödåtgärd som vidtagits av ett offentligägt företag skall tillskrivas staten. Bland dessa omständigheter märks huruvida företaget införlivats med den offentliga förvaltningen, vilken verksamhet företaget bedriver och om denna utövas på marknaden under normala konkurrensvillkor i förhållande till privata företag, frågan om företagets organisationsform är offentligrättslig eller om det omfattas av den allmänna bolagsrätten, hur starkt inflytande myndigheterna har över företagets förvaltning och alla omständigheter som i det enskilda fallet pekar mot att de offentliga myndigheterna är delaktiga eller att det är osannolikt att de inte är delaktiga i en åtgärd. Åtgärdens omfattning, dess innehåll och villkoren för dess genomförande skall även beaktas.” |
| --- | --- |

56.

| (83) | I det nu aktuella fallet har kommissionen funnit belägg för att man bör dra slutsatsen att gbb:s åtgärd ska tillskrivas staten. |
| --- | --- |

(83)

I det nu aktuella fallet har kommissionen funnit belägg för att man bör dra slutsatsen att gbb:s åtgärd ska tillskrivas staten.

| (84) | Gbb hade också av den tyska förbundsregeringen uppdragits att handha stödfrågor och ansvarade t.ex. för konsoliderings- och tillväxtfonden i östra Tyskland, som hade till uppgift att förse medelstora företag i östra Tyskland med eget kapital för att stärka deras egen kapitalbas. |
| --- | --- |

(84)

Gbb hade också av den tyska förbundsregeringen uppdragits att handha stödfrågor och ansvarade t.ex. för konsoliderings- och tillväxtfonden i östra Tyskland, som hade till uppgift att förse medelstora företag i östra Tyskland med eget kapital för att stärka deras egen kapitalbas.

| (85) | För det andra kan kommissionen konstatera att gbb:s företagshistoria präglas av en stark statlig delaktighet i beslutsfattandet inom företaget. I egenskap av offentligrättsligt organ stod gbb först under överinseende av behörigt ministerium, och en majoritet av företagets styrelse utgjordes av företrädare för offentliga myndigheter. Sedan gbb blivit aktiebolag är det moderbolaget, dvs. Deutsche Ausgleichsbank, som står under överinseende av behörigt ministerium, och företagets styrelse domineras av företrädare för offentliga myndigheter. |
| --- | --- |

(85)

För det andra kan kommissionen konstatera att gbb:s företagshistoria präglas av en stark statlig delaktighet i beslutsfattandet inom företaget. I egenskap av offentligrättsligt organ stod gbb först under överinseende av behörigt ministerium, och en majoritet av företagets styrelse utgjordes av företrädare för offentliga myndigheter. Sedan gbb blivit aktiebolag är det moderbolaget, dvs. Deutsche Ausgleichsbank, som står under överinseende av behörigt ministerium, och företagets styrelse domineras av företrädare för offentliga myndigheter.

| (86) | För det tredje slår kommissionen fast att moderbolaget Deutsche Ausgleichsbank vid tidpunkten för beslutet om kapitalandelslånet var ett offentligrättsligt organ som stod under överinseende av det tyska inrikesministeriet och vars styrelse till största delen utgjordes av företrädare för olika förbunds- och delstatsministerier samt förbundsdagsledamöter. Deutsche Ausgleichsbank får inte förvärva andelar i andra företag utan att samtycke först har inhämtats från det ministerium som har tillsyn över banken och från bankens styrelse. Via gbb:s moderbolag kontrollerade sålunda staten gbb:s verksamhetsbeslut även efter att företaget omvandlats från offentligrättsligt organ till aktiebolag. |
| --- | --- |

(86)

För det tredje slår kommissionen fast att moderbolaget Deutsche Ausgleichsbank vid tidpunkten för beslutet om kapitalandelslånet var ett offentligrättsligt organ som stod under överinseende av det tyska inrikesministeriet och vars styrelse till största delen utgjordes av företrädare för olika förbunds- och delstatsministerier samt förbundsdagsledamöter. Deutsche Ausgleichsbank får inte förvärva andelar i andra företag utan att samtycke först har inhämtats från det ministerium som har tillsyn över banken och från bankens styrelse. Via gbb:s moderbolag kontrollerade sålunda staten gbb:s verksamhetsbeslut även efter att företaget omvandlats från offentligrättsligt organ till aktiebolag.

| (87) | För det fjärde konstaterar kommissionen att Tyskland 2002 accepterade att lämpliga åtgärder vidtas när det gäller de tyska utvecklingsbankerna (12). Dessa lämpliga åtgärder gällde även Deutsche Ausgleichsbank. Enligt dessa åtgärder måste Deutsche Ausgleichsbanks verksamhet begränsas till att endast omfatta stöd till struktur-, näringslivs- och socialpolitiska åtgärder och de offentliga uppgifter som bankens offentligrättsliga ägare ålagts i enlighet med dess offentliga uppdrag. Kommissionen anser att Deutsche Ausgleichsbank därmed ska anses utgöra en del av den offentliga förvaltningen och att allt som banken företar sig kan tillskrivas staten. |
| --- | --- |

(87)

För det fjärde konstaterar kommissionen att Tyskland 2002 accepterade att lämpliga åtgärder vidtas när det gäller de tyska utvecklingsbankerna (12). Dessa lämpliga åtgärder gällde även Deutsche Ausgleichsbank. Enligt dessa åtgärder måste Deutsche Ausgleichsbanks verksamhet begränsas till att endast omfatta stöd till struktur-, näringslivs- och socialpolitiska åtgärder och de offentliga uppgifter som bankens offentligrättsliga ägare ålagts i enlighet med dess offentliga uppdrag. Kommissionen anser att Deutsche Ausgleichsbank därmed ska anses utgöra en del av den offentliga förvaltningen och att allt som banken företar sig kan tillskrivas staten.

| (88) | För det femte anser kommissionen att kapitalandelslånet verkar falla inom ramen för stöduppdraget att tillhandahålla finansiering för egenföretagare och små och medelstora företag (13). |
| --- | --- |

(88)

För det femte anser kommissionen att kapitalandelslånet verkar falla inom ramen för stöduppdraget att tillhandahålla finansiering för egenföretagare och små och medelstora företag (13).

| (89) | Kommissionen drar därför slutsatsen att denna åtgärd ska tillskrivas staten. |
| --- | --- |

(89)

Kommissionen drar därför slutsatsen att denna åtgärd ska tillskrivas staten.

| (90) | Enligt Tyskland beviljades kapitalandelslånet från gbb till Bike Systems (åtgärd 1) i enlighet med marknadsmässiga villkor. Riskerna med ett kapitalandelslån motsvarar riskerna med ett efterställt lån, och kapitalandelslånet ska därför behandlas som ett högrisklån. Vid insolvens eller konkurs betalas kapitalandelslånet tillbaka först efter det att alla andra skulder har betalats. Den risk som är förbunden med ett kapitalandelslån är därmed högre än risken med ett traditionellt banklån som normalt säkras på bankens villkor. Genomsnittsnivån på de marknadsräntesatser som tillämpas i samband med lån på medellång och lång sikt som beviljas mot vanliga säkerheter låg vid tidpunkten för åtgärdens beviljande på 6,33 procent. Ersättningen för ett sådant kapitaltillskott borde således ligga avsevärt högre än denna räntesats. |
| --- | --- |

(90)

Enligt Tyskland beviljades kapitalandelslånet från gbb till Bike Systems (åtgärd 1) i enlighet med marknadsmässiga villkor. Riskerna med ett kapitalandelslån motsvarar riskerna med ett efterställt lån, och kapitalandelslånet ska därför behandlas som ett högrisklån. Vid insolvens eller konkurs betalas kapitalandelslånet tillbaka först efter det att alla andra skulder har betalats. Den risk som är förbunden med ett kapitalandelslån är därmed högre än risken med ett traditionellt banklån som normalt säkras på bankens villkor. Genomsnittsnivån på de marknadsräntesatser som tillämpas i samband med lån på medellång och lång sikt som beviljas mot vanliga säkerheter låg vid tidpunkten för åtgärdens beviljande på 6,33 procent. Ersättningen för ett sådant kapitaltillskott borde således ligga avsevärt högre än denna räntesats.

| (91) | För kapitalandelslånet avtalades en fast avgift på 8,75 procent och en rörlig vinstberoende på 3,5 procent (14). Den avtalade ersättningen ligger därmed över nämnda referensräntesats. |
| --- | --- |

(91)

För kapitalandelslånet avtalades en fast avgift på 8,75 procent och en rörlig vinstberoende på 3,5 procent (14). Den avtalade ersättningen ligger därmed över nämnda referensräntesats.

| (92) | Det bör dock påpekas att denna slutsats förutsätter att Bike Systems kan återupprätta sin lönsamhet. Det var emellertid först genom en insolvensplan som Bike Systems kunde hjälpas ur sin insolvens. Företagets framtidsutsikter var ovissa, eftersom endast en begränsad omstrukturering av företaget gjorts. Enligt 2001 års balansräkning gick företaget fortfarande med förlust det året. Det egna kapitalet var fortfarande negativt, även om detta tack vare dolda reserver inte ledde till insolvens. Bike Systems måste således anses ha varit ett företag i svårigheter vid den aktuella tidpunkten. |
| --- | --- |

(92)

Det bör dock påpekas att denna slutsats förutsätter att Bike Systems kan återupprätta sin lönsamhet. Det var emellertid först genom en insolvensplan som Bike Systems kunde hjälpas ur sin insolvens. Företagets framtidsutsikter var ovissa, eftersom endast en begränsad omstrukturering av företaget gjorts. Enligt 2001 års balansräkning gick företaget fortfarande med förlust det året. Det egna kapitalet var fortfarande negativt, även om detta tack vare dolda reserver inte ledde till insolvens. Bike Systems måste således anses ha varit ett företag i svårigheter vid den aktuella tidpunkten.

| (93) | När det gäller garantiförklaringen från moderbolaget (Patronatserklärung, se skäl 62) kan kommissionen bara konstatera att denna information inte fanns tillgänglig vid tidpunkten för det första beslutet. Garantiförklaringsdokumentet lämnades in medan domstolsförfarandet pågick. |
| --- | --- |

(93)

När det gäller garantiförklaringen från moderbolaget (Patronatserklärung, se skäl 62) kan kommissionen bara konstatera att denna information inte fanns tillgänglig vid tidpunkten för det första beslutet. Garantiförklaringsdokumentet lämnades in medan domstolsförfarandet pågick.

| (94) | Enligt garantiförklaringen av den 6 mars 2001 är man inom Biria GmbH införstådd med kapitalandelslånet, och företaget förpliktar sig att under giltighetstiden se till att Bike Systems leds och finansieras på ett sådant sätt att företaget kan uppfylla sina skyldigheter i enlighet med detta kapitalandelslån. |
| --- | --- |

(94)

Enligt garantiförklaringen av den 6 mars 2001 är man inom Biria GmbH införstådd med kapitalandelslånet, och företaget förpliktar sig att under giltighetstiden se till att Bike Systems leds och finansieras på ett sådant sätt att företaget kan uppfylla sina skyldigheter i enlighet med detta kapitalandelslån.

| (95) | Till detta har kommissionen följande att anföra: |
| --- | --- |

(95)

Till detta har kommissionen följande att anföra:

| (96) | När det gäller moderbolagets finansiella styrka anför Tyskland att Biria GmbH under 2001 inte hade någon nämnvärd omsättning och att företaget endast fungerade som återförsäljare för andra delar inom koncernen (15). Med tanke på företagets finansiella kapacitet (16) var vinsten efter skatt på 205 000 DEM för 1999 relativt blygsam, och 2000 uppvisades en nettoförlust på 473 000 DEM. |
| --- | --- |

(96)

När det gäller moderbolagets finansiella styrka anför Tyskland att Biria GmbH under 2001 inte hade någon nämnvärd omsättning och att företaget endast fungerade som återförsäljare för andra delar inom koncernen (15). Med tanke på företagets finansiella kapacitet (16) var vinsten efter skatt på 205 000 DEM för 1999 relativt blygsam, och 2000 uppvisades en nettoförlust på 473 000 DEM.

| (97) | På grund av förlusterna hade företaget 1999 ett negativt eget kapital. År 2000 uppvisade man ett positivt eget kapital igen, dock inte tack vare företagets resultat, utan på grund av en vinstöverföring från dotterbolaget Sachsen Zweirad (17). Kommissionen kan konstatera att det företag som utfärdat garantiförklaringen (Patronatserklärung) inte var ett företag med solid finansiell ställning inom samma koncern, utan moderbolaget som det gick sämre för. |
| --- | --- |

(97)

På grund av förlusterna hade företaget 1999 ett negativt eget kapital. År 2000 uppvisade man ett positivt eget kapital igen, dock inte tack vare företagets resultat, utan på grund av en vinstöverföring från dotterbolaget Sachsen Zweirad (17). Kommissionen kan konstatera att det företag som utfärdat garantiförklaringen (Patronatserklärung) inte var ett företag med solid finansiell ställning inom samma koncern, utan moderbolaget som det gick sämre för.

| (98) | Kommissionen drar därför slutsatsen att Biria GmbH – oavsett om företaget i enlighet med undsättnings- och omstruktureringsriktlinjerna 1999 formellt kan anses ha varit ett företag i svårigheter eller inte – skulle ha varit i stånd att tillmötesgå eventuella fordringar enligt garantiförklaringen för kapitalandelslånet till ett belopp på mer än 2 miljoner euro. Som nämnts tidigare bör man vara medveten om att den bokföringsmässiga avkastningen 2000 (innan garantiförklaringen utfärdats) faktiskt endast uppkommit tack vare vinstöverföringen från dotterbolaget och inte på grund av företagets ekonomiska resultat och att företaget utan denna vinstöverföring skulle ha haft ett negativt eget kapital (inklusive tecknat kapital och andra typer av kapital som reserver eller likvida medel i balansräkningen). Man kan därför fråga sig hur Biria GmbH skulle ha kunnat förhindra en eventuell insolvens hos Bike Systems. Kommissionen anser följaktligen att den aktuella garantiförklaringen inte har något verkligt ekonomiskt värde för att kunna kompensera för Bike Systems svårigheter och därför inte heller utgör någon egentlig säkerhet som skulle kunna ha gett en sänkning av den ersättning som en marknadsmässigt agerande investerare skulle ha krävt för kapitalandelslånet. |
| --- | --- |

(98)

Kommissionen drar därför slutsatsen att Biria GmbH – oavsett om företaget i enlighet med undsättnings- och omstruktureringsriktlinjerna 1999 formellt kan anses ha varit ett företag i svårigheter eller inte – skulle ha varit i stånd att tillmötesgå eventuella fordringar enligt garantiförklaringen för kapitalandelslånet till ett belopp på mer än 2 miljoner euro. Som nämnts tidigare bör man vara medveten om att den bokföringsmässiga avkastningen 2000 (innan garantiförklaringen utfärdats) faktiskt endast uppkommit tack vare vinstöverföringen från dotterbolaget och inte på grund av företagets ekonomiska resultat och att företaget utan denna vinstöverföring skulle ha haft ett negativt eget kapital (inklusive tecknat kapital och andra typer av kapital som reserver eller likvida medel i balansräkningen). Man kan därför fråga sig hur Biria GmbH skulle ha kunnat förhindra en eventuell insolvens hos Bike Systems. Kommissionen anser följaktligen att den aktuella garantiförklaringen inte har något verkligt ekonomiskt värde för att kunna kompensera för Bike Systems svårigheter och därför inte heller utgör någon egentlig säkerhet som skulle kunna ha gett en sänkning av den ersättning som en marknadsmässigt agerande investerare skulle ha krävt för kapitalandelslånet.

| (99) | Kommissionen drar därför slutsatsen att ersättningen inte stod i proportion till risken och att kapitalandelslånet inte beviljades på marknadsmässiga villkor. Genom detta kapitalandelslån skaffade sig Bike Systems således en fördel som företaget inte skulle ha erhållit på marknaden. |
| --- | --- |

(99)

Kommissionen drar därför slutsatsen att ersättningen inte stod i proportion till risken och att kapitalandelslånet inte beviljades på marknadsmässiga villkor. Genom detta kapitalandelslån skaffade sig Bike Systems således en fördel som företaget inte skulle ha erhållit på marknaden.

| (100) | Såväl Bike Systems som Sachsen Zweirad GmbH och Biria GmbH tillverkar cyklar. Då denna produkt ingår i en gränsöverskridande handel hotar åtgärderna att snedvrida konkurrensen och påverkar handeln mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(100)

Såväl Bike Systems som Sachsen Zweirad GmbH och Biria GmbH tillverkar cyklar. Då denna produkt ingår i en gränsöverskridande handel hotar åtgärderna att snedvrida konkurrensen och påverkar handeln mellan medlemsstaterna.

6.3   Åtgärderna 2 och 3: Stöd som ska ha beviljats i enlighet med godkända stödregler

| (101) | Garantin till förmån för Sachsen Zweirad GmbH för en rörelsekredit på 5,6 miljoner euro (åtgärd 2), och garantin till förmån för Biria för en rörelsekredit på 24,875 miljoner euro (åtgärd 3) hade beviljats på grundval av delstaten Sachsens garantiregler (18). I enlighet med detta godkända stödprogram är det tillåtet med garantier för lån på mer än 5 miljoner DEM (2,6 miljoner euro) till nyinvesteringar och i vissa fall för kompletterande finansiering av investeringar och anskaffande av rörelsemedel till sunda företag. I undantagsfall kan också finansiering av konsolideringar och omstruktureringar tillåtas. Garantier för omstrukturering av ett stort företag ska dock anmälas separat till kommissionen. |
| --- | --- |

(101)

Garantin till förmån för Sachsen Zweirad GmbH för en rörelsekredit på 5,6 miljoner euro (åtgärd 2), och garantin till förmån för Biria för en rörelsekredit på 24,875 miljoner euro (åtgärd 3) hade beviljats på grundval av delstaten Sachsens garantiregler (18). I enlighet med detta godkända stödprogram är det tillåtet med garantier för lån på mer än 5 miljoner DEM (2,6 miljoner euro) till nyinvesteringar och i vissa fall för kompletterande finansiering av investeringar och anskaffande av rörelsemedel till sunda företag. I undantagsfall kan också finansiering av konsolideringar och omstruktureringar tillåtas. Garantier för omstrukturering av ett stort företag ska dock anmälas separat till kommissionen.

| (102) | Enligt Tyskland var villkoren i stödordningen uppfyllda, och garantierna är därmed förenliga med denna ordning. Tyskland anser att Sachsen Zweirad GmbH och Biria inte befann sig i svårigheter vid den tidpunkt då garantierna utfärdades. Garantierna ska ha tillhandahållits för att säkra betalningen av driftslånet, vilket är tillåtet enligt stödordningen. |
| --- | --- |

(102)

Enligt Tyskland var villkoren i stödordningen uppfyllda, och garantierna är därmed förenliga med denna ordning. Tyskland anser att Sachsen Zweirad GmbH och Biria inte befann sig i svårigheter vid den tidpunkt då garantierna utfärdades. Garantierna ska ha tillhandahållits för att säkra betalningen av driftslånet, vilket är tillåtet enligt stödordningen.

| (103) | Kommissionen anser inte att garantierna är förenliga med den stödordning enligt vilken de ska ha beviljats. Tvärtemot Tysklands uppfattning anser kommissionen, vilket framgår av redogörelsen nedan, att det i fråga om Sachsen Zweirad GmbH vid tidpunkten för tillhandahållandet av garantin i mars 2003 rörde sig om ett företag i svårigheter och att även Biria GmbH var ett företag i svårigheter när garantierna tillhandahölls i december 2003. Ett beviljande av en garanti för omstrukturering av ett företag i svårigheter ska anmälas separat till kommissionen. |
| --- | --- |

(103)

Kommissionen anser inte att garantierna är förenliga med den stödordning enligt vilken de ska ha beviljats. Tvärtemot Tysklands uppfattning anser kommissionen, vilket framgår av redogörelsen nedan, att det i fråga om Sachsen Zweirad GmbH vid tidpunkten för tillhandahållandet av garantin i mars 2003 rörde sig om ett företag i svårigheter och att även Biria GmbH var ett företag i svårigheter när garantierna tillhandahölls i december 2003. Ett beviljande av en garanti för omstrukturering av ett företag i svårigheter ska anmälas separat till kommissionen.

| (104) | Enligt Tyskland uppvisade Sachsen Zweirad GmbH inget av de kännetecken som utmärker ett företag i svårigheter i enlighet med undsättnings- och omstruktureringsriktlinjerna 1999. Kommissionen påpekar att de i punkt 6 i undsättnings- och omstruktureringsriktlinjerna 1999 omnämnda typiska symtomen för ett företag i svårigheter endast ska användas som hållpunkter när det ska bedömas om ett företag ska anses befinna sig i svårigheter. Däremot ska de inte betraktas som ett antal villkor som måste uppfyllas kumulativt. År 2001 uppvisade Sachsen Zweirad GmbH en förlust på 1 274 000 euro i resultatet från den ordinarie affärsverksamheten, och 2002 uppgick förlusten till 733 000 euro. Förlusten övertogs av moderbolaget Biria i enlighet med avtalet om resultatfördelning. Jämfört med 2001 sjönk omsättningen 2002. |
| --- | --- |

(104)

Enligt Tyskland uppvisade Sachsen Zweirad GmbH inget av de kännetecken som utmärker ett företag i svårigheter i enlighet med undsättnings- och omstruktureringsriktlinjerna 1999. Kommissionen påpekar att de i punkt 6 i undsättnings- och omstruktureringsriktlinjerna 1999 omnämnda typiska symtomen för ett företag i svårigheter endast ska användas som hållpunkter när det ska bedömas om ett företag ska anses befinna sig i svårigheter. Däremot ska de inte betraktas som ett antal villkor som måste uppfyllas kumulativt. År 2001 uppvisade Sachsen Zweirad GmbH en förlust på 1 274 000 euro i resultatet från den ordinarie affärsverksamheten, och 2002 uppgick förlusten till 733 000 euro. Förlusten övertogs av moderbolaget Biria i enlighet med avtalet om resultatfördelning. Jämfört med 2001 sjönk omsättningen 2002.

| (105) | Enligt årsredovisningen 2002 hade Sachsen Zweirad GmbH även likviditetsproblem. I årsredovisningen anges uttryckligen att Sachsen Zweirad GmbH hade ett ansträngt likviditetsläge på grund av de stora kostnaderna för förfinansieringen av lagret och expansionen inom koncernen. Det enda sättet att säkra företagets överlevnad var enligt årsredovisningen att bankerna skulle vara beredda att bibehålla eller omstrukturera befintliga krediter. |
| --- | --- |

(105)

Enligt årsredovisningen 2002 hade Sachsen Zweirad GmbH även likviditetsproblem. I årsredovisningen anges uttryckligen att Sachsen Zweirad GmbH hade ett ansträngt likviditetsläge på grund av de stora kostnaderna för förfinansieringen av lagret och expansionen inom koncernen. Det enda sättet att säkra företagets överlevnad var enligt årsredovisningen att bankerna skulle vara beredda att bibehålla eller omstrukturera befintliga krediter.

| (106) | Enligt Tyskland förelåg det aldrig någon fara för att de privata penninginstituten inte skulle förlänga sina krediter. Detta ändrar emellertid ingenting i det faktum att företagets likviditetsläge var ansträngt. Enligt årsredovisningen var de flesta krediternas resterande löptid kortare än fem år. Detta är långt ifrån optimalt för finansieringen av affärsverksamheten och ökar även företagets risker. Krediternas kortfristighet ledde dessutom till höga räntor (även om de var något lägre 2002 än 2001), vilket ytterligare belastade företagets likviditet. |
| --- | --- |

(106)

Enligt Tyskland förelåg det aldrig någon fara för att de privata penninginstituten inte skulle förlänga sina krediter. Detta ändrar emellertid ingenting i det faktum att företagets likviditetsläge var ansträngt. Enligt årsredovisningen var de flesta krediternas resterande löptid kortare än fem år. Detta är långt ifrån optimalt för finansieringen av affärsverksamheten och ökar även företagets risker. Krediternas kortfristighet ledde dessutom till höga räntor (även om de var något lägre 2002 än 2001), vilket ytterligare belastade företagets likviditet.

| (107) | Av detta drar kommissionen slutsatsen att Sachsen Zweirad GmbH vid tidpunkten för beviljandet av garantin ska betraktas som ett företag i svårigheter, och att garantin därför ska betraktas som en omstruktureringsgaranti. Eftersom ett beviljande av en sådan garanti till stora företag ska anmälas separat till kommissionen var villkoren i den godkända stödordning som ska ha legat till grund för beviljandet av garantin inte uppfyllda, och garantin omfattades därför inte av denna stödordning. |
| --- | --- |

(107)

Av detta drar kommissionen slutsatsen att Sachsen Zweirad GmbH vid tidpunkten för beviljandet av garantin ska betraktas som ett företag i svårigheter, och att garantin därför ska betraktas som en omstruktureringsgaranti. Eftersom ett beviljande av en sådan garanti till stora företag ska anmälas separat till kommissionen var villkoren i den godkända stödordning som ska ha legat till grund för beviljandet av garantin inte uppfyllda, och garantin omfattades därför inte av denna stödordning.

| (108) | Biria bildades genom en sammanslagning den 1 oktober 2003 av (gamla) Biria AG och dotterbolaget Sachsen Zweirad GmbH. |
| --- | --- |

(108)

Biria bildades genom en sammanslagning den 1 oktober 2003 av (gamla) Biria AG och dotterbolaget Sachsen Zweirad GmbH.

| (109) | Tyskland anser att Biria måste hållas isär från (gamla) Biria AG och Sachsen Zweirad GmbH, eftersom ett nytt företag uppstått efter sammanslagningen. Frågan huruvida detta företag vid tidpunkten för beviljandet av garantin den 9 december 2004 befann sig i svårigheter ska därför bedömas utifrån den ingående balansen i det nyfusionerade företaget. Den ingående balansen anses visa att Biria GmbH inte kan betraktas som ett företag i svårigheter. |
| --- | --- |

(109)

Tyskland anser att Biria måste hållas isär från (gamla) Biria AG och Sachsen Zweirad GmbH, eftersom ett nytt företag uppstått efter sammanslagningen. Frågan huruvida detta företag vid tidpunkten för beviljandet av garantin den 9 december 2004 befann sig i svårigheter ska därför bedömas utifrån den ingående balansen i det nyfusionerade företaget. Den ingående balansen anses visa att Biria GmbH inte kan betraktas som ett företag i svårigheter.

| (110) | Kommissionen instämmer inte i detta resonemang. Det nya företag som uppstod efter sammanslagningen, Biria GmbH, kan inte betraktas separat från det tidigare Biria AG och Sachsen Zweirad GmbH, eftersom det uppstått genom en sammanslagning av de båda företagen. I annat fall vore det lätt att via fusioner av ekonomiska aktörer eller genom att grunda nya företag kringgå en klassificering som ett företag i svårigheter. År 2002 redovisade även det tidigare Biria AG förluster och hade likviditetsproblem precis som Sachsen Zweirad GmbH. Biria GmbH övertog alla skulder och förpliktelser från (gamla) Biria AG och Sachsen Zweirad GmbH. Biria GmbH har dessutom samma tillgångar och bedriver samma affärsverksamhet som (gamla) Biria AG och Sachsen Zweirad GmbH. Kommissionen anser därför att Biria GmbH har övertagit de svårigheter som (gamla) Biria AG och Sachsen Zweirad GmbH tidigare befann sig i. |
| --- | --- |

(110)

Kommissionen instämmer inte i detta resonemang. Det nya företag som uppstod efter sammanslagningen, Biria GmbH, kan inte betraktas separat från det tidigare Biria AG och Sachsen Zweirad GmbH, eftersom det uppstått genom en sammanslagning av de båda företagen. I annat fall vore det lätt att via fusioner av ekonomiska aktörer eller genom att grunda nya företag kringgå en klassificering som ett företag i svårigheter. År 2002 redovisade även det tidigare Biria AG förluster och hade likviditetsproblem precis som Sachsen Zweirad GmbH. Biria GmbH övertog alla skulder och förpliktelser från (gamla) Biria AG och Sachsen Zweirad GmbH. Biria GmbH har dessutom samma tillgångar och bedriver samma affärsverksamhet som (gamla) Biria AG och Sachsen Zweirad GmbH. Kommissionen anser därför att Biria GmbH har övertagit de svårigheter som (gamla) Biria AG och Sachsen Zweirad GmbH tidigare befann sig i.

| (111) | Vid sammanslagningen var det enligt Tyskland Sachsen Zweirad GmbH som dominerade ekonomiskt. Sachsen Zweirad GmbH ska inte ha befunnit sig i svårigheter, varför det inte automatiskt anses kunna antas att nya Biria AG skulle ha befunnit sig i svårigheter. Tvärtemot Tysklands uppfattning anser kommissionen emellertid att Sachsen Zweirad GmbH faktiskt befann sig i svårigheter. Nya Biria GmbH ”ärvde” alltså sedan de svårigheter som gällt Sachsen Zweirad GmbH. |
| --- | --- |

(111)

Vid sammanslagningen var det enligt Tyskland Sachsen Zweirad GmbH som dominerade ekonomiskt. Sachsen Zweirad GmbH ska inte ha befunnit sig i svårigheter, varför det inte automatiskt anses kunna antas att nya Biria AG skulle ha befunnit sig i svårigheter. Tvärtemot Tysklands uppfattning anser kommissionen emellertid att Sachsen Zweirad GmbH faktiskt befann sig i svårigheter. Nya Biria GmbH ”ärvde” alltså sedan de svårigheter som gällt Sachsen Zweirad GmbH.

| (112) | Enligt årsredovisningen för 2003 fortsatte omstruktureringen och omorganisationen av Biria-koncernen under 2003. Denna process hade påbörjats redan 2002 och inbegrep ett nytt finansieringssystem för koncernen. På grundval av den garanti som delstaten Sachsen ställde för lånet på 24,875 miljoner euro utarbetade Biria-koncernen ett nytt koncept för verksamhetsfinansieringen på medellång sikt. Det nya finansieringskonceptet omfattade även en betydande justering av räntesatserna och därmed en minskning av den avsevärda räntebördan. |
| --- | --- |

(112)

Enligt årsredovisningen för 2003 fortsatte omstruktureringen och omorganisationen av Biria-koncernen under 2003. Denna process hade påbörjats redan 2002 och inbegrep ett nytt finansieringssystem för koncernen. På grundval av den garanti som delstaten Sachsen ställde för lånet på 24,875 miljoner euro utarbetade Biria-koncernen ett nytt koncept för verksamhetsfinansieringen på medellång sikt. Det nya finansieringskonceptet omfattade även en betydande justering av räntesatserna och därmed en minskning av den avsevärda räntebördan.

| (113) | Samtidigt ändrades bankdeltagandet: Tre banker förklarade sig beredda att bortse från fordringar på 8 567 000 euro – vilket verkar utgöra betydligt mer än 50 procent av deras fordringar – mot en omedelbar betalning av resterande fordringar. Lånet, som omfattas av den 80-procentiga garantin i åtgärd 3, består således av ett driftslån på 8 miljoner euro, en kontokurantpost på 7,45 miljoner euro och en säsongsfinansieringspost på 9,425 miljoner euro. |
| --- | --- |

(113)

Samtidigt ändrades bankdeltagandet: Tre banker förklarade sig beredda att bortse från fordringar på 8 567 000 euro – vilket verkar utgöra betydligt mer än 50 procent av deras fordringar – mot en omedelbar betalning av resterande fordringar. Lånet, som omfattas av den 80-procentiga garantin i åtgärd 3, består således av ett driftslån på 8 miljoner euro, en kontokurantpost på 7,45 miljoner euro och en säsongsfinansieringspost på 9,425 miljoner euro.

| (114) | Biria hade alltså vid tidpunkten för garantins beviljande betydande likviditetsproblem och var därför ett företag i svårigheter. Denna bedömning stärks av att tre banker drog sig ur finansieringen av Birias verksamhet och till och med var beredda att avstå från en betydande del av sina fordringar om kvarvarande fordringar betalades omgående. Detta visar att bankerna allvarligt betvivlade att Biria kunde klara av sina skulder och att det kunde betraktas som ett lönsamt företag. |
| --- | --- |

(114)

Biria hade alltså vid tidpunkten för garantins beviljande betydande likviditetsproblem och var därför ett företag i svårigheter. Denna bedömning stärks av att tre banker drog sig ur finansieringen av Birias verksamhet och till och med var beredda att avstå från en betydande del av sina fordringar om kvarvarande fordringar betalades omgående. Detta visar att bankerna allvarligt betvivlade att Biria kunde klara av sina skulder och att det kunde betraktas som ett lönsamt företag.

| (115) | Tyskland hävdar i gengäld att bankerna drog sig ur finansieringen endast på grund av en omläggning av deras affärsstrategi. Kommissionen konstaterar att bankerna avstod från omkring 50 procent av de utestående fordringarna. Även om bankerna skulle ha dragit sig ur på grund av en affärsstrategisk nyorientering är detta ett tecken på att kreditinstituten höll en fullständig återbetalning av lånen för mycket osannolik. |
| --- | --- |

(115)

Tyskland hävdar i gengäld att bankerna drog sig ur finansieringen endast på grund av en omläggning av deras affärsstrategi. Kommissionen konstaterar att bankerna avstod från omkring 50 procent av de utestående fordringarna. Även om bankerna skulle ha dragit sig ur på grund av en affärsstrategisk nyorientering är detta ett tecken på att kreditinstituten höll en fullständig återbetalning av lånen för mycket osannolik.

| (116) | Därav drar kommissionen slutsatsen att Biria vid tidpunkten för beviljandet av garantin ska betraktas som ett företag i svårigheter och att garantin därför utgör en omstruktureringsgaranti. Eftersom ett beviljande av en sådan garanti till storföretag ska anmälas separat till kommissionen och Biria vid tidpunkten för beviljandebeskedet var ett storföretag hade villkoren i den godkända stödordning som ska ha legat till grund för beviljandet av garantin inte uppfyllts och garantin omfattas därför inte av denna stödordning. |
| --- | --- |

(116)

Därav drar kommissionen slutsatsen att Biria vid tidpunkten för beviljandet av garantin ska betraktas som ett företag i svårigheter och att garantin därför utgör en omstruktureringsgaranti. Eftersom ett beviljande av en sådan garanti till storföretag ska anmälas separat till kommissionen och Biria vid tidpunkten för beviljandebeskedet var ett storföretag hade villkoren i den godkända stödordning som ska ha legat till grund för beviljandet av garantin inte uppfyllts och garantin omfattas därför inte av denna stödordning.

| (117) | De garantier som går under benämningen åtgärd 2 respektive 3 beviljades av delstaten Sachsen, vilket innebär att de härrör ur statliga medel och därmed ska tillskrivas staten. |
| --- | --- |

(117)

De garantier som går under benämningen åtgärd 2 respektive 3 beviljades av delstaten Sachsen, vilket innebär att de härrör ur statliga medel och därmed ska tillskrivas staten.

| (118) | En åtgärd måste dessutom innebära att en fördel uppstår för stödmottagaren. Kommissionen anser att de båda garantier som det här är fråga om innebar att en otillbörlig fördel skapades för Sachsen Zweirad GmbH och Biria GmbH (numera Biria AG). |
| --- | --- |

(118)

En åtgärd måste dessutom innebära att en fördel uppstår för stödmottagaren. Kommissionen anser att de båda garantier som det här är fråga om innebar att en otillbörlig fördel skapades för Sachsen Zweirad GmbH och Biria GmbH (numera Biria AG).

| (119) | Enligt vad som anförs i punkterna 2.2 och 3.2 i kommissionens tillkännagivande om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd i form av garantier (19) (nedan kallat garantitillkännagivandet) uppstår det en fördel för låntagaren om denne inte behöver betala ett marknadsmässigt pris för garantin. En låntagare som är ett företag i ekonomiska svårigheter kan i vissa fall ha svårt att hitta ett finansinstitut som är redo att bevilja ett lån om inte en statlig garanti finns. |
| --- | --- |

(119)

Enligt vad som anförs i punkterna 2.2 och 3.2 i kommissionens tillkännagivande om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd i form av garantier (19) (nedan kallat garantitillkännagivandet) uppstår det en fördel för låntagaren om denne inte behöver betala ett marknadsmässigt pris för garantin. En låntagare som är ett företag i ekonomiska svårigheter kan i vissa fall ha svårt att hitta ett finansinstitut som är redo att bevilja ett lån om inte en statlig garanti finns.

| (120) | I det nu aktuella fallet fick ett företag i svårigheter lånegarantier utan att behöva betala någon marknadsmässig ersättning till borgensmannen (dvs. staten). |
| --- | --- |

(120)

I det nu aktuella fallet fick ett företag i svårigheter lånegarantier utan att behöva betala någon marknadsmässig ersättning till borgensmannen (dvs. staten).

| (121) | I punkt 3.2 i garantitillkännagivandet anger kommissionen följande fyra villkor som samtliga måste ha uppfyllts för att man ska kunna utesluta att det är fråga om ett statligt stöd:






  1. | Låntagaren befinner sig inte i ekonomiska svårigheter. |
| --- | --- | --- |

(121)

I punkt 3.2 i garantitillkännagivandet anger kommissionen följande fyra villkor som samtliga måste ha uppfyllts för att man ska kunna utesluta att det är fråga om ett statligt stöd:

1.

Låntagaren befinner sig inte i ekonomiska svårigheter.

| 2. | Garantins omfattning kan mätas korrekt när den beviljas. |
| --- | --- |

2.

Garantins omfattning kan mätas korrekt när den beviljas.

| 3. | Garantin täcker högst 80 procent av det utestående lånet eller någon annan finansiell förpliktelse. |
| --- | --- |

3.

Garantin täcker högst 80 procent av det utestående lånet eller någon annan finansiell förpliktelse.

| 4. | Ett marknadsorienterat pris betalas för garantin. |
| --- | --- |

4.

Ett marknadsorienterat pris betalas för garantin.

| (122) | Efter att ha tillämpat dessa villkor på det nu aktuella fallet kan kommissionen konstatera att Sachsen Zweirad GmbH och Biria var företag i svårigheter vid den tidpunkt då garantierna beviljades. |
| --- | --- |

(122)

Efter att ha tillämpat dessa villkor på det nu aktuella fallet kan kommissionen konstatera att Sachsen Zweirad GmbH och Biria var företag i svårigheter vid den tidpunkt då garantierna beviljades.

| (123) | Inga premier betalades för garantierna, och de utfärdades för lån till ett företag i svårigheter. Bara det faktum att ingen marknadsmässig ersättning betalades för garantierna tyder på att åtgärderna gav Sachsen Zweirad GmbH och Biria en fördel. På företagsmarknaden existerar det inte några garantier utan marknadsmässiga premier, i synnerhet inte när det rör sig om företag i svårigheter som eventuellt inte kommer att kunna betala tillbaka sina lån. |
| --- | --- |

(123)

Inga premier betalades för garantierna, och de utfärdades för lån till ett företag i svårigheter. Bara det faktum att ingen marknadsmässig ersättning betalades för garantierna tyder på att åtgärderna gav Sachsen Zweirad GmbH och Biria en fördel. På företagsmarknaden existerar det inte några garantier utan marknadsmässiga premier, i synnerhet inte när det rör sig om företag i svårigheter som eventuellt inte kommer att kunna betala tillbaka sina lån.

| (124) | Av resonemanget i garantitillkännagivandet kan man därför sluta sig till att garantin ska anses som ett statligt stöd. |
| --- | --- |

(124)

Av resonemanget i garantitillkännagivandet kan man därför sluta sig till att garantin ska anses som ett statligt stöd.

| (125) | Kommissionen drar därför slutsatsen att garantierna innebar en fördel för Sachsen Zweirad GmbH och Biria (numera Biria AG), eftersom inget av företagen skulle ha erhållit dessa garantier under samma förutsättningar på marknaden. |
| --- | --- |

(125)

Kommissionen drar därför slutsatsen att garantierna innebar en fördel för Sachsen Zweirad GmbH och Biria (numera Biria AG), eftersom inget av företagen skulle ha erhållit dessa garantier under samma förutsättningar på marknaden.

| (126) | Av samma anledning (se även skäl 100) innebär åtgärderna 2 och 3 att konkurrensen snedvrids och att handeln påverkas. |
| --- | --- |

(126)

Av samma anledning (se även skäl 100) innebär åtgärderna 2 och 3 att konkurrensen snedvrids och att handeln påverkas.

6.4   Slutsatser när det gäller förekomsten av statligt stöd

| (127) | Kommissionen drar därför slutsatsen att kapitalandelslånet och de båda garantierna utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget, och att de båda garantierna inte tillhandahållits i enlighet med någon godkänd stödordning. Åtgärderna 1, 2 och 3 ska således betraktas som ett nytt stöd och ska också bedömas därefter. |
| --- | --- |

(127)

Kommissionen drar därför slutsatsen att kapitalandelslånet och de båda garantierna utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget, och att de båda garantierna inte tillhandahållits i enlighet med någon godkänd stödordning. Åtgärderna 1, 2 och 3 ska således betraktas som ett nytt stöd och ska också bedömas därefter.

6.5   Beräkning av stödinslaget

| (128) | Enligt punkt 4.1 i garantitillkännagivandet ska en enskild garanti eller en hel garantiordning som inte är förenlig med principen om marknadsmässiga investeringsvillkor anses innefatta ett statligt stöd. Inslaget av statligt stöd måste kvantifieras för att man ska kunna bedöma om stödet på grundval av ett visst undantag från reglerna om statligt stöd kan anses förenligt med den inre marknaden. Innan garantins förenlighet med den inre marknaden kan fastställas måste således kommissionen först beräkna stödinslaget. |
| --- | --- |

(128)

Enligt punkt 4.1 i garantitillkännagivandet ska en enskild garanti eller en hel garantiordning som inte är förenlig med principen om marknadsmässiga investeringsvillkor anses innefatta ett statligt stöd. Inslaget av statligt stöd måste kvantifieras för att man ska kunna bedöma om stödet på grundval av ett visst undantag från reglerna om statligt stöd kan anses förenligt med den inre marknaden. Innan garantins förenlighet med den inre marknaden kan fastställas måste således kommissionen först beräkna stödinslaget.

| (129) | I garantitillkännagivandet anger kommissionen de generella principerna för hur stödinslaget ska beräknas. |
| --- | --- |

(129)

I garantitillkännagivandet anger kommissionen de generella principerna för hur stödinslaget ska beräknas.

| (130) | Enligt kommissionens uppfattning kan stödinslaget i en statlig garanti i princip uppgå till det totala lånebeloppet om stödmottagaren inte av egen kraft kan skaffa sig tillträde till finansmarknaden (se punkterna 2.2 och 4.1 a i garantitillkännagivandet). |
| --- | --- |

(130)

Enligt kommissionens uppfattning kan stödinslaget i en statlig garanti i princip uppgå till det totala lånebeloppet om stödmottagaren inte av egen kraft kan skaffa sig tillträde till finansmarknaden (se punkterna 2.2 och 4.1 a i garantitillkännagivandet).

| (131) | Reglerna för hur stödinslaget ska beräknas anges i garantitillkännagivandet i punkterna 4.1 (Allmänt), 4.2 (Stödinslag i enskilda garantier) och 4.4 (Stödinslag i garantiordningar). Kommissionen tillämpar nedan dessa regler på det här aktuella fallet. |
| --- | --- |

(131)

Reglerna för hur stödinslaget ska beräknas anges i garantitillkännagivandet i punkterna 4.1 (Allmänt), 4.2 (Stödinslag i enskilda garantier) och 4.4 (Stödinslag i garantiordningar). Kommissionen tillämpar nedan dessa regler på det här aktuella fallet.

| (132) | Om inget marknadsmässigt pris för garantin kan åberopas som jämförelse ska enligt punkt 4.2 i garantitillkännagivandet de totala kostnaderna på marknaden för ett lån med garanti jämföras med samma kostnader utan garanti (dvs. räntesatsen för ett jämförbart lån utan garanti ska jämföras med räntesatsen plus priset för garantin för lånet med statlig garanti). |
| --- | --- |

(132)

Om inget marknadsmässigt pris för garantin kan åberopas som jämförelse ska enligt punkt 4.2 i garantitillkännagivandet de totala kostnaderna på marknaden för ett lån med garanti jämföras med samma kostnader utan garanti (dvs. räntesatsen för ett jämförbart lån utan garanti ska jämföras med räntesatsen plus priset för garantin för lånet med statlig garanti).

| (133) | I många fall finns inte någon sådan marknadsmässig räntesats tillgänglig. I sitt meddelande om metoden för fastställande av referens- och diskonteringsränta presenterar kommissionen därför en metod som med avseende på vad som anges i punkt 4.2 i garantitillkännagivandet kan användas som riktvärde för en marknadsmässig räntesats. |
| --- | --- |

(133)

I många fall finns inte någon sådan marknadsmässig räntesats tillgänglig. I sitt meddelande om metoden för fastställande av referens- och diskonteringsränta presenterar kommissionen därför en metod som med avseende på vad som anges i punkt 4.2 i garantitillkännagivandet kan användas som riktvärde för en marknadsmässig räntesats.

| (134) | Kommissionen fastställer en referensränta i enlighet med referensräntemeddelandet 1997. Referensräntan ska spegla den genomsnittliga nivån på de räntesatser som gäller på marknaden för lån på medellång och lång sikt med normal säkerhet. I referensräntemeddelandet 1997 anges vidare att denna referensränta är en miniminivå som kan höjas i situationer där risken är särskilt hög (exempelvis företag i svårigheter, avsaknad av sådan säkerhet som normalt krävs av bankerna etc.). I sådana situationer kan påslaget uppgå till 400 räntepunkter eller ännu mer. I referensräntemeddelandet 1997 klargörs inte om riskpremier som tas ut för att kompensera för olika risker får kumuleras. Det är inte uteslutet med kumuleringar, men i sitt beslut måste kommissionen motivera varför en kumulering av olika riskpremier har gjorts, baserat på en analys av de metoder som tillämpas på finansmarknaden (20). |
| --- | --- |

(134)

Kommissionen fastställer en referensränta i enlighet med referensräntemeddelandet 1997. Referensräntan ska spegla den genomsnittliga nivån på de räntesatser som gäller på marknaden för lån på medellång och lång sikt med normal säkerhet. I referensräntemeddelandet 1997 anges vidare att denna referensränta är en miniminivå som kan höjas i situationer där risken är särskilt hög (exempelvis företag i svårigheter, avsaknad av sådan säkerhet som normalt krävs av bankerna etc.). I sådana situationer kan påslaget uppgå till 400 räntepunkter eller ännu mer. I referensräntemeddelandet 1997 klargörs inte om riskpremier som tas ut för att kompensera för olika risker får kumuleras. Det är inte uteslutet med kumuleringar, men i sitt beslut måste kommissionen motivera varför en kumulering av olika riskpremier har gjorts, baserat på en analys av de metoder som tillämpas på finansmarknaden (20).

| (135) | Revisionsföretaget Deloitte & Touche GmbH genomförde 2004 en studie (nedan kallad studien) på uppdrag av kommissionens generaldirektorat för konkurrens. Med hänvisning till empirisk forskning redogjorde man i studien (21) bl.a. för de riskpremier som man kunnat konstatera tillämpas på marknaden för företag inom olika riskgrupper och för transaktioner med olika säkerhet. Studien visar entydigt att en kombination av olika riskfaktorer (låntagarens kreditvärdighet, säkerheter etc.) tar sig uttryck i olika höga påslag på basräntan. |
| --- | --- |

(135)

Revisionsföretaget Deloitte & Touche GmbH genomförde 2004 en studie (nedan kallad studien) på uppdrag av kommissionens generaldirektorat för konkurrens. Med hänvisning till empirisk forskning redogjorde man i studien (21) bl.a. för de riskpremier som man kunnat konstatera tillämpas på marknaden för företag inom olika riskgrupper och för transaktioner med olika säkerhet. Studien visar entydigt att en kombination av olika riskfaktorer (låntagarens kreditvärdighet, säkerheter etc.) tar sig uttryck i olika höga påslag på basräntan.

| (136) | Med utgångspunkt i studien presenterar kommissionen i ett meddelande om en översyn av metoden för att fastställa referens- och diskonteringsräntor (22) (nedan kallat referensräntemeddelandet 2008) en reviderad metod för hur stödinslaget i samband med lån ska beräknas. I referensräntemeddelandet 2008 återges det system som föreslås i studien, dvs. att referensräntesatsen höjs i förhållande till företagets kreditvärdighet och den säkerhet som tillhandahålls. |
| --- | --- |

(136)

Med utgångspunkt i studien presenterar kommissionen i ett meddelande om en översyn av metoden för att fastställa referens- och diskonteringsräntor (22) (nedan kallat referensräntemeddelandet 2008) en reviderad metod för hur stödinslaget i samband med lån ska beräknas. I referensräntemeddelandet 2008 återges det system som föreslås i studien, dvs. att referensräntesatsen höjs i förhållande till företagets kreditvärdighet och den säkerhet som tillhandahålls.

| (137) | Kommissionen anser även att beräkningen av stödinslaget i de granskade åtgärderna utgör en del av själva stödkonceptet. Domstolens praxis innebär helt klart att man måste fastställa om det i ett stödsammanhang rör sig om ett fördragsförenligt statligt stöd, och att detta ska fastställas utifrån de objektiva fakta som förelåg vid tidpunkten för kommissionens beslut (23). |
| --- | --- |

(137)

Kommissionen anser även att beräkningen av stödinslaget i de granskade åtgärderna utgör en del av själva stödkonceptet. Domstolens praxis innebär helt klart att man måste fastställa om det i ett stödsammanhang rör sig om ett fördragsförenligt statligt stöd, och att detta ska fastställas utifrån de objektiva fakta som förelåg vid tidpunkten för kommissionens beslut (23).

| (138) | Kommissionen anser således att referensräntemeddelandet 2008 utgör lämplig grund för en beräkning av stödinslaget. Följaktligen kommer kommissionen också att här nedan bedöma stödinslaget i de ifrågavarande åtgärderna på basis av detta meddelande. |
| --- | --- |

(138)

Kommissionen anser således att referensräntemeddelandet 2008 utgör lämplig grund för en beräkning av stödinslaget. Följaktligen kommer kommissionen också att här nedan bedöma stödinslaget i de ifrågavarande åtgärderna på basis av detta meddelande.

| (139) | Stödinslaget i kapitalandelslånet utgörs enligt kommissionen av differensen mellan vad Bike Systems skulle ha fått betala för detta kapitalandelslån på den fria marknaden och vad företaget faktiskt betalade. Eftersom Bike Systems befann sig i svårigheter när kapitalandelslånet beviljades och risken förknippad med detta var hög kan stödinslaget beräknas till så mycket som 100 procent av kapitaltillskottet, med tanke på att en investerare som agerar på marknadsmässiga villkor knappast skulle ha erbjudit ett sådant kapitalandelslån (24). |
| --- | --- |

(139)

Stödinslaget i kapitalandelslånet utgörs enligt kommissionen av differensen mellan vad Bike Systems skulle ha fått betala för detta kapitalandelslån på den fria marknaden och vad företaget faktiskt betalade. Eftersom Bike Systems befann sig i svårigheter när kapitalandelslånet beviljades och risken förknippad med detta var hög kan stödinslaget beräknas till så mycket som 100 procent av kapitaltillskottet, med tanke på att en investerare som agerar på marknadsmässiga villkor knappast skulle ha erbjudit ett sådant kapitalandelslån (24).

| (140) | Kommissionens uppfattning är att ett kapitalandelslån inte är något vanligt lån, men att det kan jämföras med ett extra riskfyllt lån eftersom ett kapitalandelslån i händelse av insolvens prioriteringsmässigt hamnar efter alla andra fordringar, även efterställda lån. |
| --- | --- |

(140)

Kommissionens uppfattning är att ett kapitalandelslån inte är något vanligt lån, men att det kan jämföras med ett extra riskfyllt lån eftersom ett kapitalandelslån i händelse av insolvens prioriteringsmässigt hamnar efter alla andra fordringar, även efterställda lån.

| (141) | Som klargjorts i skäl 92 måste situationen för Bike Systems, som just genomgått ett insolvensförfarande, enligt kommissionens uppfattning betraktas som osäker. Företagets framtidsutsikter var ovissa, eftersom endast en begränsad omstrukturering av företaget gjorts. Som framgår av skäl 92 ska företaget därför betraktas som ett företag i svårigheter. Dessutom ställdes inga säkerheter för kapitalandelslånet, vilket ökar risken för bristande betalningsfullgörelse. Kommissionen anser därför att garantin ska betraktas som en transaktion med ”lågt” ställd säkerhet, i enlighet med definitionen i referensräntemeddelandet 2008. Utöver bristerna i säkerheterna är kapitalandelslånet också efterställt samtliga övriga lån vid en eventuell insolvens, vilket ytterligare ökar risken för bristande betalningsfullgörelse. Enligt kommissionens uppfattning måste den sistnämnda omständigheten ses som ytterligare en riskfaktor vid sidan av bristande säkerhet, eftersom den lågt ställda säkerheten ökar risken för att en fordringsägares krav inte omedelbart kan tillmötesgås i samband med en realisering av säkerheterna ifall låntagaren skulle drabbas av insolvens. Eftersom det här är fråga om efterställda fordringar kommer fordringsägarens krav att tillmötesgås först efter alla andra fordringsägares krav, vilket innebär att ifrågavarande fordringsägare antagligen aldrig kommer att få betalt. |
| --- | --- |

(141)

Som klargjorts i skäl 92 måste situationen för Bike Systems, som just genomgått ett insolvensförfarande, enligt kommissionens uppfattning betraktas som osäker. Företagets framtidsutsikter var ovissa, eftersom endast en begränsad omstrukturering av företaget gjorts. Som framgår av skäl 92 ska företaget därför betraktas som ett företag i svårigheter. Dessutom ställdes inga säkerheter för kapitalandelslånet, vilket ökar risken för bristande betalningsfullgörelse. Kommissionen anser därför att garantin ska betraktas som en transaktion med ”lågt” ställd säkerhet, i enlighet med definitionen i referensräntemeddelandet 2008. Utöver bristerna i säkerheterna är kapitalandelslånet också efterställt samtliga övriga lån vid en eventuell insolvens, vilket ytterligare ökar risken för bristande betalningsfullgörelse. Enligt kommissionens uppfattning måste den sistnämnda omständigheten ses som ytterligare en riskfaktor vid sidan av bristande säkerhet, eftersom den lågt ställda säkerheten ökar risken för att en fordringsägares krav inte omedelbart kan tillmötesgås i samband med en realisering av säkerheterna ifall låntagaren skulle drabbas av insolvens. Eftersom det här är fråga om efterställda fordringar kommer fordringsägarens krav att tillmötesgås först efter alla andra fordringsägares krav, vilket innebär att ifrågavarande fordringsägare antagligen aldrig kommer att få betalt.

| (142) | Kommissionen anser att Bike Systems kreditvärdighet måste klassificeras som ”dålig”, med tanke på att företaget vid tidpunkten för åtgärden befann sig i svårigheter. I referensräntemeddelandet 2008 anges att det för företag i denna kreditvärdighetskategori med dålig säkerhet kan krävas en höjning av referensräntan med upp till 1 000 räntepunkter för att det ska kunna uteslutas att det är fråga om ett stöd. Kommissionen anser att kapitalandelslånets bristfälliga säkerhet och låga prioritering motiverar en höjning med 1 000 räntepunkter. |
| --- | --- |

(142)

Kommissionen anser att Bike Systems kreditvärdighet måste klassificeras som ”dålig”, med tanke på att företaget vid tidpunkten för åtgärden befann sig i svårigheter. I referensräntemeddelandet 2008 anges att det för företag i denna kreditvärdighetskategori med dålig säkerhet kan krävas en höjning av referensräntan med upp till 1 000 räntepunkter för att det ska kunna uteslutas att det är fråga om ett stöd. Kommissionen anser att kapitalandelslånets bristfälliga säkerhet och låga prioritering motiverar en höjning med 1 000 räntepunkter.

| (143) | Stödinslaget i kapitalandelslånet utgör således differensen mellan basräntan plus 1 000 räntepunkter och den ersättning som betalades för kapitalandelslånet. |
| --- | --- |

(143)

Stödinslaget i kapitalandelslånet utgör således differensen mellan basräntan plus 1 000 räntepunkter och den ersättning som betalades för kapitalandelslånet.

| (144) | Kommissionen anser dessutom att eftersom den rörliga ersättningen på 3,5 procent var vinstberoende kan den endast delvis beaktas vid beräkningen av stödinslaget. Företaget befann sig i ett dåligt läge och vinstutsikterna var osäkra. Kommissionen anser därför att det är motiverat att endast beakta den rörliga ersättningen till hälften, dvs. 1,75 procent. Som faktisk ersättning vid beräkningen av stödinslaget bör därför den fasta räntan på 8,75 procent och hälften av den rörliga ersättningen på 3,5 procent beaktas, vilket motsvarar en total ersättning på 10,5 procent. Stödinslaget motsvarar således differensen mellan referensräntan plus 1 000 räntepunkter och ersättningen på 10,5 procent. |
| --- | --- |

(144)

Kommissionen anser dessutom att eftersom den rörliga ersättningen på 3,5 procent var vinstberoende kan den endast delvis beaktas vid beräkningen av stödinslaget. Företaget befann sig i ett dåligt läge och vinstutsikterna var osäkra. Kommissionen anser därför att det är motiverat att endast beakta den rörliga ersättningen till hälften, dvs. 1,75 procent. Som faktisk ersättning vid beräkningen av stödinslaget bör därför den fasta räntan på 8,75 procent och hälften av den rörliga ersättningen på 3,5 procent beaktas, vilket motsvarar en total ersättning på 10,5 procent. Stödinslaget motsvarar således differensen mellan referensräntan plus 1 000 räntepunkter och ersättningen på 10,5 procent.

| (145) | Tack vare de garantier som anförs som åtgärd 2 och 3 kunde Sachsen Zweirad GmbH och Biria GmbH få bättre finansiella villkor för sina lån än vad som är vanligt på finansmarknaden. Stödinslaget i garantin i åtgärd 2 och i garantin i åtgärd 3 motsvarar differensen mellan den ränta som Sachsen Zweirad GmbH och Biria GmbH skulle ha fått betala för ett lån som beviljats till marknadsmässiga villkor (dvs. utan garanti) och den ränta som faktiskt fastställdes för lånet med garanti. Denna differens torde motsvara den premie som en investerare som agerar på marknadsvillkor hade begärt för dessa garantier. Eftersom Sachsen Zweirad GmbH och Biria GmbH befann sig i svårigheter då garantierna och de aktuella lånen beviljades kan stödinslaget anses uppgå till så mycket som 100 procent av garantierna, med tanke på att ingen finansiär skulle ha godkänt lånen utan garanti (25). |
| --- | --- |

(145)

Tack vare de garantier som anförs som åtgärd 2 och 3 kunde Sachsen Zweirad GmbH och Biria GmbH få bättre finansiella villkor för sina lån än vad som är vanligt på finansmarknaden. Stödinslaget i garantin i åtgärd 2 och i garantin i åtgärd 3 motsvarar differensen mellan den ränta som Sachsen Zweirad GmbH och Biria GmbH skulle ha fått betala för ett lån som beviljats till marknadsmässiga villkor (dvs. utan garanti) och den ränta som faktiskt fastställdes för lånet med garanti. Denna differens torde motsvara den premie som en investerare som agerar på marknadsvillkor hade begärt för dessa garantier. Eftersom Sachsen Zweirad GmbH och Biria GmbH befann sig i svårigheter då garantierna och de aktuella lånen beviljades kan stödinslaget anses uppgå till så mycket som 100 procent av garantierna, med tanke på att ingen finansiär skulle ha godkänt lånen utan garanti (25).

| (146) | Kommissionen anser att de mycket låga säkerheter som ställdes ytterligare ökar risken i samband med lånet och garantin till Sachsen Zweirad GmbH. Garantin för lånet till Sachsen Zweirad GmbH var endast säkrad genom en solidarisk borgensförbindelse mellan koncernens olika företag. Det ekonomiska värdet av sådana solidariska borgensförbindelser är mycket ringa. Kommissionen anser därför att garantin ska betraktas som en transaktion med ”lågt” ställd säkerhet, i enlighet med definitionen i referensräntemeddelandet 2008. |
| --- | --- |

(146)

Kommissionen anser att de mycket låga säkerheter som ställdes ytterligare ökar risken i samband med lånet och garantin till Sachsen Zweirad GmbH. Garantin för lånet till Sachsen Zweirad GmbH var endast säkrad genom en solidarisk borgensförbindelse mellan koncernens olika företag. Det ekonomiska värdet av sådana solidariska borgensförbindelser är mycket ringa. Kommissionen anser därför att garantin ska betraktas som en transaktion med ”lågt” ställd säkerhet, i enlighet med definitionen i referensräntemeddelandet 2008.

| (147) | Vad gäller lånet och garantin till Biria GmbH hade de säkerheter som ställts ett högre ekonomiskt värde än de säkerheter som ställts för garantin till Sachsen Zweirad GmbH. Trots detta var säkerheterna ändå lägre än de säkerheter som normalt krävs. Garantin till Biria GmbH är säkrad genom ett företagshypotek med bästa rätt i Bike Systems tillgångar på 15 miljoner euro. Företagshypoteket är emellertid efterställt ett annat lån på 2 miljoner euro. Detta företagshypotek med bästa rätt täcker således bara drygt 50 procent av hela lånebeloppet. Det faktiska likvidationsvärdet för denna säkerhet är dock okänt. Övriga säkerheter – företagshypotek, överlåtna fordringar, utmätning av varor i koncernens ägo och en solidarisk garanti från ägaren till Biria GmbH – uppgick till ett ringa ekonomiskt värde. Även med hänsyn till dessa säkerheter anser kommissionen att garantin ska betraktas som en transaktion med ”lågt” ställd säkerhet, i enlighet med definitionen i referensräntemeddelandet 2008. |
| --- | --- |

(147)

Vad gäller lånet och garantin till Biria GmbH hade de säkerheter som ställts ett högre ekonomiskt värde än de säkerheter som ställts för garantin till Sachsen Zweirad GmbH. Trots detta var säkerheterna ändå lägre än de säkerheter som normalt krävs. Garantin till Biria GmbH är säkrad genom ett företagshypotek med bästa rätt i Bike Systems tillgångar på 15 miljoner euro. Företagshypoteket är emellertid efterställt ett annat lån på 2 miljoner euro. Detta företagshypotek med bästa rätt täcker således bara drygt 50 procent av hela lånebeloppet. Det faktiska likvidationsvärdet för denna säkerhet är dock okänt. Övriga säkerheter – företagshypotek, överlåtna fordringar, utmätning av varor i koncernens ägo och en solidarisk garanti från ägaren till Biria GmbH – uppgick till ett ringa ekonomiskt värde. Även med hänsyn till dessa säkerheter anser kommissionen att garantin ska betraktas som en transaktion med ”lågt” ställd säkerhet, i enlighet med definitionen i referensräntemeddelandet 2008.

| (148) | Som klargjorts ovan var såväl Biria GmbH och Sachsen Zweirad GmbH företag i svårigheter vid den tidpunkt då garantierna ställdes, vilket gör att deras kreditvärdighet bör ska klassificeras som ”dålig”. Enligt referensräntemeddelandet 2008 kan räntepåslaget för dålig säkerhet uppgå till 1 000 räntepunkter i denna kreditvärdighetskategori, för att det ska kunna uteslutas att det är fråga om ett statligt stöd. I fallet Sachsen Zweirad GmbH anser kommissionen att den lågt ställda säkerheten motiverar ett påslag om 800 räntepunkter. Biria GmbH ställde en något bättre säkerhet, varför ett påslag om 700 räntepunkter är motiverat i detta fall. Att påslagen för de båda företagen är lägre än påslaget i samband med kapitalandelslånet har att göra med kapitalandelslånets lägre prioritetsgrad. |
| --- | --- |

(148)

Som klargjorts ovan var såväl Biria GmbH och Sachsen Zweirad GmbH företag i svårigheter vid den tidpunkt då garantierna ställdes, vilket gör att deras kreditvärdighet bör ska klassificeras som ”dålig”. Enligt referensräntemeddelandet 2008 kan räntepåslaget för dålig säkerhet uppgå till 1 000 räntepunkter i denna kreditvärdighetskategori, för att det ska kunna uteslutas att det är fråga om ett statligt stöd. I fallet Sachsen Zweirad GmbH anser kommissionen att den lågt ställda säkerheten motiverar ett påslag om 800 räntepunkter. Biria GmbH ställde en något bättre säkerhet, varför ett påslag om 700 räntepunkter är motiverat i detta fall. Att påslagen för de båda företagen är lägre än påslaget i samband med kapitalandelslånet har att göra med kapitalandelslånets lägre prioritetsgrad.

| (149) | Stödinslaget i garantin till Sachsen Zweirad GmbH (åtgärd 2) utgör differensen mellan referensräntan plus 800 räntepunkter och den totala kostnad (dvs. räntesatsen för lånet plus eventuella premier för garantin) till vilken lånet med ställda säkerheter tillhandhölls. |
| --- | --- |

(149)

Stödinslaget i garantin till Sachsen Zweirad GmbH (åtgärd 2) utgör differensen mellan referensräntan plus 800 räntepunkter och den totala kostnad (dvs. räntesatsen för lånet plus eventuella premier för garantin) till vilken lånet med ställda säkerheter tillhandhölls.

| (150) | Analogt utgör stödinslaget i garantin till Biria GmbH (åtgärd 3) differensen mellan referensräntan plus 700 räntepunkter och den totala kostnad (dvs. räntesatsen för lånet plus eventuella premier för garantin) till vilket lånet med ställda säkerheter tillhandhölls. |
| --- | --- |

(150)

Analogt utgör stödinslaget i garantin till Biria GmbH (åtgärd 3) differensen mellan referensräntan plus 700 räntepunkter och den totala kostnad (dvs. räntesatsen för lånet plus eventuella premier för garantin) till vilket lånet med ställda säkerheter tillhandhölls.

6.6   Undantag i enlighet med artikel 107.2 och 107.3 i EUF-fördraget

| (151) | Enligt artikel 107.2 och 107.3 i EUF-fördraget kan undantag göras från det allmänna stödförbudet i artikel 107.1. |
| --- | --- |

(151)

Enligt artikel 107.2 och 107.3 i EUF-fördraget kan undantag göras från det allmänna stödförbudet i artikel 107.1.

| (152) | Undantagen i artikel 107.2 i EUF-fördraget är inte tillämpliga i detta fall, eftersom stödåtgärderna varken är av social karaktär eller ges till enskilda konsumenter. Stödet ges heller inte för att avhjälpa skador som orsakats av naturkatastrofer eller andra exceptionella händelser, och det ges inte till näringslivet i vissa av de områden i Förbundsrepubliken Tyskland som påverkats genom Tysklands delning. |
| --- | --- |

(152)

Undantagen i artikel 107.2 i EUF-fördraget är inte tillämpliga i detta fall, eftersom stödåtgärderna varken är av social karaktär eller ges till enskilda konsumenter. Stödet ges heller inte för att avhjälpa skador som orsakats av naturkatastrofer eller andra exceptionella händelser, och det ges inte till näringslivet i vissa av de områden i Förbundsrepubliken Tyskland som påverkats genom Tysklands delning.

| (153) | Inte heller undantagen i artikel 107.3 b och d i EUF-fördraget är tillämpliga här. Dessa undantag gäller stöd som syftar till att främja genomförandet av viktiga projekt av gemensamt europeiskt intresse såsom att främja kultur och bevara kulturarvet. |
| --- | --- |

(153)

Inte heller undantagen i artikel 107.3 b och d i EUF-fördraget är tillämpliga här. Dessa undantag gäller stöd som syftar till att främja genomförandet av viktiga projekt av gemensamt europeiskt intresse såsom att främja kultur och bevara kulturarvet.

| (154) | Därmed kvarstår undantagsbestämmelserna i artikel 107.3 a och c i EUF-fördraget och de gemenskapsriktlinjer som bygger på dessa. |
| --- | --- |

(154)

Därmed kvarstår undantagsbestämmelserna i artikel 107.3 a och c i EUF-fördraget och de gemenskapsriktlinjer som bygger på dessa.

| (155) | Kommissionen konstaterar framför allt att Bike Systems har sitt säte i ett stödområde som i enlighet med artikel 107.3 a i EUF-fördraget kommer i fråga för regionalstöd. Trots de tvivel som kommissionen uttryckte i samband med att det formella granskningsförfarandet inleddes har dock Tyskland inte inkommit med några uppgifter till stöd för att villkoren för beviljande av regionalstöd skulle ha uppfyllts i enlighet med riktlinjerna för statligt stöd för regionala ändamål (26). |
| --- | --- |

(155)

Kommissionen konstaterar framför allt att Bike Systems har sitt säte i ett stödområde som i enlighet med artikel 107.3 a i EUF-fördraget kommer i fråga för regionalstöd. Trots de tvivel som kommissionen uttryckte i samband med att det formella granskningsförfarandet inleddes har dock Tyskland inte inkommit med några uppgifter till stöd för att villkoren för beviljande av regionalstöd skulle ha uppfyllts i enlighet med riktlinjerna för statligt stöd för regionala ändamål (26).

| (156) | Ytterligare undantagsbestämmelser återfinns i gemenskapens riktlinjer. Eftersom stödet beviljades i mars 2001 var det undsättnings- och omstruktureringsriktlinjerna 1999 som var tillämpliga. Kommissionen har inga uppgifter om att stödet med utgångspunkt i dessa riktlinjer kan betraktas som förenligt med EUF-fördraget. Enligt undsättnings- och omstruktureringsriktlinjerna 1999 kan ett omstruktureringsstöd endast beviljas under förutsättning att en hållbar omstruktureringsplan genomförs så att en oproportionerlig snedvridning av konkurrensen kan undvikas och så att stödet kan begränsas till ett minimum. Trots de tvivel som kommissionen uttryckte i samband med att förfarandet inleddes har Tyskland inte inkommit med några uppgifter om att dessa villkor skulle ha uppfyllts. Kommissionen drar därför slutsatsen att villkoren i undsättnings- och omstruktureringsriktlinjerna 1999 inte har uppfyllts. |
| --- | --- |

(156)

Ytterligare undantagsbestämmelser återfinns i gemenskapens riktlinjer. Eftersom stödet beviljades i mars 2001 var det undsättnings- och omstruktureringsriktlinjerna 1999 som var tillämpliga. Kommissionen har inga uppgifter om att stödet med utgångspunkt i dessa riktlinjer kan betraktas som förenligt med EUF-fördraget. Enligt undsättnings- och omstruktureringsriktlinjerna 1999 kan ett omstruktureringsstöd endast beviljas under förutsättning att en hållbar omstruktureringsplan genomförs så att en oproportionerlig snedvridning av konkurrensen kan undvikas och så att stödet kan begränsas till ett minimum. Trots de tvivel som kommissionen uttryckte i samband med att förfarandet inleddes har Tyskland inte inkommit med några uppgifter om att dessa villkor skulle ha uppfyllts. Kommissionen drar därför slutsatsen att villkoren i undsättnings- och omstruktureringsriktlinjerna 1999 inte har uppfyllts.

| (157) | Inte heller några av övriga riktlinjer och förordningar som gäller stöd bl.a. på områdena forskning och utveckling, miljö, små och medelstora företag, sysselsättning och utbildning eller riskkapital kan tillämpas på den aktuella åtgärden. Eftersom åtgärden inte är inriktad på något mål av gemensamt europeiskt intresse utgör stödet ett driftsstöd som är oförenligt med EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(157)

Inte heller några av övriga riktlinjer och förordningar som gäller stöd bl.a. på områdena forskning och utveckling, miljö, små och medelstora företag, sysselsättning och utbildning eller riskkapital kan tillämpas på den aktuella åtgärden. Eftersom åtgärden inte är inriktad på något mål av gemensamt europeiskt intresse utgör stödet ett driftsstöd som är oförenligt med EUF-fördraget.

| (158) | Kommissionen konstaterar att Sachsen Zweirad GmbH och Biria GmbH har sina säten i ett stödområde i enlighet med artikel 107.3 a i EUF-fördraget. Trots detta gäller varken undantagsbestämmelserna i denna artikel eller bestämmelserna om regionalstöd i artikel 107.3 c i EUF-fördraget, eftersom Sachsen Zweirad GmbH och Biria GmbH befann sig i svårigheter och stödåtgärderna inte gällde den ekonomiska utvecklingen i en viss region. |
| --- | --- |

(158)

Kommissionen konstaterar att Sachsen Zweirad GmbH och Biria GmbH har sina säten i ett stödområde i enlighet med artikel 107.3 a i EUF-fördraget. Trots detta gäller varken undantagsbestämmelserna i denna artikel eller bestämmelserna om regionalstöd i artikel 107.3 c i EUF-fördraget, eftersom Sachsen Zweirad GmbH och Biria GmbH befann sig i svårigheter och stödåtgärderna inte gällde den ekonomiska utvecklingen i en viss region.

| (159) | Kommissionens slutsats är att endast gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter kunde ha varit tillämpliga. Eftersom stödet beviljades i mars respektive december 2003 var det 1999 års undsättnings- och omstruktureringsriktlinjer som gällde då. |
| --- | --- |

(159)

Kommissionens slutsats är att endast gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter kunde ha varit tillämpliga. Eftersom stödet beviljades i mars respektive december 2003 var det 1999 års undsättnings- och omstruktureringsriktlinjer som gällde då.

| (160) | För att ett stöd ska kunna beviljas krävs att en omstruktureringsplan med så begränsad giltighetstid som möjligt genomförs. Planen ska också syfta till att företagets långsiktiga lönsamhet kan återställas inom rimlig tid utifrån realistiska antaganden om framtida driftsbetingelser. Trots de tvivel som kommissionen uttryckte i samband med att förfarandet inleddes har Tyskland inte inkommit med några uppgifter om att garantin skulle ha beviljats på grundval av en hållbar omstruktureringsplan som skulle ha kunnat återställa koncernens lönsamhet. |
| --- | --- |

(160)

För att ett stöd ska kunna beviljas krävs att en omstruktureringsplan med så begränsad giltighetstid som möjligt genomförs. Planen ska också syfta till att företagets långsiktiga lönsamhet kan återställas inom rimlig tid utifrån realistiska antaganden om framtida driftsbetingelser. Trots de tvivel som kommissionen uttryckte i samband med att förfarandet inleddes har Tyskland inte inkommit med några uppgifter om att garantin skulle ha beviljats på grundval av en hållbar omstruktureringsplan som skulle ha kunnat återställa koncernens lönsamhet.

| (161) | Åtgärder måste dessutom vidtas för att så långt möjligt mildra stödets negativa effekter för konkurrenterna. Detta villkor tar sig vanligtvis uttryck i att företaget måste begränsa sin närvaro på sin marknad/sina marknader när omstruktureringsperioden är slut. Kommissionen saknar uppgifter om såväl den relevanta marknaden som Biria-koncernens andel på denna marknad. Inte heller finns några uppgifter om eventuella kompensationsåtgärder för att begränsa företagets närvaro på marknaden. Förvärvet av Checker Pig och Bike Systems 2001 tyder snarare på att Biria-koncernen expanderat. |
| --- | --- |

(161)

Åtgärder måste dessutom vidtas för att så långt möjligt mildra stödets negativa effekter för konkurrenterna. Detta villkor tar sig vanligtvis uttryck i att företaget måste begränsa sin närvaro på sin marknad/sina marknader när omstruktureringsperioden är slut. Kommissionen saknar uppgifter om såväl den relevanta marknaden som Biria-koncernens andel på denna marknad. Inte heller finns några uppgifter om eventuella kompensationsåtgärder för att begränsa företagets närvaro på marknaden. Förvärvet av Checker Pig och Bike Systems 2001 tyder snarare på att Biria-koncernen expanderat.

| (162) | I enlighet med undsättnings- och omstruktureringsriktlinjerna 1999 måste stödets omfattning vara begränsat till ett för omstruktureringen nödvändigt minimum med hänsyn till vilka finansiella medel som företaget och dess aktieägare haft tillgång till. Vidare måste stödmottagaren lämna ett betydande bidrag till omstruktureringsplanen med hjälp av egna medel eller genom extern finansiering till marknadsvillkor. Eftersom stödet inte beviljats på grundval av en omstruktureringsplan saknar kommissionen uppgifter om stödmottagarens bidrag och om stödet har begränsats till ett minimum. |
| --- | --- |

(162)

I enlighet med undsättnings- och omstruktureringsriktlinjerna 1999 måste stödets omfattning vara begränsat till ett för omstruktureringen nödvändigt minimum med hänsyn till vilka finansiella medel som företaget och dess aktieägare haft tillgång till. Vidare måste stödmottagaren lämna ett betydande bidrag till omstruktureringsplanen med hjälp av egna medel eller genom extern finansiering till marknadsvillkor. Eftersom stödet inte beviljats på grundval av en omstruktureringsplan saknar kommissionen uppgifter om stödmottagarens bidrag och om stödet har begränsats till ett minimum.

| (163) | Enligt undsättnings- och omstruktureringsriktlinjerna 1999 får omstruktureringsstöd endast beviljas en gång. Om det berörda företaget redan tidigare har erhållit omstruktureringsstöd och om omstruktureringsfasen ligger mindre än tio år tillbaka i tiden godkänner kommissionen sällan att ytterligare omstruktureringsstöd beviljas, såvida inte exceptionella och oförutsebara omständigheter föreligger. |
| --- | --- |

(163)

Enligt undsättnings- och omstruktureringsriktlinjerna 1999 får omstruktureringsstöd endast beviljas en gång. Om det berörda företaget redan tidigare har erhållit omstruktureringsstöd och om omstruktureringsfasen ligger mindre än tio år tillbaka i tiden godkänner kommissionen sällan att ytterligare omstruktureringsstöd beviljas, såvida inte exceptionella och oförutsebara omständigheter föreligger.

| (164) | Sachsen Zweirad GmbH erhöll i april 1996 och i mars 1998 ett omstruktureringsstöd i form av ett offentligt delägande uppgående till totalt 1 278 200 euro på grundval av en godkänd stödordning. Eftersom det hade gått mindre än tio år sedan omstruktureringen av Sachsen Zweirad GmbH avslutades och kommissionen inte känner till att några exceptionella eller oförutsebara omständigheter skulle ha förelegat kan man konstatera att principen om att ett omstruktureringsstöd ska beviljas endast en gång inte respekterades när de båda garantierna beviljades. |
| --- | --- |

(164)

Sachsen Zweirad GmbH erhöll i april 1996 och i mars 1998 ett omstruktureringsstöd i form av ett offentligt delägande uppgående till totalt 1 278 200 euro på grundval av en godkänd stödordning. Eftersom det hade gått mindre än tio år sedan omstruktureringen av Sachsen Zweirad GmbH avslutades och kommissionen inte känner till att några exceptionella eller oförutsebara omständigheter skulle ha förelegat kan man konstatera att principen om att ett omstruktureringsstöd ska beviljas endast en gång inte respekterades när de båda garantierna beviljades.

| (165) | Kommissionen drar därför slutsatsen att villkoren i undsättnings- och omstruktureringsriktlinjerna 1999 inte har uppfyllts. |
| --- | --- |

(165)

Kommissionen drar därför slutsatsen att villkoren i undsättnings- och omstruktureringsriktlinjerna 1999 inte har uppfyllts.

| (166) | Kommissionen anser inte heller att några av övriga riktlinjer och förordningar som gäller stöd bl.a. på områdena forskning och utveckling, miljö, små och medelstora företag, sysselsättning och utbildning eller riskkapital kan tillämpas på åtgärderna 2 och 3. Eftersom åtgärderna inte är inriktade på något mål av gemensamt europeiskt intresse utgör stödet ett driftsstöd som är oförenligt med EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(166)

Kommissionen anser inte heller att några av övriga riktlinjer och förordningar som gäller stöd bl.a. på områdena forskning och utveckling, miljö, små och medelstora företag, sysselsättning och utbildning eller riskkapital kan tillämpas på åtgärderna 2 och 3. Eftersom åtgärderna inte är inriktade på något mål av gemensamt europeiskt intresse utgör stödet ett driftsstöd som är oförenligt med EUF-fördraget.

VII.   SLUTSATSER

| (167) | Kommissionen kommer således fram till att gbb:s passiva kapitaltillskott på 1 070 732 euro till Bike Systems, den 80-procentiga garantin för ett lån till Sachsen Zweirad GmbH på 5,6 miljoner euro och den 80-procentiga garantin för ett lån till Biria GmbH (sedermera Biria AG) på 24 875 000 euro utgör statliga stöd som inte uppfyller de villkor som krävs för att anses förenliga med den inre marknaden. |
| --- | --- |

(167)

Kommissionen kommer således fram till att gbb:s passiva kapitaltillskott på 1 070 732 euro till Bike Systems, den 80-procentiga garantin för ett lån till Sachsen Zweirad GmbH på 5,6 miljoner euro och den 80-procentiga garantin för ett lån till Biria GmbH (sedermera Biria AG) på 24 875 000 euro utgör statliga stöd som inte uppfyller de villkor som krävs för att anses förenliga med den inre marknaden.

| (168) | Enligt artikel 14.1 i förordning (EG) nr 659/1999 har kommissionen en principiell skyldighet att se till att detta med den inre marknaden oförenliga stöd återkrävs från stödmottagaren. |
| --- | --- |

(168)

Enligt artikel 14.1 i förordning (EG) nr 659/1999 har kommissionen en principiell skyldighet att se till att detta med den inre marknaden oförenliga stöd återkrävs från stödmottagaren.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det statliga stöd som Tyskland beviljat Bike Systems GmbH & Co. Thüringer Zweiradwerk KG (numera MB System), Sachsen Zweirad GmbH och Biria GmbH (sedermera Biria AG och numera MB Immobilien) är inte förenligt med den inre marknaden. Stödet omfattade följande åtgärder:

| a) | Åtgärd 1: ett kapitalandelslån på 2 070 732 euro till Bike Systems GmbH & Co. Thüringer Zweiradwerk KG (numera MB System). Stödinslaget motsvarar differensen mellan referensräntan plus 1 000 räntepunkter och ersättningen för det passiva kapitaltillskottet (fast ränta plus 50 procent av den rörliga ersättningen). |
| --- | --- |

a)

Åtgärd 1: ett kapitalandelslån på 2 070 732 euro till Bike Systems GmbH & Co. Thüringer Zweiradwerk KG (numera MB System). Stödinslaget motsvarar differensen mellan referensräntan plus 1 000 räntepunkter och ersättningen för det passiva kapitaltillskottet (fast ränta plus 50 procent av den rörliga ersättningen).

| b) | Åtgärd 2: en garanti på 4 480 000 euro till förmån för Sachsen Zweirad GmbH (sedermera Biria AG, numera MB Immobilien). Stödinslaget motsvarar differensen mellan referensräntan plus 800 räntepunkter och den totala kostnad (dvs. räntesatsen för lånet plus eventuella premier för garantin) till vilken lånet med ställda säkerheter tillhandhölls. |
| --- | --- |

b)

Åtgärd 2: en garanti på 4 480 000 euro till förmån för Sachsen Zweirad GmbH (sedermera Biria AG, numera MB Immobilien). Stödinslaget motsvarar differensen mellan referensräntan plus 800 räntepunkter och den totala kostnad (dvs. räntesatsen för lånet plus eventuella premier för garantin) till vilken lånet med ställda säkerheter tillhandhölls.

| c) | Åtgärd 3: en garanti på 19 900 000 euro till förmån för Biria GmbH (sedermera Biria AG, numera MB Immobilien). Stödinslaget motsvarar differensen mellan referensräntan plus 700 räntepunkter och den totala kostnad (dvs. räntesatsen för lånet plus eventuella premier för garantin) till vilken lånet med ställda säkerheter tillhandhölls. |
| --- | --- |

c)

Åtgärd 3: en garanti på 19 900 000 euro till förmån för Biria GmbH (sedermera Biria AG, numera MB Immobilien). Stödinslaget motsvarar differensen mellan referensräntan plus 700 räntepunkter och den totala kostnad (dvs. räntesatsen för lånet plus eventuella premier för garantin) till vilken lånet med ställda säkerheter tillhandhölls.

Artikel 2

1.   Tyskland ska från stödmottagaren återkräva det stöd som anges i artikel 1.

2.   Återkravet ska ske utan dröjsmål och i enlighet med förfarandena i nationell lagstiftning, förutsatt att dessa förfaranden gör det möjligt att omedelbart och effektivt verkställa detta beslut.

3.   Det stöd som ska återkrävas ska innefatta ränta från och med den dag då stödet ställdes till stödmottagarens förfogande till och med den dag det har återbetalats.

4.   Räntan ska beräknas som sammansatt ränta i enlighet med bestämmelserna i kapitel V i kommissionens förordning (EG) nr 794/2004 (27).

5.   Tyskland ska ställa in alla utestående utbetalningar av det stöd som avses i artikel 1 med verkan från den dag då detta beslut har delgivits.

Artikel 3

1.   Återkravet av det stöd som avses i artikel 1 ska genomföras omedelbart och effektivt.

2.   Tyskland ska säkerställa att detta beslut genomförs inom fyra månader från den dag då detta beslut har delgivits.

Artikel 4

1.   Inom två månader från den dag då detta beslut har delgivits ska Tyskland lämna följande uppgifter till kommissionen:

| a) | Det totala belopp (kapitalbelopp och ränta) som ska återkrävas från stödmottagarna. |
| --- | --- |

a)

Det totala belopp (kapitalbelopp och ränta) som ska återkrävas från stödmottagarna.

| b) | En detaljerad beskrivning av de åtgärder som redan har vidtagits eller som planeras för att detta beslut ska kunna genomföras. |
| --- | --- |

b)

En detaljerad beskrivning av de åtgärder som redan har vidtagits eller som planeras för att detta beslut ska kunna genomföras.

| c) | Dokument som styrker att stödmottagarna har anmodats att betala tillbaka stödet. |
| --- | --- |

c)

Dokument som styrker att stödmottagarna har anmodats att betala tillbaka stödet.

2.   Tyskland ska hålla kommissionen underrättad om utvecklingen vad gäller de nationella åtgärder som har vidtagits för att genomföra detta beslut till dess att återbetalningen av det stöd som avses i artikel 1 har slutförts. Tyskland ska på kommissionens begäran omgående lämna uppgifter om de åtgärder som redan har vidtagits eller som planeras för att detta beslut ska kunna genomföras. Tyskland ska även lämna detaljerade uppgifter om de stödbelopp och räntebelopp som redan har återkrävts från stödmottagaren.

Artikel 5

Detta beslut riktar sig till Förbundsrepubliken Tyskland.

Utfärdat i Bryssel den 14 december 2010.

På kommissionens vägnar

Joaquín ALMUNIA

Vice ordförande

---

(1)  Med verkan från och med den 1 december 2009 har artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget ersatts av artikel 107 respektive artikel 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget). Innehållet i bestämmelserna är dock i sak oförändrat. I detta beslut ska hänvisningar till artiklarna 107 och 108 i EUF-fördraget i förekommande fall förstås som hänvisningar till artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget, och hänvisningar till rätten bör i förekommande fall förstås som hänvisningar till förstainstansrätten.

1

(2)  EUT C 2, 5.1.2006, s. 14.

2

(3)  Se fotnot 2.

3

(4)  EUT L 183, 13.7.2007, s. 27.

4

(5)  EGT L 83, 27.3.1999, s. 1.

5

(6)  EGT C 288, 9.10.1999, s. 2.

6

(7)  EGT C 273, 9.9.1997, s. 3.

7

(8)  Denna region utgjorde redan vid tidpunkten för stödbeviljandet ett stödområde och kommer att fortsätta att vara det under perioden 2007–2013 enligt Tysklands regionalstödskarta (EUT C 295, 5.12.2006, s. 6).

8

(9)  Kommissionens beslut K(2002) 1286 av den 27 mars 2002 – Anstaltslast und Gewährträgerhaftung (institutionellt ansvar och garantiansvar), Tyskland (EGT C 146, 19.6.2002, s. 6).

9

(10)  N 73/1993 – Bürgschaftsrichtlinie des Freistaats Sachsen, SG(93) D/9273, 7.6.1993.

10

(11)  Se dom av den 16 maj 2002 i mål C-482/99, Frankrike mot kommissionen (Stardust), REG 2002, s. I-4397, punkterna 32–43.

11

(12)  Se fotnot 9. I beslutet fastslås att Deutsche Ausgleichsbank är en del av den offentliga förvaltningen.

12

(13)  Se fotnot 9 (lämpliga åtgärder, s. 11, punkt 2 a).

13

(14)  Om ett företag uppvisar förlust betalas inte denna avgift. Om förlust uppstår eller om vinsten inte är tillräckligt stor betalas den rörliga avgiften efterföljande år.

14

(15)  Enligt de underlag som Tyskland presenterat sysselsatte Biria GmbH 13 arbetstagare 1999 och 21 arbetstagare 2000.

15

(16)  Eftersom villkoren för kapitalandelslånet fastställdes vid den tidpunkt då det beviljades bör moderbolagets finansiella ställning bedömas vid den tidpunkt då garantiförklaringen gjordes, även om garantiförklaringen gällde för kapitalandelslånets hela löptid.

16

(17)  Vinstöverföring från dotterbolaget Sachsen Zweirad GmbH, ca 2,4 miljoner DEM 1999 och 2,4 miljoner DEM 2000.

17

(18)  Se fotnot 10.

18

(19)  EUT C 155, 20.6.2008, s. 10.

19

(20)  Se de förenade målen T-102/07 och T-120/07, delstaten Sachsen, MB Immobilien Verwaltungs GmbH och MB System GmbH mot kommissionen, ännu inte offentliggjorda, punkterna 218–222.

20

(21)  Studie genomförd av Deloitte & Touche GmbH i samband med uppdateringen av de referensräntesatser som tillämpas vid kontroll av statligt stöd inom EU, oktober 2004.

21

http://ec.europa.eu/competition/state_aid/studies_reports/full_report.pdf

(22)  EUT C 14, 19.1.2008, s. 6.

22

(23)  Se de förenade målen C-341/06 P och C-342/06 P, Chronopost SA och La Poste mot Union française de l'express (UFEX) m.fl., REG 2008, s. I-4777, punkt 95.

23

(24)  Se analogt resonemang i garantitillkännagivandet.

24

(25)  Se fotnot 24.

25

(26)  EGT C 74, 10.3.1998, s. 9.

26

(27)  EUT L 140, 30.4.2004, s. 1.

27

---

| 27.7.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 195/71 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 195/71

---

RÅDETS BESLUT

av den 19 juli 2011

om inledande av automatiskt utbyte av DNA-uppgifter med Portugal

(2011/472/EU)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av rådets beslut 2008/615/RIF av den 23 juni 2008 om ett fördjupat gränsöverskridande samarbete, särskilt för bekämpning av terrorism och gränsöverskridande brottslighet (1), särskilt artiklarna 2.3 och 25,

med beaktande av rådets beslut 2008/616/RIF av den 23 juni 2008 om genomförande av beslut 2008/615/RIF (2), särskilt artikel 20 och kapitel 4 i bilagan, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt protokollet om övergångsbestämmelser, fogat till fördraget om Europeiska unionen, fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, ska rättsverkan för akter som unionens institutioner, organ, kontor och byråer antagit före Lissabonfördragets ikraftträdande bestå så länge dessa akter inte upphävs, ogiltigförklaras eller ändras med tillämpning av fördragen. |
| --- | --- |

(1)

Enligt protokollet om övergångsbestämmelser, fogat till fördraget om Europeiska unionen, fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, ska rättsverkan för akter som unionens institutioner, organ, kontor och byråer antagit före Lissabonfördragets ikraftträdande bestå så länge dessa akter inte upphävs, ogiltigförklaras eller ändras med tillämpning av fördragen.

| (2) | Således är artikel 25 i beslut 2008/615/RIF tillämplig och rådet måste enhälligt besluta om huruvida medlemsstaterna har genomfört bestämmelserna i kapitel 6 i det beslutet. |
| --- | --- |

(2)

Således är artikel 25 i beslut 2008/615/RIF tillämplig och rådet måste enhälligt besluta om huruvida medlemsstaterna har genomfört bestämmelserna i kapitel 6 i det beslutet.

| (3) | I artikel 20 i beslut 2008/616/RIF föreskrivs att beslut enligt artikel 25.2 i beslut 2008/615/RIF ska fattas på grundval av en utvärderingsrapport som ska grundas på ett frågeformulär. När det gäller det automatiska utbytet av uppgifter i enlighet med kapitel 2 i beslut 2008/615/RIF ska utvärderingsrapporten grundas på ett utvärderingsbesök och en testkörning. |
| --- | --- |

(3)

I artikel 20 i beslut 2008/616/RIF föreskrivs att beslut enligt artikel 25.2 i beslut 2008/615/RIF ska fattas på grundval av en utvärderingsrapport som ska grundas på ett frågeformulär. När det gäller det automatiska utbytet av uppgifter i enlighet med kapitel 2 i beslut 2008/615/RIF ska utvärderingsrapporten grundas på ett utvärderingsbesök och en testkörning.

| (4) | Portugal har underrättat rådets generalsekretariat om de nationella databaser med DNA-analyser på vilka artiklarna 2–6 i beslut 2008/615/RIF kan tillämpas samt villkoren för automatisk sökning som avses i artikel 3.1 i det beslutet i enlighet med artikel 36.2 i det beslutet. |
| --- | --- |

(4)

Portugal har underrättat rådets generalsekretariat om de nationella databaser med DNA-analyser på vilka artiklarna 2–6 i beslut 2008/615/RIF kan tillämpas samt villkoren för automatisk sökning som avses i artikel 3.1 i det beslutet i enlighet med artikel 36.2 i det beslutet.

| (5) | Enligt kapitel 4 punkt 1.1 i bilagan till beslut 2008/616/RIF avser det frågeformulär som upprättas av den berörda rådsarbetsgruppen vart och ett av de automatiserade utbytena av information och ska besvaras av en medlemsstat så snart den anser sig uppfylla de nödvändiga förutsättningarna för att dela information i de relevanta informationskategorierna. |
| --- | --- |

(5)

Enligt kapitel 4 punkt 1.1 i bilagan till beslut 2008/616/RIF avser det frågeformulär som upprättas av den berörda rådsarbetsgruppen vart och ett av de automatiserade utbytena av information och ska besvaras av en medlemsstat så snart den anser sig uppfylla de nödvändiga förutsättningarna för att dela information i de relevanta informationskategorierna.

| (6) | Portugal har besvarat frågeformuläret om uppgiftsskydd och frågeformuläret om utbyte av DNA-uppgifter. |
| --- | --- |

(6)

Portugal har besvarat frågeformuläret om uppgiftsskydd och frågeformuläret om utbyte av DNA-uppgifter.

| (7) | Portugal har genomfört en framgångsrik testkörning med Tyskland. |
| --- | --- |

(7)

Portugal har genomfört en framgångsrik testkörning med Tyskland.

| (8) | Ett utvärderingsbesök har gjorts i Portugal och en rapport om utvärderingsbesöket har utarbetats av Tysklands utvecklingsgrupp och översänts till den berörda rådsarbetsgruppen. |
| --- | --- |

(8)

Ett utvärderingsbesök har gjorts i Portugal och en rapport om utvärderingsbesöket har utarbetats av Tysklands utvecklingsgrupp och översänts till den berörda rådsarbetsgruppen.

| (9) | En övergripande utvärderingsrapport med en sammanfattning av resultaten av frågeformuläret, utvärderingsbesöket och testkörningen avseende utbyte av DNA-uppgifter har förelagts rådet. |
| --- | --- |

(9)

En övergripande utvärderingsrapport med en sammanfattning av resultaten av frågeformuläret, utvärderingsbesöket och testkörningen avseende utbyte av DNA-uppgifter har förelagts rådet.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Med tanke på automatisk sökning och jämförelse av DNA-uppgifter har Portugal fullt ut genomfört de allmänna bestämmelserna om uppgiftsskydd i kapitel 6 i beslut 2008/615/RIF och har rätt att ta emot och lämna ut personuppgifter enligt artiklarna 3 och 4 i det beslutet från och med den dag då det här beslutet träder i kraft.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 19 juli 2011.

På rådets vägnar

M. SAWICKI

Ordförande

---

(1)  EUT L 210, 6.8.2008, s. 1.

1

(2)  EUT L 210, 6.8.2008, s. 12.

2

---

| 27.7.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 195/72 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 195/72

---

RÅDETS BESLUT 2011/473/GUSP

av den 25 juli 2011

om ändring av beslut 2010/279/Gusp om Europeiska unionens polisuppdrag i Afghanistan (Eupol Afghanistan)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artiklarna 28 och 43.2, och

av följande skäl:

| (1) | Den 30 maj 2007 antog rådet gemensam åtgärd 2007/369/Gusp (1) om inrättande av Europeiska unionens polisuppdrag i Afghanistan (Eupol Afghanistan). |
| --- | --- |

(1)

Den 30 maj 2007 antog rådet gemensam åtgärd 2007/369/Gusp (1) om inrättande av Europeiska unionens polisuppdrag i Afghanistan (Eupol Afghanistan).

| (2) | Den 18 maj 2010 antog rådet beslut 2010/279/Gusp (2), som innebar att Eupol Afghanistan förlängdes till och med den 31 maj 2013. Till följd av rådets beslut 2011/298/Gusp (3) om ändring av beslut 2010/279/Gusp omfattar det finansiella referensbeloppet på 54 600 000 EUR perioden till och med den 31 juli 2011. |
| --- | --- |

(2)

Den 18 maj 2010 antog rådet beslut 2010/279/Gusp (2), som innebar att Eupol Afghanistan förlängdes till och med den 31 maj 2013. Till följd av rådets beslut 2011/298/Gusp (3) om ändring av beslut 2010/279/Gusp omfattar det finansiella referensbeloppet på 54 600 000 EUR perioden till och med den 31 juli 2011.

| (3) | I artikel 13.2 i beslut 2010/279/Gusp föreskrivs att det finansiella referensbeloppet för efterföljande perioder ska fastställas av rådet. |
| --- | --- |

(3)

I artikel 13.2 i beslut 2010/279/Gusp föreskrivs att det finansiella referensbeloppet för efterföljande perioder ska fastställas av rådet.

| (4) | Beslut 2010/279/Gusp bör därför ändras så att det innefattar det finansiella referensbeloppet för perioden från och med den 1 augusti 2011 till och med den 31 juli 2012. |
| --- | --- |

(4)

Beslut 2010/279/Gusp bör därför ändras så att det innefattar det finansiella referensbeloppet för perioden från och med den 1 augusti 2011 till och med den 31 juli 2012.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Följande stycke ska läggas till i artikel 13.1 i beslut 2010/279/Gusp:

”Det finansiella referensbelopp som är avsett att täcka kostnaderna i samband med Eupol Afghanistan för perioden från och med den 1 augusti 2011 till och med den 31 juli 2012 ska vara 60 500 000 EUR.”

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 25 juli 2011.

På rådets vägnar

M. DOWGIELEWICZ

Ordförande

---

(1)  EUT L 139, 31.5.2007, s. 33.

1

(2)  EUT L 123, 19.5.2010, s. 4.

2

(3)  EUT L 136, 24.5.2011, s. 64.

3

---