# Úřední věstník L 143/2011

| | ISSN 1725-5074
  doi:10.3000/17255074.L_2011.143.ces |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 143 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Svazek 5431. května 2011 |

ISSN 1725-5074

doi:10.3000/17255074.L_2011.143.ces

Úřední věstník

Evropské unie

L 143

České vydání

Právní předpisy

Svazek 5431. května 2011

---

| Obsah | | II   Nelegislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MEZINÁRODNÍ DOHODY |
| | * | Rozhodnutí Rady 2011/318/SZBP ze dne 31. března 2011 o podpisu a uzavření Rámcové dohody mezi Spojenými státy americkými a Evropskou unií o účasti Spojených států amerických na operacích Evropské unie pro řešení krizí | 1 |
| Rámcová dohoda mezi Spojenými státy americkými a Evropskou unií o účasti Spojených států amerických na operacích Evropské unie pro řešení krizí | 2 |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 527/2011 ze dne 30. května 2011 o povolení přípravku endo-1,4-β-xylanázy z Trichoderma reesei MUCL 49755 a endo-1,3(4)-β-glukanázy z Trichoderma reesei MUCL 49754 a polygalakturonázy z Aspergillus aculeatus CBS 589.94 jako doplňkové látky pro selata po odstavu (držitel povolení Aveve NV) (
  1
  ) | 6 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 528/2011 ze dne 30. května 2011 o povolení endo-1,4-β-xylanázy z Trichoderma reesei (ATCC PTA 5588) jako doplňkové látky pro selata po odstavu a výkrm prasat (držitel povolení Danisco Animal Nutrition) (
  1
  ) | 10 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 529/2011 ze dne 30. května 2011, kterým se mění nařízení (ES) č. 1580/2007, pokud jde o spouštěcí hodnoty pro dodatečná cla na rajčata, meruňky, citrony, švestky, broskve včetně nektarinek, hrušky a stolní hrozny | 12 |
| | | Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 530/2011 ze dne 30. května 2011 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny | 14 |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | | 2011/319/EU |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 26. ledna 2011 o režimech podpory C 50/07 (ex N 894/06), které hodlá Francie zavést pro rozvoj smluv o zdravotním pojištění založených na zásadách solidarity a odpovědnosti a kolektivních smluv o doplňkovém pojištění proti úmrtí, zdravotnímu postižení a invaliditě
  (oznámeno pod číslem K(2011) 267)

   (
  1
  ) | 16 |
| | | 2011/320/EU |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 27. května 2011, kterým se povoluje uvedení pikolinátu chromitého na trh jako nové složky potravin podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 258/97
  (oznámeno pod číslem K(2011) 3586) | 36 |
| | | 2011/321/EU |
| | * | Prováděcí rozhodnutí Komise ze dne 27. května 2011, kterým se v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2006/7/ES zavádí symbol pro informování veřejnosti o klasifikaci vod ke koupání a zákazu koupání nebo varování před koupáním | 38 |
| | | 2011/322/EU |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 27. května 2011, kterým se mění přílohy I a II rozhodnutí 2009/861/ES o přechodných opatřeních podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 853/2004 týkajících se zpracovávání nevyhovujícího syrového mléka v určitých zařízeních na zpracování mléka v Bulharsku
  (oznámeno pod číslem K(2011) 3647)

   (
  1
  ) | 41 |

Obsah

II   Nelegislativní akty

Strana

MEZINÁRODNÍ DOHODY

*

Rozhodnutí Rady 2011/318/SZBP ze dne 31. března 2011 o podpisu a uzavření Rámcové dohody mezi Spojenými státy americkými a Evropskou unií o účasti Spojených států amerických na operacích Evropské unie pro řešení krizí

1

Rámcová dohoda mezi Spojenými státy americkými a Evropskou unií o účasti Spojených států amerických na operacích Evropské unie pro řešení krizí

2

NAŘÍZENÍ

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 527/2011 ze dne 30. května 2011 o povolení přípravku endo-1,4-β-xylanázy z Trichoderma reesei MUCL 49755 a endo-1,3(4)-β-glukanázy z Trichoderma reesei MUCL 49754 a polygalakturonázy z Aspergillus aculeatus CBS 589.94 jako doplňkové látky pro selata po odstavu (držitel povolení Aveve NV) (
  1
  )

1

6

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 528/2011 ze dne 30. května 2011 o povolení endo-1,4-β-xylanázy z Trichoderma reesei (ATCC PTA 5588) jako doplňkové látky pro selata po odstavu a výkrm prasat (držitel povolení Danisco Animal Nutrition) (
  1
  )

1

10

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 529/2011 ze dne 30. května 2011, kterým se mění nařízení (ES) č. 1580/2007, pokud jde o spouštěcí hodnoty pro dodatečná cla na rajčata, meruňky, citrony, švestky, broskve včetně nektarinek, hrušky a stolní hrozny

12

Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 530/2011 ze dne 30. května 2011 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

14

ROZHODNUTÍ

2011/319/EU

*

Rozhodnutí Komise ze dne 26. ledna 2011 o režimech podpory C 50/07 (ex N 894/06), které hodlá Francie zavést pro rozvoj smluv o zdravotním pojištění založených na zásadách solidarity a odpovědnosti a kolektivních smluv o doplňkovém pojištění proti úmrtí, zdravotnímu postižení a invaliditě
  (oznámeno pod číslem K(2011) 267)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem K(2011) 267)

1

16

2011/320/EU

*

Rozhodnutí Komise ze dne 27. května 2011, kterým se povoluje uvedení pikolinátu chromitého na trh jako nové složky potravin podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 258/97
  (oznámeno pod číslem K(2011) 3586)

(oznámeno pod číslem K(2011) 3586)

36

2011/321/EU

*

Prováděcí rozhodnutí Komise ze dne 27. května 2011, kterým se v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2006/7/ES zavádí symbol pro informování veřejnosti o klasifikaci vod ke koupání a zákazu koupání nebo varování před koupáním

38

2011/322/EU

*

Rozhodnutí Komise ze dne 27. května 2011, kterým se mění přílohy I a II rozhodnutí 2009/861/ES o přechodných opatřeních podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 853/2004 týkajících se zpracovávání nevyhovujícího syrového mléka v určitých zařízeních na zpracování mléka v Bulharsku
  (oznámeno pod číslem K(2011) 3647)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem K(2011) 3647)

1

41

| | | Opravy |
| --- | --- | --- |
| | * | Oprava nařízení Komise (EU) č. 258/2011 ze dne 16. března 2011 o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz keramických obkládaček pocházejících z Čínské lidové republiky (Úř. věst. L 70 ze dne 17.3.2011) | 48 |
| | * | Oprava nařízení Rady (EU) č. 57/2011 ze dne 18. ledna 2011, kterým se pro rok 2011 stanoví rybolovná práva pro některé populace ryb a skupiny populací ryb platná ve vodách EU a pro plavidla EU v některých vodách mimo EU (Úř. věst. L 24 ze dne 27.1.2011) | 49 |

Opravy

*

Oprava nařízení Komise (EU) č. 258/2011 ze dne 16. března 2011 o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz keramických obkládaček pocházejících z Čínské lidové republiky (Úř. věst. L 70 ze dne 17.3.2011)

(Úř. věst. L 70 ze dne 17.3.2011)

48

*

Oprava nařízení Rady (EU) č. 57/2011 ze dne 18. ledna 2011, kterým se pro rok 2011 stanoví rybolovná práva pro některé populace ryb a skupiny populací ryb platná ve vodách EU a pro plavidla EU v některých vodách mimo EU (Úř. věst. L 24 ze dne 27.1.2011)

(Úř. věst. L 24 ze dne 27.1.2011)

49

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

II Nelegislativní akty

MEZINÁRODNÍ DOHODY

| 31.5.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 143/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 143/1

---

ROZHODNUTÍ RADY 2011/318/SZBP

ze dne 31. března 2011

o podpisu a uzavření Rámcové dohody mezi Spojenými státy americkými a Evropskou unií o účasti Spojených států amerických na operacích Evropské unie pro řešení krizí

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na článek 37 této smlouvy, a na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 218 odst. 5 a 6 této smlouvy,

s ohledem na návrh vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku (dále jen „vysoká představitelka“),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Podmínky účasti třetích států na operacích Unie pro řešení krizí by měly být stanoveny v dohodě, která stanoví rámec pro takovou případnou budoucí účast, spíše než vymezovány pro každou jednotlivou operaci samostatně. |
| --- | --- |

(1)

Podmínky účasti třetích států na operacích Unie pro řešení krizí by měly být stanoveny v dohodě, která stanoví rámec pro takovou případnou budoucí účast, spíše než vymezovány pro každou jednotlivou operaci samostatně.

| (2) | Poté, co Rada dne 26. dubna 2010 přijala rozhodnutí, kterým dala zmocnění zahájit jednání, sjednala vysoká představitelka Rámcovou dohodu mezi Spojenými státy americkými a Evropskou unií o účasti Spojených států amerických na operacích Evropské unie pro řešení krizí (dále jen „dohoda“). |
| --- | --- |

(2)

Poté, co Rada dne 26. dubna 2010 přijala rozhodnutí, kterým dala zmocnění zahájit jednání, sjednala vysoká představitelka Rámcovou dohodu mezi Spojenými státy americkými a Evropskou unií o účasti Spojených států amerických na operacích Evropské unie pro řešení krizí (dále jen „dohoda“).

| (3) | Dohoda by měla být schválena, |
| --- | --- |

(3)

Dohoda by měla být schválena,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Rámcová dohoda mezi Spojenými státy americkými a Evropskou unií o účasti Spojených států amerických na operacích Evropské unie pro řešení krizí (dále jen „dohoda“) se schvaluje jménem Unie.

Znění dohody se připojuje k tomuto rozhodnutí.

Článek 2

Předseda Rady je oprávněn jmenovat osobu nebo osoby zmocněné podepsat dohodu zavazující Unii.

Článek 3

Dohoda bude prováděna prozatímně ode dne podpisu až do dokončení postupů vedoucích k jejímu uzavření. (1)

Článek 4

Předseda Rady učiní jménem Unie prohlášení podle čl. 10 odst. 1 dohody.

Článek 5

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

V Bruselu dne 31. března 2011.

Za Radu

předseda

VÖLNER P.

---

(1)  Datum podpisu dohody zveřejní generální sekretariát Rady v Úředním věstníku Evropské unie.

1

Úředním věstníku Evropské unie

---

PŘEKLAD

RÁMCOVÁ DOHODA

mezi Spojenými státy americkými a Evropskou unií o účasti Spojených států amerických na operacích Evropské unie pro řešení krizí

SPOJENÉ STÁTY AMERICKÉ („SPOJENÉ STÁTY“)

a

EVROPSKÁ UNIE („EU“ nebo „Evropská unie“)

společně dále označované jako „strany“,

Vzhledem k těmto důvodům:

Evropská unie může rozhodnout o podniknutí kroků v oblasti řešení krizí.

Uplynulá dvě desetiletí byla svědkem nárůstu úsilí vlád a mnohostranných organizací o využití prostředků ke snížení výskytu konfliktů po celém světě.

Spojené státy a EU sdílejí přání podporovat pokojné usmíření a napomáhat obnově a stabilizaci prostřednictvím sdílení břemene spojeného s operacemi pro řešení krizí a jsou přesvědčeny, že příspěvek odborníků ze Spojených států zvyšuje potenciál úspěchu takových operací EU.

Spojené státy a EU si přejí stanovit obecné podmínky účasti Spojených států na operacích EU pro řešení krizí v dohodě, kterou se stanoví rámec pro tuto případnou budoucí účast, spíše než vymezovat tyto podmínky pro každou jednotlivou operaci samostatně,

SE DOHODLY TAKTO:

Článek 1

Rozhodnutí o účasti

1.   Na základě rozhodnutí Evropské unie přizvat Spojené státy k účasti na operaci EU pro řešení krize a poté, co se Spojené státy rozhodnou se operace zúčastnit, poskytnou Spojené státy Evropské unii informace o svém navrhovaném příspěvku k operaci. Rozhodnutí Spojených států o účasti na operaci EU pro řešení krize odráží jejich souhlas s dodržováním podmínek rozhodnutí Rady, kterým EU rozhodla o uskutečnění příslušné operace (dále jen „rozhodnutí Rady“).

2.   Evropská unie a Spojené státy povedou konzultace ohledně navrženého příspěvku Spojených států, včetně možného příspěvku do operativního rozpočtu operace, a pokud se na účasti dohodnou, tato účast se uskuteční v souladu s touto dohodou a veškerými souvisejícími prováděcími ujednáními, které strany uzavřely.

3.   Příspěvkem Spojených států k operacím EU pro řešení krizí není dotčena rozhodovací samostatnost Evropské unie, ani tento příspěvek nepředjímá individuální povahu rozhodnutí Spojených států o účasti na operaci EU pro řešení krize.

4.   Evropská unie vyrozumí Spojené státy před přijetím jakéhokoliv rozhodnutí o změně rozhodnutí Rady uvedeného v odstavci 1 nebo o přijetí či změně kterýchkoli souvisejících prováděcích opatření.

5.   Spojené státy mohou svou účast na operaci EU pro řešení krize kdykoliv z vlastního podnětu nebo na žádost EU a po konzultacích stran zrušit, a to v plném rozsahu nebo zčásti.

Článek 2

Oblast působnosti

1.   Nedohodnou-li se strany písemně jinak, vztahuje se tato dohoda pouze na operace EU pro řešení krizí, k nimž Spojené státy po dni podpisu této dohody poskytnou příspěvek, a nejsou jí dotčeny žádné stávající dohody upravující účast Spojených států na operaci EU pro řešení krize.

2.   Tato dohoda upravuje pouze příspěvky v podobě civilního personálu, jednotek a prostředků, které Spojené státy poskytnou na operace EU pro řešení krizí (dále jen „kontingent USA“).

Článek 3

Postavení personálu a jednotek

1.   Postavení kontingentu USA přiděleného na operaci EU pro řešení krize, a zejména výsady a imunity, jichž tento kontingent požívá, se řídí dohodou o postavení mise uzavřenou mezi Evropskou unií a státem, v němž se operace uskutečňuje, (dále jen „dohoda o postavení mise“) za předpokladu, že: a) Spojeným státům je před rozhodnutím o účasti na operaci poskytnuta příležitost tuto dohodu o postavení mise posoudit, a b) nebyla-li v době stanovené pro toto posouzení dohoda o postavení mise uzavřena, strany před nasazením kontingentu USA vedou vzájemné konzultace a dohodnou se na vhodném alternativním ujednání o postavení kontingentu USA, aniž je dotčena celková odpovědnost EU za uzavření ujednání s hostitelskou zemí o postavení personálu a jednotek EU.

2.   Postavení kontingentu USA sloužícího na velitelství nebo ve velících složkách umístěných mimo stát nebo státy, v nichž se operace uskutečňuje, se řídí podle okolností ujednáními mezi velitelstvím a velícími složkami nebo dotyčným státem či dotyčnými státy a Spojenými státy.

3.   V rozsahu povoleném jejich vlastními právními předpisy mají Spojené státy právo vykonávat soudní pravomoc nad svým přiděleným personálem v zemi, kde operace probíhá.

4.   Spojené státy vyřizují nároky vzniklé v souvislosti se svou účastí na operaci EU pro řešení krize, které některý z členů jejich personálu vznese nebo které se jej týkají, v souladu s právem USA. Toto ustanovení nepředstavuje zřeknutí se svrchované imunity Spojených států. Žádná část této dohody nezakládá nově vznik soudní pravomoci v případech, kdy tato pravomoc ještě neexistuje, ani nevede ke vzniku vymahatelného právního nároku vůči Spojeným státům u takového soudu.

5.   Strany souhlasí s tím, že se navzájem zřeknou veškerých nároků (kromě nároků ze smluv) v případě škody, ztráty nebo zničení majetku vlastněného či provozovaného kteroukoli stranou nebo v případě zranění nebo smrti členů personálu kterékoli strany vyplývající z výkonu jejich služebních povinností v souvislosti s činnostmi v rámci této dohody, s výjimkou případu hrubé nedbalosti nebo úmyslného pochybení.

6.   Spojené státy se zavazují učinit při podpisu této dohody prohlášení o vzájemném vzdání se nároků na náhradu škody vůči kterémukoliv členskému státu EU, který se účastní operace EU pro řešení krize, jíž se Spojené státy účastní.

7.   Evropská unie se zavazuje zajistit, že její členské státy učiní při podpisu této dohody prohlášení o vzdání se nároků na náhradu škody v souvislosti s jakoukoli budoucí účastí Spojených států na operaci EU pro řešení krize.

Článek 4

Utajované informace

V souvislosti s operacemi EU pro řešení krizí se použije Dohoda mezi vládou Spojených států amerických a Evropskou unií o bezpečnosti utajovaných informací podepsaná dne 30. dubna 2007 ve Washingtonu.

Článek 5

Účast na operaci

1.   Spojené státy usilují prostřednictvím zvláštních pokynů o zajištění toho, aby personál poskytnutý v rámci jejich příspěvku k operacím EU pro řešení krizí (dále jen „přidělený personál“) plnil své poslání způsobem, který je v souladu s rozhodnutím Rady uvedeným v článku 1, operačním plánem a souvisejícími prováděcími opatřeními a plně je podporuje.

2.   Spojené státy s EU včas konzultují veškeré změny svého příspěvku k operaci EU pro řešení krize podle této dohody.

3.   Přidělenému personálu se vystaví vhodné lékařské osvědčení a poskytne kopie tohoto osvědčení, aby ji mohl na požádání předložit příslušným orgánům EU.

Článek 6

Linie velení

1.   Velitel EU nebo vedoucí mise vykonává po dobu vyslání dozor a řídí činnosti přiděleného personálu a jednotek.

2.   Přidělený personál a jednotky zůstávají podřízeny obecné pravomoci Spojených států.

3.   Spojené státy usilují prostřednictvím zvláštních pokynů o zajištění toho, aby přidělený personál plnil své úkoly a jednal plně v souladu s cíli operace a na základě pokynů a vedení velitele EU nebo vedoucího mise.

4.   Spojené státy mají ve vztahu k běžnému řízení operací EU pro řízení krizí stejná práva a povinnosti jako členské státy Evropské unie, které se operace účastní.

5.   Velitel EU nebo vedoucí mise je příslušný pro celkový kázeňský dohled nad přiděleným personálem. Případná kázeňská opatření vykonávají Spojené státy.

6.   Spojené státy určí styčnou osobu národního kontingentu pro zastupování svého kontingentu v příslušné operaci EU pro řešení krize. Styčná osoba národního kontingentu podává vedoucímu mise zprávy o vnitrostátních záležitostech a odpovídá za kázeň při běžné činnosti kontingentu.

7.   Rozhodnutí o ukončení operace přijme Evropská unie po konzultaci se Spojenými státy, pokud Spojené státy v době, kdy je toto rozhodnutí zvažováno, stále přispívají k operaci EU pro řešení krize.

Článek 7

Finanční hlediska

1.   Spojené státy nesou náklady spojené se svou účastí na operacích EU pro řešení krizí, kromě nákladů, které jsou předmětem společného financování, jak je stanoveno v operativním rozpočtu mise.

2.   Evropská unie osvobodí Spojené státy od poskytování finančních příspěvků do operativního rozpočtu operace EU pro řešení krize, pokud rozhodne, že Spojené státy poskytují významný příspěvek. Rozhodnutí EU ohledně finančních příspěvků do operativního rozpočtu bude Spojeným státům oznámeno během konzultací uvedených v čl. 1 odst. 2.

3.   Účast Spojených států na operacích EU pro řešení krize podle této dohody je podmíněna dostupností přidělených prostředků.

Článek 8

Prováděcí opatření k dohodě

Veškerá nezbytná technická, finanční a správní ujednání k provedení této dohody podepíší příslušné orgány Spojených států a Evropské unie.

Článek 9

Řešení sporů

Spory o výklad nebo použití této dohody se řeší mezi stranami diplomatickou cestou.

Článek 10

Vstup v platnost a výpověď

1.   Tato dohoda vstupuje v platnost prvním dnem prvního měsíce následujícího po dni, kdy si strany vzájemně oznámí dokončení vnitřních postupů nezbytných pro tento účel.

2.   Tato dohoda se provádí prozatímně ode dne podpisu.

3.   Tato dohoda podléhá pravidelnému přezkumu stranami.

4.   Tato dohoda může být změněna na základě vzájemné písemné dohody mezi stranami.

5.   Kterákoli ze stran může tuto dohodu vypovědět písemným oznámením druhé straně s šestiměsíčním předstihem.

Ve Washingtonu ve dvojím vyhotovení v jazyce anglickém dne sedmnáctého měsíce května roku dva tisíce jedenáct.

Za Evropskou unii

C. ASHTON

Za Spojené státy americké

H. CLINTON

ZNĚNÍ PROHLÁŠENÍ

Znění pro členské státy EU:

„V případě zranění nebo smrti členů jejich personálu, jakož i škody nebo ztráty týkající se majetku jimi vlastněného a použitého při operaci EU pro řešení krize, budou členské státy EU, které uplatňují rozhodnutí Rady EU o operaci EU pro řešení krize, jíž se Spojené státy účastní, usilovat o to, aby se v rozsahu, v jakém to dovolují jejich vnitrostátní právní systémy, vzdaly nároků na náhradu škody vůči Spojeným státům, pokud takové zranění, smrt, škoda nebo ztráta

| — | byly způsobeny personálem ze Spojených států při plnění jeho povinností v souvislosti s operací EU pro řešení krize, kromě případu hrubé nedbalosti nebo svévolného jednání, nebo |
| --- | --- |

—

byly způsobeny personálem ze Spojených států při plnění jeho povinností v souvislosti s operací EU pro řešení krize, kromě případu hrubé nedbalosti nebo svévolného jednání, nebo

| — | nastaly používáním jakéhokoliv majetku, jenž patří Spojeným státům, pokud byl tento majetek použit v souvislosti s operací, kromě případu hrubé nedbalosti nebo svévolného jednání personálu operace EU pro řešení krize ze Spojených států, který tento majetek používá.“ |
| --- | --- |

—

nastaly používáním jakéhokoliv majetku, jenž patří Spojeným státům, pokud byl tento majetek použit v souvislosti s operací, kromě případu hrubé nedbalosti nebo svévolného jednání personálu operace EU pro řešení krize ze Spojených států, který tento majetek používá.“

Znění pro Spojené státy:

„V případě zranění nebo smrti členů jejich personálu, jakož i škody nebo ztráty týkající se majetku jimi vlastněného a použitého při operaci EU pro řešení krize, budou Spojené státy, které se účastní operace EU pro řešení krize, usilovat o to, aby se v rozsahu, v jakém to dovoluje jejich vnitrostátní právní systém, vzdaly nároků na náhradu škody vůči kterémukoli jinému státu účastnícímu se operace EU pro řešení krize, pokud takové zranění, smrt, škoda nebo ztráta

| — | byly způsobeny personálem operace EU pro řešení krize při plnění jeho povinností v souvislosti s operací EU pro řešení krize, kromě případu hrubé nedbalosti nebo svévolného jednání, nebo |
| --- | --- |

—

byly způsobeny personálem operace EU pro řešení krize při plnění jeho povinností v souvislosti s operací EU pro řešení krize, kromě případu hrubé nedbalosti nebo svévolného jednání, nebo

| — | nastaly používáním jakéhokoliv majetku, který patří státům účastnícím se operace EU pro řešení krize, pokud byl tento majetek použit v souvislosti s operací, kromě případu hrubé nedbalosti nebo svévolného jednání členů personálu operace EU pro řešení krize, který tento majetek používá.“ |
| --- | --- |

—

nastaly používáním jakéhokoliv majetku, který patří státům účastnícím se operace EU pro řešení krize, pokud byl tento majetek použit v souvislosti s operací, kromě případu hrubé nedbalosti nebo svévolného jednání členů personálu operace EU pro řešení krize, který tento majetek používá.“

---

NAŘÍZENÍ

| 31.5.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 143/6 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 143/6

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 527/2011

ze dne 30. května 2011

o povolení přípravku endo-1,4-β-xylanázy z Trichoderma reesei MUCL 49755 a endo-1,3(4)-β-glukanázy z Trichoderma reesei MUCL 49754 a polygalakturonázy z Aspergillus aculeatus CBS 589.94 jako doplňkové látky pro selata po odstavu (držitel povolení Aveve NV)

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1831/2003 ze dne 22. září 2003 o doplňkových látkách používaných ve výživě zvířat (1), a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení (ES) č. 1831/2003 stanoví povolení doplňkových látek používaných ve výživě zvířat a důvody a postupy, na jejichž základě se povolení uděluje. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení (ES) č. 1831/2003 stanoví povolení doplňkových látek používaných ve výživě zvířat a důvody a postupy, na jejichž základě se povolení uděluje.

| (2) | V souladu s článkem 7 nařízení (ES) č. 1831/2003 byla podána žádost o povolení přípravku endo-1,4-β-xylanázy (EC 3.2.1.8) z Trichoderma reesei MUCL 49755, endo-1,3(4)-β-glukanázy (EC 3.2.1.6) z Trichoderma reesei MUCL 49754 a polygalakturonázy (EC 3.2.1.15) z Aspergillus aculeatus CBS 589.94 stanoveného v příloze. Tato žádost byla podána spolu s údaji a dokumenty požadovanými podle čl. 7 odst. 3 nařízení (ES) č. 1831/2003. |
| --- | --- |

(2)

V souladu s článkem 7 nařízení (ES) č. 1831/2003 byla podána žádost o povolení přípravku endo-1,4-β-xylanázy (EC 3.2.1.8) z Trichoderma reesei MUCL 49755, endo-1,3(4)-β-glukanázy (EC 3.2.1.6) z Trichoderma reesei MUCL 49754 a polygalakturonázy (EC 3.2.1.15) z Aspergillus aculeatus CBS 589.94 stanoveného v příloze. Tato žádost byla podána spolu s údaji a dokumenty požadovanými podle čl. 7 odst. 3 nařízení (ES) č. 1831/2003.

| (3) | Žádost se týká povolení přípravku uvedeného v příloze jako doplňkové látky pro selata po odstavu se zařazením do kategorie doplňkových látek „zootechnické doplňkové látky“. |
| --- | --- |

(3)

Žádost se týká povolení přípravku uvedeného v příloze jako doplňkové látky pro selata po odstavu se zařazením do kategorie doplňkových látek „zootechnické doplňkové látky“.

| (4) | Evropský úřad pro bezpečnost potravin (dále jen „úřad“) ve svých stanoviscích ze dne 8. července 2009 (2) a ze dne 2. února 2011 (3) dospěl k závěru, že přípravek uvedený v příloze nemá za navržených podmínek použití nepříznivé účinky na zdraví zvířat, zdraví spotřebitelů nebo na životní prostředí a že používání této doplňkové látky může zvýšit hmotnost a poměr spotřeby krmiva k přírůstku hmotnosti u cílových druhů. Úřad nepovažuje zvláštní požadavky na monitorování po uvedení na trh za nutné. Úřad také ověřil zprávu o metodě analýzy doplňkové látky přidané do krmiv předloženou referenční laboratoří pro doplňkové látky, zřízenou nařízením (ES) č. 1831/2003. |
| --- | --- |

(4)

Evropský úřad pro bezpečnost potravin (dále jen „úřad“) ve svých stanoviscích ze dne 8. července 2009 (2) a ze dne 2. února 2011 (3) dospěl k závěru, že přípravek uvedený v příloze nemá za navržených podmínek použití nepříznivé účinky na zdraví zvířat, zdraví spotřebitelů nebo na životní prostředí a že používání této doplňkové látky může zvýšit hmotnost a poměr spotřeby krmiva k přírůstku hmotnosti u cílových druhů. Úřad nepovažuje zvláštní požadavky na monitorování po uvedení na trh za nutné. Úřad také ověřil zprávu o metodě analýzy doplňkové látky přidané do krmiv předloženou referenční laboratoří pro doplňkové látky, zřízenou nařízením (ES) č. 1831/2003.

| (5) | Posouzení přípravku uvedeného v příloze prokazuje, že podmínky pro povolení stanovené v článku 5 nařízení (ES) č. 1831/2003 jsou splněny. Proto by používání uvedeného přípravku mělo být povoleno podle přílohy tohoto nařízení. |
| --- | --- |

(5)

Posouzení přípravku uvedeného v příloze prokazuje, že podmínky pro povolení stanovené v článku 5 nařízení (ES) č. 1831/2003 jsou splněny. Proto by používání uvedeného přípravku mělo být povoleno podle přílohy tohoto nařízení.

| (6) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat, |
| --- | --- |

(6)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Přípravek uvedený v příloze, náležející do kategorie doplňkových látek „zootechnické doplňkové látky“ a funkční skupiny „látky zvyšující stravitelnost“, se povoluje jako doplňková látka ve výživě zvířat podle podmínek stanovených v uvedené příloze.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 30. května 2011.

Za Komisi

José Manuel BARROSO

předseda

---

(1)  Úř. věst. L 268, 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  EFSA Journal (2009) 1186, 1-17.

2

EFSA Journal

(3)  EFSA Journal (2011); 9(2):2010.

3

EFSA Journal

---

PŘÍLOHA

| Identifikační číslo doplňkové látky | Jméno držitele povolení | Doplňková látka | Složení, chemický vzorec, popis, analytická metoda | Druh nebo kategorie zvířat | Maximální stáří | Minimální obsah | Maximální obsah | Jiná ustanovení | Konec platnosti povolení |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Jednotky aktivity/kg kompletního krmiva o obsahu vlhkosti 12 % |
| Kategorie: zootechnické doplňkové látky. Funkční skupina: látky zvyšující stravitelnost |
| 4a 14 | Aveve NV | | Endo-1,4-β-xylanáza
  EC 3.2.1.8 |

Identifikační číslo doplňkové látky

Jméno držitele povolení

Doplňková látka

Složení, chemický vzorec, popis, analytická metoda

Druh nebo kategorie zvířat

Maximální stáří

Minimální obsah

Maximální obsah

Jiná ustanovení

Konec platnosti povolení

Jednotky aktivity/kg kompletního krmiva o obsahu vlhkosti 12 %

Kategorie: zootechnické doplňkové látky. Funkční skupina: látky zvyšující stravitelnost

4a 14

Aveve NV

Endo-1,4-β-xylanáza

EC 3.2.1.8

| | Endo-1,3(4)-β-glukanáza
  EC 3.2.1.6 |
| --- | --- |

Endo-1,3(4)-β-glukanáza

EC 3.2.1.6

| | Polygalakturonáza
  EC 3.2.1.15 |
| --- | --- |

Polygalakturonáza

EC 3.2.1.15

| | Složení doplňkové látky

  Přípravek endo-1,4-β-xylanázy (EC 3.2.1.8) z Trichoderma reesei (MUCL 49755), endo-1,3(4)-β-glukanázy (EC 3.2.1.6) z Trichoderma reesei (MUCL 49754) a polygalakturonázy (EC 3.2.1.15) z Aspergillus aculeatus (CBS 589.94) s minimem aktivity: | pevná forma: | Endo-1,4-β-xylanáza: 21 400 XU (1)/g |
| --- | --- | --- | --- |

Složení doplňkové látky

Přípravek endo-1,4-β-xylanázy (EC 3.2.1.8) z Trichoderma reesei (MUCL 49755), endo-1,3(4)-β-glukanázy (EC 3.2.1.6) z Trichoderma reesei (MUCL 49754) a polygalakturonázy (EC 3.2.1.15) z Aspergillus aculeatus (CBS 589.94) s minimem aktivity:

pevná forma:

Endo-1,4-β-xylanáza: 21 400 XU (1)/g

| | Endo-1,3(4)-β-glukanáza: 12 300 BGU (2)/g |
| --- | --- |

Endo-1,3(4)-β-glukanáza: 12 300 BGU (2)/g

| | Polygalakturonáza: 460 PGLU (3)/g. |
| --- | --- |

Polygalakturonáza: 460 PGLU (3)/g.

| | kapalná forma: | Endo-1,4-β-xylanáza: 10 700 XU/g |
| --- | --- | --- |

kapalná forma:

Endo-1,4-β-xylanáza: 10 700 XU/g

| | Endo-1,3(4)-β-glukanáza: 6 150 BGU/g |
| --- | --- |

Endo-1,3(4)-β-glukanáza: 6 150 BGU/g

| | Polygalakturonáza: 230 PGLU/g. |
| --- | --- |

Polygalakturonáza: 230 PGLU/g.

| | Charakteristika účinné látky

  Endo-1,4-β-xylanáza (EC 3.2.1.8)
  z Trichoderma reesei, endo-1,3(4)-β-glukanáza (EC 3.2.1.6) z Trichoderma reesei a polygalakturonáza (EC 3.2.1.15) z Aspergillus aculeatus |
| --- | --- |

Charakteristika účinné látky

Endo-1,4-β-xylanáza (EC 3.2.1.8)

z Trichoderma reesei, endo-1,3(4)-β-glukanáza (EC 3.2.1.6) z Trichoderma reesei a polygalakturonáza (EC 3.2.1.15) z Aspergillus aculeatus

| | Analytická metoda
   (4)

  Charakteristika účinných látek v doplňkové látce a krmivech:






  — | Kolorimetrická metoda založená na měření vodorozpustného barviva uvolněného endo-1,4-β-xylanázou ze substrátu s barvivem vázaným na zesíťovaný pšeničný arabinoxylan. |
| --- | --- | --- |

Analytická metoda
   (4)

Charakteristika účinných látek v doplňkové látce a krmivech:

—

Kolorimetrická metoda založená na měření vodorozpustného barviva uvolněného endo-1,4-β-xylanázou ze substrátu s barvivem vázaným na zesíťovaný pšeničný arabinoxylan.

| — | Kolorimetrická metoda založená na měření vodorozpustného barviva uvolněného endo-1,3(4)-β-glukanázou ze substrátu s barvivem vázaným na zesíťovaný ječný betaglukan. |
| --- | --- |

—

Kolorimetrická metoda založená na měření vodorozpustného barviva uvolněného endo-1,3(4)-β-glukanázou ze substrátu s barvivem vázaným na zesíťovaný ječný betaglukan.

| — | Viskozimetrická metoda založená na poklesu viskozity vyvolaném působením polygalakturonázy na substrát obsahující pektin (kyselinu polymethylgalakturonovou). |
| --- | --- |

—

Viskozimetrická metoda založená na poklesu viskozity vyvolaném působením polygalakturonázy na substrát obsahující pektin (kyselinu polymethylgalakturonovou).

Selata (po odstavu)

| | Endo-1,4-β-xylanáza: 2 140 XU |
| --- | --- |

Endo-1,4-β-xylanáza: 2 140 XU

| | Endo-1,3(4)-β-glukanáza: 1 230 BGU |
| --- | --- |

Endo-1,3(4)-β-glukanáza: 1 230 BGU

| | Polygalakturonáza: 46 PGLU |
| --- | --- |

Polygalakturonáza: 46 PGLU

—

| 1. | V návodu pro použití doplňkové látky a premixu musí být uvedena teplota při skladování, doba trvanlivosti a stabilita při peletování. |
| --- | --- |

1.

V návodu pro použití doplňkové látky a premixu musí být uvedena teplota při skladování, doba trvanlivosti a stabilita při peletování.

| 2. | Pro selata (po odstavu) do 35 kg. |
| --- | --- |

2.

Pro selata (po odstavu) do 35 kg.

| 3. | Pro použití do krmných směsí bohatých na neškrobové polysacharidy. |
| --- | --- |

3.

Pro použití do krmných směsí bohatých na neškrobové polysacharidy.

20. června 2021

---

(1)  1 XU je množství enzymu, které uvolní 1 mikromol redukujícího cukru (ekvivalent xylózy) za minutu z xylanu ovesných slupek při teplotě 50 °C a pH 4,8.

(2)  1 BGU je množství enzymu, které uvolní 1 mikromol redukujícího cukru (ekvivalent cellobiózy) za minutu z betaglukanu ječmene při teplotě 50 °C a pH 5,0.

(3)  1 PGLU je množství enzymu, které uvolní 1 mikromol redukujícího cukru (ekvivalent glukózy) za minutu z kyseliny polymethylgalakturonové (substrátu obsahujícího pektin) při teplotě 35 °C a pH 4,8.

(4)  Podrobné informace o analytických metodách lze získat na internetové stránce referenční laboratoře: http://irmm.jrc.ec.europa.eu/EURLs/EURL_feed_additives/Pages/index.aspx.

---

| 31.5.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 143/10 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 143/10

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 528/2011

ze dne 30. května 2011

o povolení endo-1,4-β-xylanázy z Trichoderma reesei (ATCC PTA 5588) jako doplňkové látky pro selata po odstavu a výkrm prasat (držitel povolení Danisco Animal Nutrition)

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1831/2003 ze dne 22. září 2003 o doplňkových látkách používaných ve výživě zvířat (1), a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení (ES) č. 1831/2003 stanoví povolení doplňkových látek používaných ve výživě zvířat a důvody a postupy, na jejichž základě se povolení uděluje. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení (ES) č. 1831/2003 stanoví povolení doplňkových látek používaných ve výživě zvířat a důvody a postupy, na jejichž základě se povolení uděluje.

| (2) | V souladu s článkem 7 nařízení (ES) č. 1831/2003 byla podána žádost o povolení endo-1,4-β-xylanázy (EC 3.2.1.8) z Trichoderma reesei (ATCC PTA 5588). Tato žádost byla předložena spolu s údaji a dokumenty požadovanými podle čl. 7 odst. 3 nařízení (ES) č. 1831/2003. |
| --- | --- |

(2)

V souladu s článkem 7 nařízení (ES) č. 1831/2003 byla podána žádost o povolení endo-1,4-β-xylanázy (EC 3.2.1.8) z Trichoderma reesei (ATCC PTA 5588). Tato žádost byla předložena spolu s údaji a dokumenty požadovanými podle čl. 7 odst. 3 nařízení (ES) č. 1831/2003.

| (3) | Žádost se týká povolení endo-1,4-β-xylanázy (EC 3.2.1.8) z Trichoderma reesei (ATCC PTA 5588) jako doplňkové látky pro selata po odstavu a výkrm prasat se zařazením do kategorie doplňkových látek „zootechnické doplňkové látky“. |
| --- | --- |

(3)

Žádost se týká povolení endo-1,4-β-xylanázy (EC 3.2.1.8) z Trichoderma reesei (ATCC PTA 5588) jako doplňkové látky pro selata po odstavu a výkrm prasat se zařazením do kategorie doplňkových látek „zootechnické doplňkové látky“.

| (4) | Nařízením Komise (ES) č. 9/2010 (2) bylo povoleno použití uvedeného přípravku na deset let pro výkrm kuřat, nosnice, kachny a výkrm krůt. |
| --- | --- |

(4)

Nařízením Komise (ES) č. 9/2010 (2) bylo povoleno použití uvedeného přípravku na deset let pro výkrm kuřat, nosnice, kachny a výkrm krůt.

| (5) | Žádost o povolení endo-1,4-β-xylanázy (EC 3.2.1.8) z Trichoderma reesei (ATCC PTA 5588) pro selata po odstavu a výkrm prasat byla podpořena novými údaji. Evropský úřad pro bezpečnost potravin (dále jen „úřad“) dospěl ve svém stanovisku ze dne 1. února 2011 (3) k závěru, že endo-1,4-β-xylanáza (EC 3.2.1.8) z Trichoderma reesei (ATCC PTA 5588) nemá za navržených podmínek použití nepříznivé účinky na zdraví zvířat, lidské zdraví nebo na životní prostředí a že její používání může zlepšit zootechnické výkony. Úřad nepovažuje zvláštní požadavky na monitorování po uvedení na trh za nutné. Úřad také ověřil zprávu o metodě analýzy doplňkové látky přidané do krmiv předloženou referenční laboratoří pro doplňkové látky zřízenou nařízením (ES) č. 1831/2003. |
| --- | --- |

(5)

Žádost o povolení endo-1,4-β-xylanázy (EC 3.2.1.8) z Trichoderma reesei (ATCC PTA 5588) pro selata po odstavu a výkrm prasat byla podpořena novými údaji. Evropský úřad pro bezpečnost potravin (dále jen „úřad“) dospěl ve svém stanovisku ze dne 1. února 2011 (3) k závěru, že endo-1,4-β-xylanáza (EC 3.2.1.8) z Trichoderma reesei (ATCC PTA 5588) nemá za navržených podmínek použití nepříznivé účinky na zdraví zvířat, lidské zdraví nebo na životní prostředí a že její používání může zlepšit zootechnické výkony. Úřad nepovažuje zvláštní požadavky na monitorování po uvedení na trh za nutné. Úřad také ověřil zprávu o metodě analýzy doplňkové látky přidané do krmiv předloženou referenční laboratoří pro doplňkové látky zřízenou nařízením (ES) č. 1831/2003.

| (6) | Posouzení endo-1,4-β-xylanázy (EC 3.2.1.8) z Trichoderma reesei (ATCC PTA 5588) prokazuje, že podmínky pro povolení stanovené v článku 5 nařízení (ES) č. 1831/2003 jsou splněny. Proto by používání uvedeného přípravku mělo být povoleno podle přílohy tohoto nařízení. |
| --- | --- |

(6)

Posouzení endo-1,4-β-xylanázy (EC 3.2.1.8) z Trichoderma reesei (ATCC PTA 5588) prokazuje, že podmínky pro povolení stanovené v článku 5 nařízení (ES) č. 1831/2003 jsou splněny. Proto by používání uvedeného přípravku mělo být povoleno podle přílohy tohoto nařízení.

| (7) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat, |
| --- | --- |

(7)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Přípravek uvedený v příloze, náležející do kategorie doplňkových látek „zootechnické doplňkové látky“ a funkční skupiny „látky zvyšující stravitelnost“, se povoluje jako doplňková látka ve výživě zvířat podle podmínek stanovených v uvedené příloze.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 30. května 2011.

Za Komisi

José Manuel BARROSO

předseda

---

(1)  Úř. věst. L 268, 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  Úř. věst. L 3, 7.1.2010, s. 10.

2

(3)  The EFSA Journal 2011;9(2):2008.

3

The EFSA Journal

---

PŘÍLOHA

| Identifikační číslo doplňkové látky | Jméno držitele povolení | Doplňková látka | Složení, chemický vzorec, popis, analytická metoda | Druh nebo kategorie zvířat | Maximální stáří | Minimální obsah | Maximální obsah | Jiná ustanovení | Konec platnosti povolení |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Jednotky aktivity/kg kompletního krmiva o obsahu vlhkosti 12 % |
| Kategorie: zootechnické doplňkové látky. Funkční skupina: látky zvyšující stravitelnost |
| 4a11 | Danisco Animal Nutrition | Endo-1,4-β-xylanáza
  EC 3.2.1.8 | | Složení doplňkové látky

  Přípravek endo-1,4-β-xylanázy (EC 3.2.1.8)
  z Trichoderma reesei (ATCC PTA 5588) s minimem aktivity endo-1,4-β-xylanázy: 40 000 U (1)/g |

Identifikační číslo doplňkové látky

Jméno držitele povolení

Doplňková látka

Složení, chemický vzorec, popis, analytická metoda

Druh nebo kategorie zvířat

Maximální stáří

Minimální obsah

Maximální obsah

Jiná ustanovení

Konec platnosti povolení

Jednotky aktivity/kg kompletního krmiva o obsahu vlhkosti 12 %

Kategorie: zootechnické doplňkové látky. Funkční skupina: látky zvyšující stravitelnost

4a11

Danisco Animal Nutrition

Endo-1,4-β-xylanáza

EC 3.2.1.8

Složení doplňkové látky

Přípravek endo-1,4-β-xylanázy (EC 3.2.1.8)

z Trichoderma reesei (ATCC PTA 5588) s minimem aktivity endo-1,4-β-xylanázy: 40 000 U (1)/g

| | Charakteristika účinné látky

  Endo-1,4-β-xylanáza (EC 3.2.1.8) z Trichoderma reesei (ATCC PTA 5588) |
| --- | --- |

Charakteristika účinné látky

Endo-1,4-β-xylanáza (EC 3.2.1.8) z Trichoderma reesei (ATCC PTA 5588)

| | Analytická metoda
   (2)

  Kolorimetrická metoda založená na měření vodorozpustného barviva uvolněného endo-1,4-β-xylanázou ze substrátu s azurinem vázaným na zesíťovaný pšeničný arabinoxylan. |
| --- | --- |

Analytická metoda
   (2)

Kolorimetrická metoda založená na měření vodorozpustného barviva uvolněného endo-1,4-β-xylanázou ze substrátu s azurinem vázaným na zesíťovaný pšeničný arabinoxylan.

Selata (po odstavu) a výkrm prasat

2 000 U

—

| 1. | V návodu pro použití doplňkové látky a premixu musí být uvedena teplota při skladování, doba trvanlivosti a stabilita při peletování. |
| --- | --- |

1.

V návodu pro použití doplňkové látky a premixu musí být uvedena teplota při skladování, doba trvanlivosti a stabilita při peletování.

| 2. | Pro použití do krmiv bohatých na škrobové a neškrobové polysacharidy. |
| --- | --- |

2.

Pro použití do krmiv bohatých na škrobové a neškrobové polysacharidy.

| 3. | Pro selata (po odstavu) do 35 kg. |
| --- | --- |

3.

Pro selata (po odstavu) do 35 kg.

20. červen 2021

---

(1)  1 U je množství enzymu, které uvolní 0,5 μmol redukujícího cukru (vyjádřeného jako ekvivalenty xylózy) za minutu ze zesíťovaného substrátu arabinoxylanu ovesných slupek při pH 5,3 a teplotě 50 °C.

(2)  Podrobné informace o analytických metodách lze získat na internetové stránce referenční laboratoře: http://irmm.jrc.ec.europa.eu/EURLs/EURL_feed_additives/Pages/index.aspx

---

| 31.5.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 143/12 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 143/12

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 529/2011

ze dne 30. května 2011,

kterým se mění nařízení (ES) č. 1580/2007, pokud jde o spouštěcí hodnoty pro dodatečná cla na rajčata, meruňky, citrony, švestky, broskve včetně nektarinek, hrušky a stolní hrozny

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (1), a zejména na čl. 143 písm. b) ve spojení s článkem 4 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Komise (ES) č. 1580/2007 ze dne 21. prosince 2007, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 2200/96, (ES) č. 2201/96 a (ES) č. 1182/2007 v odvětví ovoce a zeleniny (2), stanoví dohled nad dovozem produktů uvedených v příloze XVII uvedeného nařízení. Tento dohled se vykonává v souladu s pravidly stanovenými v článku 308d nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 ze dne 2. července 1993, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství (3). |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Komise (ES) č. 1580/2007 ze dne 21. prosince 2007, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 2200/96, (ES) č. 2201/96 a (ES) č. 1182/2007 v odvětví ovoce a zeleniny (2), stanoví dohled nad dovozem produktů uvedených v příloze XVII uvedeného nařízení. Tento dohled se vykonává v souladu s pravidly stanovenými v článku 308d nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 ze dne 2. července 1993, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství (3).

| (2) | Pro účely čl. 5 odst. 4 dohody o zemědělství (4) uzavřené během uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání a na základě nejnovějších údajů za roky 2008, 2009 a 2010 je třeba upravit spouštěcí hodnoty pro dodatečná cla na tyto produkty: rajčata, meruňky, citrony, švestky, broskve včetně nektarinek, hrušky a stolní hrozny. |
| --- | --- |

(2)

Pro účely čl. 5 odst. 4 dohody o zemědělství (4) uzavřené během uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání a na základě nejnovějších údajů za roky 2008, 2009 a 2010 je třeba upravit spouštěcí hodnoty pro dodatečná cla na tyto produkty: rajčata, meruňky, citrony, švestky, broskve včetně nektarinek, hrušky a stolní hrozny.

| (3) | Nařízení (ES) č. 1580/2007 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(3)

Nařízení (ES) č. 1580/2007 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (4) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro společnou organizaci zemědělských trhů, |
| --- | --- |

(4)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro společnou organizaci zemědělských trhů,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Příloha XVII nařízení (ES) č. 1580/2007 se nahrazuje zněním uvedeným v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Použije se ode dne 1. června 2011.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 30. května 2011.

Za Komisi

José Manuel BARROSO

předseda

---

(1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 350, 31.12.2007, s. 1.

2

(3)  Úř. věst. L 253, 11.10.1993, s. 1.

3

(4)  Úř. věst. L 336, 23.12.1994, s. 22.

4

---

PŘÍLOHA

„PŘÍLOHA XVII

DODATEČNÁ DOVOZNÍ CLA: HLAVA IV KAPITOLA II ODDÍL 2

Aniž jsou dotčena pravidla pro výklad kombinované nomenklatury, popis produktů se chápe pouze jako orientační. Působnost dodatečných cel je pro účely této přílohy určena působností kódů KN tak, jak existují v době přijetí tohoto nařízení.

| Pořadové číslo | Kód KN | Popis produktů | Období uplatnění | Spouštěcí hodnoty (v tunách) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 78.0015 | 0702 00 00 | Rajčata | od 1. října do 31. května | 481 625 |
| 78.0020 | od 1. června do 30. září | 44 251 |
| 78.0065 | 0707 00 05 | Okurky salátové | od 1. května do 31. října | 31 289 |
| 78.0075 | od 1. listopadu do 30. dubna | 26 583 |
| 78.0085 | 0709 90 80 | Artyčoky | od 1. listopadu do 30. června | 17 258 |
| 78.0100 | 0709 90 70 | Cukety | od 1. ledna do 31. prosince | 57 955 |
| 78.0110 | 0805 10 20 | Pomeranče | od 1. prosince do 31. května | 368 535 |
| 78.0120 | 0805 20 10 | Klementinky | od 1. listopadu do konce února | 175 110 |
| 78.0130 | 0805 20 30
  0805 20 50
  0805 20 70
  0805 20 90 | Mandarinky (včetně tangerinek a satsum); wilkingy a podobné citrusové hybridy | od 1. listopadu do konce února | 115 625 |
| 78.0155 | 0805 50 10 | Citrony | od 1. června do 31. prosince | 346 366 |
| 78.0160 | od 1. ledna do 31. května | 88 090 |
| 78.0170 | 0806 10 10 | Stolní hrozny | od 21. července do 20. listopadu | 80 588 |
| 78.0175 | 0808 10 80 | Jablka | od 1. ledna do 31. srpna | 916 384 |
| 78.0180 | od 1. září do 31. prosince | 95 396 |
| 78.0220 | 0808 20 50 | Hrušky | od 1. ledna do 30. dubna | 229 646 |
| 78.0235 | od 1. července do 31. prosince | 35 541 |
| 78.0250 | 0809 10 00 | Meruňky | od 1. června do 31. července | 5 794 |
| 78.0265 | 0809 20 95 | Třešně, s výjimkou višní | od 21. května do 10. srpna | 30 783 |
| 78.0270 | 0809 30 | Broskve, včetně nektarinek | od 11. června do 30. září | 5 613 |
| 78.0280 | 0809 40 05 | Švestky | od 11. června do 30. září | 10 293“ |

Pořadové číslo

Kód KN

Popis produktů

Období uplatnění

Spouštěcí hodnoty (v tunách)

78.0015

0702 00 00

Rajčata

od 1. října do 31. května

481 625

78.0020

od 1. června do 30. září

44 251

78.0065

0707 00 05

Okurky salátové

od 1. května do 31. října

31 289

78.0075

od 1. listopadu do 30. dubna

26 583

78.0085

0709 90 80

Artyčoky

od 1. listopadu do 30. června

17 258

78.0100

0709 90 70

Cukety

od 1. ledna do 31. prosince

57 955

78.0110

0805 10 20

Pomeranče

od 1. prosince do 31. května

368 535

78.0120

0805 20 10

Klementinky

od 1. listopadu do konce února

175 110

78.0130

0805 20 30

0805 20 50

0805 20 70

0805 20 90

Mandarinky (včetně tangerinek a satsum); wilkingy a podobné citrusové hybridy

od 1. listopadu do konce února

115 625

78.0155

0805 50 10

Citrony

od 1. června do 31. prosince

346 366

78.0160

od 1. ledna do 31. května

88 090

78.0170

0806 10 10

Stolní hrozny

od 21. července do 20. listopadu

80 588

78.0175

0808 10 80

Jablka

od 1. ledna do 31. srpna

916 384

78.0180

od 1. září do 31. prosince

95 396

78.0220

0808 20 50

Hrušky

od 1. ledna do 30. dubna

229 646

78.0235

od 1. července do 31. prosince

35 541

78.0250

0809 10 00

Meruňky

od 1. června do 31. července

5 794

78.0265

0809 20 95

Třešně, s výjimkou višní

od 21. května do 10. srpna

30 783

78.0270

0809 30

Broskve, včetně nektarinek

od 11. června do 30. září

5 613

78.0280

0809 40 05

Švestky

od 11. června do 30. září

10 293“

---

| 31.5.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 143/14 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 143/14

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 530/2011

ze dne 30. května 2011

o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (1),

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 1580/2007 ze dne 21. prosince 2007, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 2200/96, (ES) č. 2201/96 a (ES) č. 1182/2007 v odvětví ovoce a zeleniny (2), a zejména na čl. 138 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

Nařízení (ES) č. 1580/2007 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XV uvedeného nařízení,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Paušální dovozní hodnoty uvedené v článku 138 nařízení (ES) č. 1580/2007 jsou stanoveny v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 31. května 2011.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 30. května 2011.

Za Komisi, jménem předsedy,

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 350, 31.12.2007, s. 1.

2

---

PŘÍLOHA

Paušální dovozní hodnoty pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Kód KN | Kódy třetích zemí (1) | Paušální dovozní hodnota |
| 0702 00 00 | AL | 64,0 |
| MA | 133,3 |
| TR | 67,3 |
| ZZ | 88,2 |
| 0707 00 05 | AL | 31,8 |
| MK | 28,2 |
| TR | 111,1 |
| ZZ | 57,0 |
| 0709 90 70 | MA | 86,8 |
| TR | 122,2 |
| ZZ | 104,5 |
| 0709 90 80 | EC | 23,2 |
| ZZ | 23,2 |
| 0805 10 20 | EG | 57,8 |
| IL | 54,0 |
| MA | 49,7 |
| TR | 74,4 |
| ZZ | 59,0 |
| 0805 50 10 | AR | 72,2 |
| TR | 68,8 |
| ZA | 127,2 |
| ZZ | 89,4 |
| 0808 10 80 | AR | 98,2 |
| BR | 79,0 |
| CA | 129,0 |
| CL | 79,0 |
| CN | 95,4 |
| CR | 69,1 |
| NZ | 112,2 |
| US | 102,6 |
| UY | 96,7 |
| ZA | 87,0 |
| ZZ | 94,8 |
| 0809 20 95 | US | 384,8 |
| ZZ | 384,8 |

(EUR/100 kg)

Kód KN

Kódy třetích zemí (1)

Paušální dovozní hodnota

0702 00 00

AL

64,0

MA

133,3

TR

67,3

ZZ

88,2

0707 00 05

AL

31,8

MK

28,2

TR

111,1

ZZ

57,0

0709 90 70

MA

86,8

TR

122,2

ZZ

104,5

0709 90 80

EC

23,2

ZZ

23,2

0805 10 20

EG

57,8

IL

54,0

MA

49,7

TR

74,4

ZZ

59,0

0805 50 10

AR

72,2

TR

68,8

ZA

127,2

ZZ

89,4

0808 10 80

AR

98,2

BR

79,0

CA

129,0

CL

79,0

CN

95,4

CR

69,1

NZ

112,2

US

102,6

UY

96,7

ZA

87,0

ZZ

94,8

0809 20 95

US

384,8

ZZ

384,8

---

(1)  Klasifikace zemí stanovená nařízením Komise (ES) č. 1833/2006 (Úř. věst. L 354, 14.12.2006, s. 19). Kód „ZZ“ znamená „jiného původu“.

---

ROZHODNUTÍ

| 31.5.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 143/16 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 143/16

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 26. ledna 2011

o režimech podpory C 50/07 (ex N 894/06), které hodlá Francie zavést pro rozvoj smluv o zdravotním pojištění založených na zásadách solidarity a odpovědnosti a kolektivních smluv o doplňkovém pojištění proti úmrtí, zdravotnímu postižení a invaliditě

(oznámeno pod číslem K(2011) 267)

(Pouze francouzské znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

(2011/319/EU)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy (1),

poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s uvedeným článkem (2),

vzhledem k těmto důvodům:

I.   POSTUP

| (1) | Dopisem ze dne 28. prosince 2006 oznámila Francie Komisi režimy podpory pro rozvoj smluv o zdravotním pojištění založených na zásadách solidarity a odpovědnosti, uvedené v návrhu opravného finančního zákona na rok 2006. Ustanovení těchto režimů převzal článek 88 zákona č. 2006-1771 ze dne 30. prosince 2006 o opravném finančním zákoně na rok 2006 (3). Francie sdělila Komisi doplňující informace v dopisech ze dne 26. února, 11. května a 18. září 2007. |
| --- | --- |

(1)

Dopisem ze dne 28. prosince 2006 oznámila Francie Komisi režimy podpory pro rozvoj smluv o zdravotním pojištění založených na zásadách solidarity a odpovědnosti, uvedené v návrhu opravného finančního zákona na rok 2006. Ustanovení těchto režimů převzal článek 88 zákona č. 2006-1771 ze dne 30. prosince 2006 o opravném finančním zákoně na rok 2006 (3). Francie sdělila Komisi doplňující informace v dopisech ze dne 26. února, 11. května a 18. září 2007.

| (2) | Dopisem ze dne 13. listopadu 2007 informovala Komise Francii o svém rozhodnutí zahájit ve věci této podpory formální vyšetřovací řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy (SFEU). |
| --- | --- |

(2)

Dopisem ze dne 13. listopadu 2007 informovala Komise Francii o svém rozhodnutí zahájit ve věci této podpory formální vyšetřovací řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy (SFEU).

| (3) | Rozhodnutí Komise o zahájení formálního vyšetřovacího řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie
   (4). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby předložily připomínky k dotčeným režimům podpory. |
| --- | --- |

(3)

Rozhodnutí Komise o zahájení formálního vyšetřovacího řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie
   (4). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby předložily připomínky k dotčeným režimům podpory.

| (4) | Francie předala své připomínky k rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení dopisem ze dne 21. prosince 2007. |
| --- | --- |

(4)

Francie předala své připomínky k rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení dopisem ze dne 21. prosince 2007.

| (5) | Komise v této věci obdržela připomínky od několika zúčastněných stran. Předala je Francii a umožnila jí komentovat je, její poznámky obdržela v dopise ze dne 8. května 2008. |
| --- | --- |

(5)

Komise v této věci obdržela připomínky od několika zúčastněných stran. Předala je Francii a umožnila jí komentovat je, její poznámky obdržela v dopise ze dne 8. května 2008.

| (6) | Francie předala Komisi doplňující informace v dopise ze dne 31. října 2008. |
| --- | --- |

(6)

Francie předala Komisi doplňující informace v dopise ze dne 31. října 2008.

| (7) | Některé zúčastněné strany předaly Komisi doplňující informace v průběhu měsíce února 2009. |
| --- | --- |

(7)

Některé zúčastněné strany předaly Komisi doplňující informace v průběhu měsíce února 2009.

| (8) | V závěru setkání útvarů Komise s francouzskými orgány dne 2. června 2009 se francouzské orgány zavázaly, že posoudí možnost provedení určitých změn oznámených režimů a co nejdříve seznámí útvary Komise se svou analýzou. |
| --- | --- |

(8)

V závěru setkání útvarů Komise s francouzskými orgány dne 2. června 2009 se francouzské orgány zavázaly, že posoudí možnost provedení určitých změn oznámených režimů a co nejdříve seznámí útvary Komise se svou analýzou.

| (9) | Komise dopisem ze dne 22. září 2009 stanovila Francii lhůtu pro předání analýzy na 20 pracovních dnů. |
| --- | --- |

(9)

Komise dopisem ze dne 22. září 2009 stanovila Francii lhůtu pro předání analýzy na 20 pracovních dnů.

| (10) | Francouzské orgány dopisem ze dne 3. listopadu 2009 požádaly o přerušení formálního vyšetřovacího řízení až do dne 1. dubna 2010. |
| --- | --- |

(10)

Francouzské orgány dopisem ze dne 3. listopadu 2009 požádaly o přerušení formálního vyšetřovacího řízení až do dne 1. dubna 2010.

| (11) | Komise dne 17. listopadu 2009 vyslovila souhlas s přerušením formálního vyšetřovacího řízení do 1. dubna 2010 podle kodexu osvědčených postupů pro provádění řízení ve věcech kontroly státní podpory (5), aby Francii umožnila upravit návrh zákona a přikročit k nezbytným konzultacím. |
| --- | --- |

(11)

Komise dne 17. listopadu 2009 vyslovila souhlas s přerušením formálního vyšetřovacího řízení do 1. dubna 2010 podle kodexu osvědčených postupů pro provádění řízení ve věcech kontroly státní podpory (5), aby Francii umožnila upravit návrh zákona a přikročit k nezbytným konzultacím.

| (12) | Francouzské orgány informovaly Komisi dopisem ze dne 26. dubna 2010, že případný změněný návrh režimu obdrží dne 17. května 2010. |
| --- | --- |

(12)

Francouzské orgány informovaly Komisi dopisem ze dne 26. dubna 2010, že případný změněný návrh režimu obdrží dne 17. května 2010.

| (13) | Francouzské orgány předaly Komisi informace dopisem ze dne 27. května 2010, aniž však zamýšlely do oznámených režimů vnést změny. |
| --- | --- |

(13)

Francouzské orgány předaly Komisi informace dopisem ze dne 27. května 2010, aniž však zamýšlely do oznámených režimů vnést změny.

II.   PODROBNÝ POPIS PODPORY

| (14) | Předmětem rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřování byly dva oddělené daňové režimy: |
| --- | --- |

(14)

Předmětem rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřování byly dva oddělené daňové režimy:

| (15) | Prvním oznámeným opatřením je režim osvobození od daně z příjmu právnických osob uvedený v článku 207-2 všeobecného daňového zákoníku (dále jen „CGI“) a od ekonomické teritoriální kvóty (6) (článek 1461-1 CGI) z důvodu správy určitých smluv o zdravotním pojištění, takzvaně „založených na zásadách solidarity a odpovědnosti“. Tato osvobození budou ku prospěchu všem subjektům nabízejícím tyto smlouvy: vzájemné pojišťovny a spolky řídící se zákonem o vzájemném pojištění, fondy sociálního zabezpečení řídící se hlavou III knihy IX zákona o sociálním zabezpečení nebo knihou VII zemědělského zákoníku, jakož i všechny pojišťovny řídící se zákonem o pojišťovnictví. |
| --- | --- |

(15)

Prvním oznámeným opatřením je režim osvobození od daně z příjmu právnických osob uvedený v článku 207-2 všeobecného daňového zákoníku (dále jen „CGI“) a od ekonomické teritoriální kvóty (6) (článek 1461-1 CGI) z důvodu správy určitých smluv o zdravotním pojištění, takzvaně „založených na zásadách solidarity a odpovědnosti“. Tato osvobození budou ku prospěchu všem subjektům nabízejícím tyto smlouvy: vzájemné pojišťovny a spolky řídící se zákonem o vzájemném pojištění, fondy sociálního zabezpečení řídící se hlavou III knihy IX zákona o sociálním zabezpečení nebo knihou VII zemědělského zákoníku, jakož i všechny pojišťovny řídící se zákonem o pojišťovnictví.

| (16) | Hlavním cílem tohoto opatření je rozšířit pomocí rozvoje tohoto typu smluv doplňkové zdravotní pojištění francouzského obyvatelstva. Z toho důvodu bude opatření doplňkem režimu osvobození od daně z úmluv o pojištění, které se vztahuje na stejný typ smluv a které Komise schválila rozhodnutími ze dne 2. června 2004 (7) a 29. října 2010 (8). |
| --- | --- |

(16)

Hlavním cílem tohoto opatření je rozšířit pomocí rozvoje tohoto typu smluv doplňkové zdravotní pojištění francouzského obyvatelstva. Z toho důvodu bude opatření doplňkem režimu osvobození od daně z úmluv o pojištění, které se vztahuje na stejný typ smluv a které Komise schválila rozhodnutími ze dne 2. června 2004 (7) a 29. října 2010 (8).

| (17) | Smlouvy o zdravotním pojištění, na něž se tento režim osvobození vztahuje, byly ve Francii zavedeny v roce 2001 (9). Jedná se na jedné straně o smlouvy o kolektivních transakcích s povinnou účastí, na druhé straně o smlouvy o individuálních i kolektivních transakcích s dobrovolnou účastí. |
| --- | --- |

(17)

Smlouvy o zdravotním pojištění, na něž se tento režim osvobození vztahuje, byly ve Francii zavedeny v roce 2001 (9). Jedná se na jedné straně o smlouvy o kolektivních transakcích s povinnou účastí, na druhé straně o smlouvy o individuálních i kolektivních transakcích s dobrovolnou účastí.

| (18) | Aby tyto smlouvy byly způsobilé, musí konkrétně splnit následující podmínky:






  — | pojišťující subjekt nebude k účasti na dobrovolných smlouvách vyžadovat žádnou lékařskou zprávu o pojištěnci, |
| --- | --- | --- |

(18)

Aby tyto smlouvy byly způsobilé, musí konkrétně splnit následující podmínky:

—

pojišťující subjekt nebude k účasti na dobrovolných smlouvách vyžadovat žádnou lékařskou zprávu o pojištěnci,

| — | výše příspěvků nebo pojistného nebude stanovena podle zdravotního stavu pojištěnce, |
| --- | --- |

—

výše příspěvků nebo pojistného nebude stanovena podle zdravotního stavu pojištěnce,

| — | poskytnuté záruky musí povinně krýt výkony spojené s prevencí a prohlídkami u ošetřujícího lékaře, jakož i s jeho recepty, |
| --- | --- |

—

poskytnuté záruky musí povinně krýt výkony spojené s prevencí a prohlídkami u ošetřujícího lékaře, jakož i s jeho recepty,

| — | poskytnuté záruky nemohou krýt podíl na nákladech na lékařské ošetření, které by pojištěnec předkládal buď z důvodu překročení sazby honorářů za určité úkony nebo prohlídky, nebo kvůli tomu, že nebyl určen ošetřující lékař. |
| --- | --- |

—

poskytnuté záruky nemohou krýt podíl na nákladech na lékařské ošetření, které by pojištěnec předkládal buď z důvodu překročení sazby honorářů za určité úkony nebo prohlídky, nebo kvůli tomu, že nebyl určen ošetřující lékař.

| (19) | Aby pojišťující subjekty mohly využívat preferenčního režimu, musí kromě toho dodržovat prahové hodnoty týkající se počtu smluv o zdravotním pojištění založených na zásadách solidarity a odpovědnosti v celkovém portfoliu smluv o zdravotním pojištění. Tyto prahové hodnoty se mění v závislosti na povaze smluv:






  — | smlouvy týkající se individuálních a kolektivních transakcí s dobrovolnou účastí:
  Jejich podíl musí činit 150 000 osob nebo minimální podíl (stanovený vyhláškou) 80 % až 90 % všech upisovatelů a účastníků smluv týkajících se individuálních a kolektivních transakcí s dobrovolnou účastí uzavřených u pojišťujícího subjektu (10). |
| --- | --- | --- |

(19)

Aby pojišťující subjekty mohly využívat preferenčního režimu, musí kromě toho dodržovat prahové hodnoty týkající se počtu smluv o zdravotním pojištění založených na zásadách solidarity a odpovědnosti v celkovém portfoliu smluv o zdravotním pojištění. Tyto prahové hodnoty se mění v závislosti na povaze smluv:

—

smlouvy týkající se individuálních a kolektivních transakcí s dobrovolnou účastí:

Jejich podíl musí činit 150 000 osob nebo minimální podíl (stanovený vyhláškou) 80 % až 90 % všech upisovatelů a účastníků smluv týkajících se individuálních a kolektivních transakcí s dobrovolnou účastí uzavřených u pojišťujícího subjektu (10).

| — | smlouvy týkající se kolektivních transakcí s povinnou účastí:
  Jejich podíl musí činit 120 000 osob nebo minimální podíl (stanovený vyhláškou) 90 % až 95 % všech upisovatelů a účastníků smluv týkajících se individuálních a kolektivních transakcí s povinnou účastí uzavřených u pojišťujícího subjektu (11). |
| --- | --- |

—

smlouvy týkající se kolektivních transakcí s povinnou účastí:

Jejich podíl musí činit 120 000 osob nebo minimální podíl (stanovený vyhláškou) 90 % až 95 % všech upisovatelů a účastníků smluv týkajících se individuálních a kolektivních transakcí s povinnou účastí uzavřených u pojišťujícího subjektu (11).

| (20) | Nakonec musí příjemci rovněž splnit nejméně jednu z následujících podmínek:






  — | zavést úpravu tarifů nebo převzetí příspěvků v závislosti na sociální situaci upisovatelů a účastníků, |
| --- | --- | --- |

(20)

Nakonec musí příjemci rovněž splnit nejméně jednu z následujících podmínek:

—

zavést úpravu tarifů nebo převzetí příspěvků v závislosti na sociální situaci upisovatelů a účastníků,

| — | účastníci a upisovatelé, kteří využívají pomoci při uzavírání doplňkového zdravotního pojištění (12), tvoří nejméně 3 % až 6 % účastníků nebo upisovatelů smluv o zdravotním pojištění týkajících se individuálních a kolektivních transakcí s dobrovolnou účastí uzavřených u pojišťujícího subjektu (13), |
| --- | --- |

—

účastníci a upisovatelé, kteří využívají pomoci při uzavírání doplňkového zdravotního pojištění (12), tvoří nejméně 3 % až 6 % účastníků nebo upisovatelů smluv o zdravotním pojištění týkajících se individuálních a kolektivních transakcí s dobrovolnou účastí uzavřených u pojišťujícího subjektu (13),

| — | osoby ve věku nejméně 65 let tvoří nejméně 15 % až 20 % účastníků nebo upisovatelů smluv o zdravotním pojištění uzavřených u pojišťujícího subjektu (14), |
| --- | --- |

—

osoby ve věku nejméně 65 let tvoří nejméně 15 % až 20 % účastníků nebo upisovatelů smluv o zdravotním pojištění uzavřených u pojišťujícího subjektu (14),

| — | osoby mladší 25 let tvoří nejméně 28 % až 35 % příjemců smluv o zdravotním pojištění uzavřených u pojišťujícího subjektu (15). |
| --- | --- |

—

osoby mladší 25 let tvoří nejméně 28 % až 35 % příjemců smluv o zdravotním pojištění uzavřených u pojišťujícího subjektu (15).

| (21) | Tato poslední kritéria podle francouzských orgánů ukládají sdružení tarifů nebo generací a dosažení minimálního stupně účinné solidarity. Mají podpořit nabídku smluv založených na zásadách solidarity a odpovědnosti a pojištění veškerého obyvatelstva, zejména přistoupením významného podílů mladých lidí nebo seniorů, což jsou dvě kategorie, které nejobtížněji uzavírají zdravotní pojištění (doplňkové) z důvodu nízkých příjmů (mladí lidé) nebo možných nákladů (senioři). |
| --- | --- |

(21)

Tato poslední kritéria podle francouzských orgánů ukládají sdružení tarifů nebo generací a dosažení minimálního stupně účinné solidarity. Mají podpořit nabídku smluv založených na zásadách solidarity a odpovědnosti a pojištění veškerého obyvatelstva, zejména přistoupením významného podílů mladých lidí nebo seniorů, což jsou dvě kategorie, které nejobtížněji uzavírají zdravotní pojištění (doplňkové) z důvodu nízkých příjmů (mladí lidé) nebo možných nákladů (senioři).

| (22) | Mechanismus kromě toho ukládá, aby byla tato kritéria posuzována na úrovni skupin s ohledem na jejich činnosti zdanitelné ve Francii. Cílem tohoto ustanovení je zabránit obcházení mechanismu nebo spojením vedoucím k soustředění tohoto typu rizik do několika struktur ad hoc v rozporu s cílem vzájemnosti. |
| --- | --- |

(22)

Mechanismus kromě toho ukládá, aby byla tato kritéria posuzována na úrovni skupin s ohledem na jejich činnosti zdanitelné ve Francii. Cílem tohoto ustanovení je zabránit obcházení mechanismu nebo spojením vedoucím k soustředění tohoto typu rizik do několika struktur ad hoc v rozporu s cílem vzájemnosti.

| (23) | Podle francouzských orgánů je cílem všech těchto podmínek podnítit pojišťovací subjekty k rozšíření nabídky těchto smluv, k účasti na vytvoření všeobecného základního a doplňkového zdravotního pojištění a k nabídce doplňkového zdravotního pojištění všeho obyvatelstva za kontrolovaných tarifních podmínek. Cílovou skupinou jsou zejména osoby, jejichž zdravotní stav nebo finanční možnosti jim nedovolují pojistit se individuálně. |
| --- | --- |

(23)

Podle francouzských orgánů je cílem všech těchto podmínek podnítit pojišťovací subjekty k rozšíření nabídky těchto smluv, k účasti na vytvoření všeobecného základního a doplňkového zdravotního pojištění a k nabídce doplňkového zdravotního pojištění všeho obyvatelstva za kontrolovaných tarifních podmínek. Cílovou skupinou jsou zejména osoby, jejichž zdravotní stav nebo finanční možnosti jim nedovolují pojistit se individuálně.

| (24) | Nabytí účinnosti tohoto mechanismu, původně stanovené na 1. ledna 2008, pokud jde o osvobození právnických osob od daně, a finanční rok 2010, pokud jde o osvobození od ekonomické teritoriální kvóty, bylo odloženo na 1. ledna 2012, respektive na finanční rok 2013, v očekávání schválení dotyčných režimů ze strany Komise. |
| --- | --- |

(24)

Nabytí účinnosti tohoto mechanismu, původně stanovené na 1. ledna 2008, pokud jde o osvobození právnických osob od daně, a finanční rok 2010, pokud jde o osvobození od ekonomické teritoriální kvóty, bylo odloženo na 1. ledna 2012, respektive na finanční rok 2013, v očekávání schválení dotyčných režimů ze strany Komise.

| (25) | Tento druhý daňový mechanismus má umožnit pojišťujícím subjektům, aby využily daňového odpočtu ze subvencí vyrovnávacích rezerv týkajících se některých kolektivních smluv o doplňkovém pojištění (článek 39d GD CGI) nad to, co u takových rezerv umožňuje režim obecného práva (článek 39d GB). |
| --- | --- |

(25)

Tento druhý daňový mechanismus má umožnit pojišťujícím subjektům, aby využily daňového odpočtu ze subvencí vyrovnávacích rezerv týkajících se některých kolektivních smluv o doplňkovém pojištění (článek 39d GD CGI) nad to, co u takových rezerv umožňuje režim obecného práva (článek 39d GB).

| (26) | Vytvoření vyrovnávací technické rezervy (16) předepisují účetní a finanční předpisy pro pojišťující subjekty. Článek 30 směrnice Rady 91/674/EHS ze dne 19. prosince 1991 o ročních účetních závěrkách a konsolidovaných účetních závěrkách pojišťoven (17) definuje vyrovnávací rezervu následovně: „Vyrovnávací rezerva zahrnuje veškeré částky odložené v souladu s právními nebo správními předpisy pro vyrovnání kolísání ukazatelů ztrát v příštích letech anebo pro pokrytí zvláštních rizik.“ |
| --- | --- |

(26)

Vytvoření vyrovnávací technické rezervy (16) předepisují účetní a finanční předpisy pro pojišťující subjekty. Článek 30 směrnice Rady 91/674/EHS ze dne 19. prosince 1991 o ročních účetních závěrkách a konsolidovaných účetních závěrkách pojišťoven (17) definuje vyrovnávací rezervu následovně: „Vyrovnávací rezerva zahrnuje veškeré částky odložené v souladu s právními nebo správními předpisy pro vyrovnání kolísání ukazatelů ztrát v příštích letech anebo pro pokrytí zvláštních rizik.“

| (27) | V daném případě je vyrovnávací rezerva určena na vyrovnání kolísání u škod týkajících se kolektivních transakcí pojištění proti úmrtí nebo úrazu (zdravotní postižení a invalidita). Tato kolísání výsledků (mezi finančními obdobími) jsou spojena s faktickým plněním záruk podle uzavřených pojistných smluv ve srovnání s předpoklady zavedení povinností záruk, které byly vzaty v úvahu při sestavování sazeb pojistného. Rezerva umožňuje srovnání technických výsledků spojených s dotyčnými transakcemi za účelem vyrovnání značného kolísání škod, k nimž by mohlo později dojít. |
| --- | --- |

(27)

V daném případě je vyrovnávací rezerva určena na vyrovnání kolísání u škod týkajících se kolektivních transakcí pojištění proti úmrtí nebo úrazu (zdravotní postižení a invalidita). Tato kolísání výsledků (mezi finančními obdobími) jsou spojena s faktickým plněním záruk podle uzavřených pojistných smluv ve srovnání s předpoklady zavedení povinností záruk, které byly vzaty v úvahu při sestavování sazeb pojistného. Rezerva umožňuje srovnání technických výsledků spojených s dotyčnými transakcemi za účelem vyrovnání značného kolísání škod, k nimž by mohlo později dojít.

| (28) | Podle francouzských orgánů se nová vyrovnávací rezerva podle článku 39d GD podílí na obecném cíli rozšíření a zkvalitnění nabídky záruk ze sociálního zabezpečení ze strany pojišťujících subjektů v rámci takzvaného „určovacího“ řízení. To se vztahuje na doplňkové kolektivní záruky vyplývající z úmluv nebo oborových či mezioborových kolektivních dohod nebo z rozhodnutí zaměstnavatele, v jejichž rámci určují pojišťující subjekt sociální partneři („určovací řízení“). Toto určení má pro určený subjekt za následek povinnost dodržovat smluvní podmínky dohodnuté sociálními partnery (18) (včetně doložek ohledně upravování tarifů). Určení se provádí na období nejdéle pěti let, na jehož konci musí být pojišťující subjekt povinně opět posouzen. Smlouvy s určovací doložkou, uplatňované na úrovni skupiny profesních oborů po dohodě sociálních partnerů, jsou vždy předmětem rozhodnutí o rozsahu ministra odpovědného za sociální zabezpečení. Následně se plně vztahují na všechny zaměstnance a bývalé zaměstnance v oboru, jakož i na jejich právní nástupce (bez ohledu na jejich zdravotní stav a věk), a jejich zaměstnavatelé jsou povinni na ně přistoupit a spojit se s určeným subjektem (19). |
| --- | --- |

(28)

Podle francouzských orgánů se nová vyrovnávací rezerva podle článku 39d GD podílí na obecném cíli rozšíření a zkvalitnění nabídky záruk ze sociálního zabezpečení ze strany pojišťujících subjektů v rámci takzvaného „určovacího“ řízení. To se vztahuje na doplňkové kolektivní záruky vyplývající z úmluv nebo oborových či mezioborových kolektivních dohod nebo z rozhodnutí zaměstnavatele, v jejichž rámci určují pojišťující subjekt sociální partneři („určovací řízení“). Toto určení má pro určený subjekt za následek povinnost dodržovat smluvní podmínky dohodnuté sociálními partnery (18) (včetně doložek ohledně upravování tarifů). Určení se provádí na období nejdéle pěti let, na jehož konci musí být pojišťující subjekt povinně opět posouzen. Smlouvy s určovací doložkou, uplatňované na úrovni skupiny profesních oborů po dohodě sociálních partnerů, jsou vždy předmětem rozhodnutí o rozsahu ministra odpovědného za sociální zabezpečení. Následně se plně vztahují na všechny zaměstnance a bývalé zaměstnance v oboru, jakož i na jejich právní nástupce (bez ohledu na jejich zdravotní stav a věk), a jejich zaměstnavatelé jsou povinni na ně přistoupit a spojit se s určeným subjektem (19).

| (29) | Podle francouzských orgánů umožňuje určení dotčenému určenému subjektu dosáhnout výhodnějšího poměru příspěvek/záruka a všem zaměstnancům hospodářského odvětví získat stejné záruky bez ohledu na velikost podniku, v němž jsou zaměstnáni. Předpokládá rovněž pravidelné přezkoumání organizačních podmínek vzájemnosti rizik a určení zvažovaného subjektu. |
| --- | --- |

(29)

Podle francouzských orgánů umožňuje určení dotčenému určenému subjektu dosáhnout výhodnějšího poměru příspěvek/záruka a všem zaměstnancům hospodářského odvětví získat stejné záruky bez ohledu na velikost podniku, v němž jsou zaměstnáni. Předpokládá rovněž pravidelné přezkoumání organizačních podmínek vzájemnosti rizik a určení zvažovaného subjektu.

| (30) | Toto opatření rovněž umožní zlepšit kontrolu tarifů a kvalitu výkonů ve prospěch individuálního spotřebitele v případě závažných událostí, například invalidity, zdravotního postižení nebo úmrtí se závažnými sociálními nebo finančními důsledky pro pojištěnce nebo jeho rodinu (dodatečné výdaje, ztráta příjmů, sociální vyloučení atd.). |
| --- | --- |

(30)

Toto opatření rovněž umožní zlepšit kontrolu tarifů a kvalitu výkonů ve prospěch individuálního spotřebitele v případě závažných událostí, například invalidity, zdravotního postižení nebo úmrtí se závažnými sociálními nebo finančními důsledky pro pojištěnce nebo jeho rodinu (dodatečné výdaje, ztráta příjmů, sociální vyloučení atd.).

| (31) | Mechanismus rezervy na záruky v případě úmrtí, invalidity a zdravotního postižení, dohodnuté v rámci určovacího řízení, má konkrétněji určeným pojišťujícím subjektům umožnit:






  — | převzetí deficitních rozdílů oproti původně předpokládanému průměru u tohoto typu smluv, které by mohly vzniknout z nepředvídaných výkyvů škod (částek a množství) nebo z vývoje rizika (změny údajů, podle nichž byla nastavena původní tarifikace), |
| --- | --- | --- |

(31)

Mechanismus rezervy na záruky v případě úmrtí, invalidity a zdravotního postižení, dohodnuté v rámci určovacího řízení, má konkrétněji určeným pojišťujícím subjektům umožnit:

—

převzetí deficitních rozdílů oproti původně předpokládanému průměru u tohoto typu smluv, které by mohly vzniknout z nepředvídaných výkyvů škod (částek a množství) nebo z vývoje rizika (změny údajů, podle nichž byla nastavena původní tarifikace),

| — | zvýšení vlastního kapitálu a míry solventnosti subjektů, které tyto transakce nabízejí, díky vytvoření zvláštní rezervy. |
| --- | --- |

—

zvýšení vlastního kapitálu a míry solventnosti subjektů, které tyto transakce nabízejí, díky vytvoření zvláštní rezervy.

| (32) | V praxi je roční subvence na tvorbu rezervy uznávána pro odečtení dotyčných transakcí do výše technického zisku (20). Celková výše rezervy nesmí přesáhnout 130 % celkové výše příspěvků spojených se souhrnem těchto transakcí provedených v průběhu finančního období. Rezerva je určena k vyrovnání ztrátových technických výsledků za finanční období podle chronologického pořadí ročních subvencí. |
| --- | --- |

(32)

V praxi je roční subvence na tvorbu rezervy uznávána pro odečtení dotyčných transakcí do výše technického zisku (20). Celková výše rezervy nesmí přesáhnout 130 % celkové výše příspěvků spojených se souhrnem těchto transakcí provedených v průběhu finančního období. Rezerva je určena k vyrovnání ztrátových technických výsledků za finanční období podle chronologického pořadí ročních subvencí.

| (33) | Roční subvence, které zůstaly nevyužity po dobu deseti let, budou převedeny do zvláštní nezdaněné rezervy. Výše této zvláštní rezervy nesmí přesáhnout 70 % celkové výše příspěvků spojených se souhrnem dotyčných transakcí provedených v průběhu finančního období. Přebytek těchto subvencí bude po uplynutí 10 let od jejich zaúčtování převeden do zdanitelného zisku. |
| --- | --- |

(33)

Roční subvence, které zůstaly nevyužity po dobu deseti let, budou převedeny do zvláštní nezdaněné rezervy. Výše této zvláštní rezervy nesmí přesáhnout 70 % celkové výše příspěvků spojených se souhrnem dotyčných transakcí provedených v průběhu finančního období. Přebytek těchto subvencí bude po uplynutí 10 let od jejich zaúčtování převeden do zdanitelného zisku.

| (34) | V režimu obecného práva mohou pojišťovny a zajišťovny (článek 39d GB) v současnosti vytvářet nezdanitelné vyrovnávací rezervy spojené s transakcemi skupinového pojištění proti úmrtí, zdravotnímu postižení nebo invaliditě do následující výše:






  — | roční subvence rezervy je omezena na 75 % technického zisku z dotyčných smluv, |
| --- | --- | --- |

(34)

V režimu obecného práva mohou pojišťovny a zajišťovny (článek 39d GB) v současnosti vytvářet nezdanitelné vyrovnávací rezervy spojené s transakcemi skupinového pojištění proti úmrtí, zdravotnímu postižení nebo invaliditě do následující výše:

—

roční subvence rezervy je omezena na 75 % technického zisku z dotyčných smluv,

| — | celková výše rezervy nesmí přesáhnout podíl 23 % až 100 % výše příspěvků spojených s dotyčnými smlouvami a získaných v průběhu finančního roku v závislosti na počtu pojištěnců. |
| --- | --- |

—

celková výše rezervy nesmí přesáhnout podíl 23 % až 100 % výše příspěvků spojených s dotyčnými smlouvami a získaných v průběhu finančního roku v závislosti na počtu pojištěnců.

Každá rezerva je určena k vyrovnání ztrátových technických výsledků za finanční období podle chronologického pořadí ročních subvencí. Subvence, které nemohly být využity ve lhůtě 10 let, budou převedeny do zdanitelného zisku.

III.   DŮVODY, KTERÉ VEDLY K ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ

| (35) | Komise v rozhodnutí ze dne 13. listopadu 2007 o zahájení formálního vyšetřování vyjádřila pochybnosti ohledně použití čl. 107 odst. 2 písm. a) SFEU, jestliže se týká obou dotyčných daňových opatření (21). |
| --- | --- |

(35)

Komise v rozhodnutí ze dne 13. listopadu 2007 o zahájení formálního vyšetřování vyjádřila pochybnosti ohledně použití čl. 107 odst. 2 písm. a) SFEU, jestliže se týká obou dotyčných daňových opatření (21).

| (36) | Co se týče prvního opatření (osvobození od daně z příjmu právnických osob a od ekonomické teritoriální kvóty z důvodu správy smluv založených na zásadách solidarity a odpovědnosti), Komise usoudila, že Francie neprokázala, že výhody se v plném rozsahu převedou přímo na spotřebitele. |
| --- | --- |

(36)

Co se týče prvního opatření (osvobození od daně z příjmu právnických osob a od ekonomické teritoriální kvóty z důvodu správy smluv založených na zásadách solidarity a odpovědnosti), Komise usoudila, že Francie neprokázala, že výhody se v plném rozsahu převedou přímo na spotřebitele.

| (37) | Komise si také položila otázku, zda je splněna podmínka zákazu diskriminace na základě původu výrobku z důvodu existence prahových hodnot počtu (120 000/150 000 smluv) nebo podílu (podíl 80/90 %) smluv založených na zásadách solidarity a odpovědnosti v portfoliu pojistných smluv o zdravotním pojištění dotyčných pojišťujících subjektů. |
| --- | --- |

(37)

Komise si také položila otázku, zda je splněna podmínka zákazu diskriminace na základě původu výrobku z důvodu existence prahových hodnot počtu (120 000/150 000 smluv) nebo podílu (podíl 80/90 %) smluv založených na zásadách solidarity a odpovědnosti v portfoliu pojistných smluv o zdravotním pojištění dotyčných pojišťujících subjektů.

| (38) | Pokud jde o druhé opatření (daňový odpočet subvencí vyrovnávacích rezerv), Komise má za to, že žádná ze tří prováděcích podmínek čl. 107 odst. 2 písm. a) SFEU zřejmě nebyla splněna. |
| --- | --- |

(38)

Pokud jde o druhé opatření (daňový odpočet subvencí vyrovnávacích rezerv), Komise má za to, že žádná ze tří prováděcích podmínek čl. 107 odst. 2 písm. a) SFEU zřejmě nebyla splněna.

| (39) | Za prvé, sociální povaha opatření se nejeví Komisi jako zcela prokázaná, pokud se posuzuje v okamžiku podepsání pojistné smlouvy, tedy před tím, než nastanou uvedené závažné události. |
| --- | --- |

(39)

Za prvé, sociální povaha opatření se nejeví Komisi jako zcela prokázaná, pokud se posuzuje v okamžiku podepsání pojistné smlouvy, tedy před tím, než nastanou uvedené závažné události.

| (40) | Za druhé, převod podpory na spotřebitele/pojištěnce v plném rozsahu se tedy ještě více než v případě předchozího opatření jeví jako hypotetický a nahodilý. Mimoto z převodu výhody zřejmě mohou těžit rovněž zaměstnavatelé, pokud se rovněž podílejí na financování smlouvy. |
| --- | --- |

(40)

Za druhé, převod podpory na spotřebitele/pojištěnce v plném rozsahu se tedy ještě více než v případě předchozího opatření jeví jako hypotetický a nahodilý. Mimoto z převodu výhody zřejmě mohou těžit rovněž zaměstnavatelé, pokud se rovněž podílejí na financování smlouvy.

| (41) | Za třetí, vysoký stupeň soustředění trhu s určovacími smlouvami do rukou fondů sociálního zabezpečení by se v současném kontextu zřejmě mohl projevit ve faktické diskriminaci ve prospěch těchto institucí. |
| --- | --- |

(41)

Za třetí, vysoký stupeň soustředění trhu s určovacími smlouvami do rukou fondů sociálního zabezpečení by se v současném kontextu zřejmě mohl projevit ve faktické diskriminaci ve prospěch těchto institucí.

IV.   PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN

| (42) | Po zveřejnění rozhodnutí o zahájení zaslaly poznámky Fédération Nationale de la Mutualité Française (FNMF), Fédération française des Sociétés d’Assurance (FFSA), Centre technique des Institutions de prévoyance (CTIP), Union Nationale Interfédérale des Œuvres et Organismes Privés Sanitaires et Sociaux (UNIOPSS), Fédération nationale des Comités féminins pour le Dépistage des Cancers, Union Fédérale des Consommateurs - Que choisir (UFC – Que choisir), jakož i neznámý subjekt. |
| --- | --- |

(42)

Po zveřejnění rozhodnutí o zahájení zaslaly poznámky Fédération Nationale de la Mutualité Française (FNMF), Fédération française des Sociétés d’Assurance (FFSA), Centre technique des Institutions de prévoyance (CTIP), Union Nationale Interfédérale des Œuvres et Organismes Privés Sanitaires et Sociaux (UNIOPSS), Fédération nationale des Comités féminins pour le Dépistage des Cancers, Union Fédérale des Consommateurs - Que choisir (UFC – Que choisir), jakož i neznámý subjekt.

| (43) | Většina zúčastněných stran hodnotí obě dotyčná opatření kladně a svými poznámkami se z velké části přidávají k argumentům francouzských orgánů. Zdůrazňují existenci silné konkurence na trhu doplňkového zdravotního pojištění, jakož i vynikající likviditu trhu. Zdůrazňují rovněž, že pojištění, jichž se obě opatření týkají, zmírňují nedostatky sociálního zabezpečení. Francouzské orgány tím, že vytvářejí daňové pobídky snadno dostupné všem účastníkům doplňkového zdravotního pojištění, vytvářejí podmínky pro přeměnu segmentu a priori nezajímavých osob co do rizikového profilu nebo solventnosti na nově ekonomicky lákavý segment. |
| --- | --- |

(43)

Většina zúčastněných stran hodnotí obě dotyčná opatření kladně a svými poznámkami se z velké části přidávají k argumentům francouzských orgánů. Zdůrazňují existenci silné konkurence na trhu doplňkového zdravotního pojištění, jakož i vynikající likviditu trhu. Zdůrazňují rovněž, že pojištění, jichž se obě opatření týkají, zmírňují nedostatky sociálního zabezpečení. Francouzské orgány tím, že vytvářejí daňové pobídky snadno dostupné všem účastníkům doplňkového zdravotního pojištění, vytvářejí podmínky pro přeměnu segmentu a priori nezajímavých osob co do rizikového profilu nebo solventnosti na nově ekonomicky lákavý segment.

| (44) | Co se týče prvního opatření (osvobození u smluv založených na zásadách solidarity a odpovědnosti), FFSA se nicméně obává příliš vysokých prahových hodnot, které by představovaly zjevnou výhodu pro účastníky již rozsáhle působící na trhu. Ačkoli FFSA chápe zásadu prahové hodnoty za účelem zamezení příliš složitým a těžko zvládnutelným situacím, domnívá se, že je nezbytné, aby tato hodnota svou výší netvořila překážku poskytnutí podpory. Domnívá se rovněž, že kritéria spojená se strukturou pojištěného obyvatelstva (procento mladších 25 let, důchodců atd.) vedou k selekci příjemců podpory bez reálného odůvodnění s ohledem na vyhlášený cíl. Tato kritéria by zvýhodňovala homogenní vzájemné pojišťovny, přístupné na základě kritérií statutu nebo povolání, na úkor vzájemných pojišťoven otevřených celé veřejnosti. Tato kritéria by rovněž vytvářela potencionální rozdíl v jednání s pojištěnci. |
| --- | --- |

(44)

Co se týče prvního opatření (osvobození u smluv založených na zásadách solidarity a odpovědnosti), FFSA se nicméně obává příliš vysokých prahových hodnot, které by představovaly zjevnou výhodu pro účastníky již rozsáhle působící na trhu. Ačkoli FFSA chápe zásadu prahové hodnoty za účelem zamezení příliš složitým a těžko zvládnutelným situacím, domnívá se, že je nezbytné, aby tato hodnota svou výší netvořila překážku poskytnutí podpory. Domnívá se rovněž, že kritéria spojená se strukturou pojištěného obyvatelstva (procento mladších 25 let, důchodců atd.) vedou k selekci příjemců podpory bez reálného odůvodnění s ohledem na vyhlášený cíl. Tato kritéria by zvýhodňovala homogenní vzájemné pojišťovny, přístupné na základě kritérií statutu nebo povolání, na úkor vzájemných pojišťoven otevřených celé veřejnosti. Tato kritéria by rovněž vytvářela potencionální rozdíl v jednání s pojištěnci.

| (45) | CTIP upřesňuje, že mají-li být služby nabízené pojišťujícími subjekty kvalitní, vyžadují značné investice, které bude nutno amortizovat přes dostatečně početné skupiny pojištěnců. Tento cíl vysvětluje prahové hodnoty. |
| --- | --- |

(45)

CTIP upřesňuje, že mají-li být služby nabízené pojišťujícími subjekty kvalitní, vyžadují značné investice, které bude nutno amortizovat přes dostatečně početné skupiny pojištěnců. Tento cíl vysvětluje prahové hodnoty.

| (46) | CTIP rovněž poukazuje na povinnost pojišťoven v Evropské unii vytvářet určitou míru solventnosti. Jestliže by veškeré technické zisky měly plynout pojištěncům, solventnost by nebyla dostatečná. Bylo by tudíž normální, aby alespoň část výhody sloužila ke krytí úplného nebo částečného každoročního zvýšení požadavku na solventnost. |
| --- | --- |

(46)

CTIP rovněž poukazuje na povinnost pojišťoven v Evropské unii vytvářet určitou míru solventnosti. Jestliže by veškeré technické zisky měly plynout pojištěncům, solventnost by nebyla dostatečná. Bylo by tudíž normální, aby alespoň část výhody sloužila ke krytí úplného nebo částečného každoročního zvýšení požadavku na solventnost.

| (47) | CTIP kromě toho upřesňuje, že podle judikatury Soudního dvora nespadají profesní smluvní režimy z důvodu své povahy a předmětu pod ustanovení práva Evropské unie o hospodářské soutěži (22). Na takové režimy se dále nemohou vztahovat obchodní daně, neboť se jedná o pojištění zmírňující nedostatky sociálního zabezpečení a zakládající se na úmluvách a kolektivních smlouvách. |
| --- | --- |

(47)

CTIP kromě toho upřesňuje, že podle judikatury Soudního dvora nespadají profesní smluvní režimy z důvodu své povahy a předmětu pod ustanovení práva Evropské unie o hospodářské soutěži (22). Na takové režimy se dále nemohou vztahovat obchodní daně, neboť se jedná o pojištění zmírňující nedostatky sociálního zabezpečení a zakládající se na úmluvách a kolektivních smlouvách.

| (48) | FNMF se rovněž dovolává slučitelnosti prvního opatření na základě čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU. Na jedné straně je podpora určena na usnadnění rozvoje doplňkového zdravotního pojištění dodržujícího zásadu solidarity a odpovědnosti za podmínek, které nenarušují podmínky obchodu v míře odporující společnému zájmu. Opatření má čelit selhání trhu, které směřuje k segmentaci obyvatelstva, neboť trh nedokáže účinně zajistit celkové dobré podmínky nevýnosnému obyvatelstvu. Na druhé straně bude podpora nezbytná a přiměřená, neboť dříve zavedené mechanismy neumožnily dosáhnout sledovaného cíle. |
| --- | --- |

(48)

FNMF se rovněž dovolává slučitelnosti prvního opatření na základě čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU. Na jedné straně je podpora určena na usnadnění rozvoje doplňkového zdravotního pojištění dodržujícího zásadu solidarity a odpovědnosti za podmínek, které nenarušují podmínky obchodu v míře odporující společnému zájmu. Opatření má čelit selhání trhu, které směřuje k segmentaci obyvatelstva, neboť trh nedokáže účinně zajistit celkové dobré podmínky nevýnosnému obyvatelstvu. Na druhé straně bude podpora nezbytná a přiměřená, neboť dříve zavedené mechanismy neumožnily dosáhnout sledovaného cíle.

| (49) | Neznámý subjekt zdůrazňuje nedostatek poznatků a statistických údajů francouzského státu o hospodářské a finanční situaci podniků působících na trhu s doplňkovým zdravotním pojištěním. To znemožňuje jakoukoli objektivní analýzu situace. |
| --- | --- |

(49)

Neznámý subjekt zdůrazňuje nedostatek poznatků a statistických údajů francouzského státu o hospodářské a finanční situaci podniků působících na trhu s doplňkovým zdravotním pojištěním. To znemožňuje jakoukoli objektivní analýzu situace.

| (50) | Tentýž neznámý subjekt rovněž poukazuje na vývoj ziskových marží, jichž dosáhly podniky v tomto odvětví mezi roky 2001 a 2007. Zatímco obrat dotyčných podniků se za uvedené období zvýšil o 50 %, výdaje za výkony týchž pojišťoven se zvýšily pouze o 35 %. Hrubé provozní marže se tedy v průběhu šesti let dále zvýšily o 15 %. |
| --- | --- |

(50)

Tentýž neznámý subjekt rovněž poukazuje na vývoj ziskových marží, jichž dosáhly podniky v tomto odvětví mezi roky 2001 a 2007. Zatímco obrat dotyčných podniků se za uvedené období zvýšil o 50 %, výdaje za výkony týchž pojišťoven se zvýšily pouze o 35 %. Hrubé provozní marže se tedy v průběhu šesti let dále zvýšily o 15 %.

| (51) | Pokud jde o druhé opatření (vyrovnávací rezerva), FFSA zastává názor, že nic neodůvodňuje výhodnější daňový režim pro smlouvy s určovací doložkou než pro skupinové podnikové smlouvy kryjící stejná rizika. Logika tvorby rezervy, jakož i rizika, jsou stejné při širší vzájemnosti, která omezuje jejich působení v případě smluv s určovací doložkou. Opatření je kromě toho fakticky určeno fondům sociálního zabezpečení. Ačkoli volba pojišťujícího subjektu sociálními partnery je z právnického hlediska otevřená, téměř všechny smlouvy tohoto typu určují v praxi fond sociálního zabezpečení zřízený z podnětu sociálních partnerů. |
| --- | --- |

(51)

Pokud jde o druhé opatření (vyrovnávací rezerva), FFSA zastává názor, že nic neodůvodňuje výhodnější daňový režim pro smlouvy s určovací doložkou než pro skupinové podnikové smlouvy kryjící stejná rizika. Logika tvorby rezervy, jakož i rizika, jsou stejné při širší vzájemnosti, která omezuje jejich působení v případě smluv s určovací doložkou. Opatření je kromě toho fakticky určeno fondům sociálního zabezpečení. Ačkoli volba pojišťujícího subjektu sociálními partnery je z právnického hlediska otevřená, téměř všechny smlouvy tohoto typu určují v praxi fond sociálního zabezpečení zřízený z podnětu sociálních partnerů.

| (52) | CTIP soudí, že je normální, když sociální partneři přednostně volí zřízení fondu sociálního zabezpečení, který mohou následně spravovat. |
| --- | --- |

(52)

CTIP soudí, že je normální, když sociální partneři přednostně volí zřízení fondu sociálního zabezpečení, který mohou následně spravovat.

| (53) | CTIP kromě toho připomíná omezení, jimž by byly pojišťující subjekty vystaveny v případě určení:






  — | striktní dodržování ustanovení dohody nebo kolektivní smlouvy (záruky, tarify, revalvační doložky, zachování práv v případě nejistoty atd.), |
| --- | --- | --- |

(53)

CTIP kromě toho připomíná omezení, jimž by byly pojišťující subjekty vystaveny v případě určení:

—

striktní dodržování ustanovení dohody nebo kolektivní smlouvy (záruky, tarify, revalvační doložky, zachování práv v případě nejistoty atd.),

| — | zákaz zrušení záruk i v případě neplacení, |
| --- | --- |

—

zákaz zrušení záruk i v případě neplacení,

| — | povinnost pojistit všechny podniky zahrnuté do působnosti dohody nebo úmluvy, |
| --- | --- |

—

povinnost pojistit všechny podniky zahrnuté do působnosti dohody nebo úmluvy,

| — | nezbytnost zarovnat tarify na dobu cyklu dotčeného hospodářského odvětví, aby přizpůsobily zvyšování tarifů hospodářským krizím zasahujícím profesní odvětví. |
| --- | --- |

—

nezbytnost zarovnat tarify na dobu cyklu dotčeného hospodářského odvětví, aby přizpůsobily zvyšování tarifů hospodářským krizím zasahujícím profesní odvětví.

| (54) | CTIP kromě toho soudí, že smluvní režimy doplňkového sociálního zabezpečení tvoří složku zaměstnaneckých odměn, a proto nemohou podléhat obchodním daním. Mechanismus doplňkového odpočtu vyrovnávacích rezerv tedy v důsledku nelze označit za státní podporu. |
| --- | --- |

(54)

CTIP kromě toho soudí, že smluvní režimy doplňkového sociálního zabezpečení tvoří složku zaměstnaneckých odměn, a proto nemohou podléhat obchodním daním. Mechanismus doplňkového odpočtu vyrovnávacích rezerv tedy v důsledku nelze označit za státní podporu.

| (55) | CTIP i FNMF se rovněž dovolávají slučitelnosti druhého opatření na základě čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU a upřesňují, že má usnadnit rozvoj trhu v oblasti sociálního zabezpečení bez narušení podmínek obchodu v míře odporující společnému zájmu. |
| --- | --- |

(55)

CTIP i FNMF se rovněž dovolávají slučitelnosti druhého opatření na základě čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU a upřesňují, že má usnadnit rozvoj trhu v oblasti sociálního zabezpečení bez narušení podmínek obchodu v míře odporující společnému zájmu.

| (56) | CTIP se kromě toho odvolává na rozsudek Albany
   (23) a upřesňuje, že smluvní režimy sociálního zabezpečení s povinnou účastí plní poslání obecného hospodářského zájmu. Obchodní daně z transakcí spojených se smluvními režimy sociálního zabezpečení zavedenými pojišťujícím subjektem by odporovaly plnění poslání obecného hospodářského zájmu, jímž byly pojišťující subjekty pověřeny. |
| --- | --- |

(56)

CTIP se kromě toho odvolává na rozsudek Albany
   (23) a upřesňuje, že smluvní režimy sociálního zabezpečení s povinnou účastí plní poslání obecného hospodářského zájmu. Obchodní daně z transakcí spojených se smluvními režimy sociálního zabezpečení zavedenými pojišťujícím subjektem by odporovaly plnění poslání obecného hospodářského zájmu, jímž byly pojišťující subjekty pověřeny.

V.   POZNÁMKY FRANCIE

| (57) | Pokud jde o dopad podpory na individuální spotřebitele, francouzské orgány tvrdí, že tento dopad bude zaručen konkurenční povahou trhu s doplňkovým zdravotním pojištěním a samotným uspořádáním opatření. |
| --- | --- |

(57)

Pokud jde o dopad podpory na individuální spotřebitele, francouzské orgány tvrdí, že tento dopad bude zaručen konkurenční povahou trhu s doplňkovým zdravotním pojištěním a samotným uspořádáním opatření.

| (58) | Nejenže počet účastníků na trhu bude vysoký (24), ale také distribuční okruhy budou početné a rozmanité (běžní pojišťovací agenti, zástupci pojišťoven, zaměstnanci pojišťujících subjektů, přímý internetový prodej atd.). Hospodářskou soutěž v odvětví kromě toho zaručí Orgán pro dohled nad pojišťovnami a vzájemnými pojišťovnami (Autorité de contrôle des assurances et des mutuelles, ACAM). |
| --- | --- |

(58)

Nejenže počet účastníků na trhu bude vysoký (24), ale také distribuční okruhy budou početné a rozmanité (běžní pojišťovací agenti, zástupci pojišťoven, zaměstnanci pojišťujících subjektů, přímý internetový prodej atd.). Hospodářskou soutěž v odvětví kromě toho zaručí Orgán pro dohled nad pojišťovnami a vzájemnými pojišťovnami (Autorité de contrôle des assurances et des mutuelles, ACAM).

| (59) | Tržní mechanismy by tudíž měly zaručit dopad výhody na spotřebitele v podobě snížení finanční účasti pojištěnce, aniž by bylo nutno zavádět mechanismus povinného přerozdělování daňové úspory. Kromě toho uspořádání opatření zaručí, že z výhody budou těžit kategorie spotřebitelů vyloučené z doplňkového zdravotního pojištění z důvodu svého věku nebo příjmů. |
| --- | --- |

(59)

Tržní mechanismy by tudíž měly zaručit dopad výhody na spotřebitele v podobě snížení finanční účasti pojištěnce, aniž by bylo nutno zavádět mechanismus povinného přerozdělování daňové úspory. Kromě toho uspořádání opatření zaručí, že z výhody budou těžit kategorie spotřebitelů vyloučené z doplňkového zdravotního pojištění z důvodu svého věku nebo příjmů.

| (60) | Pokud jde o případnou diskriminaci ve prospěch některých subjektů, Francie upřesňuje, že prahové hodnoty podněcují pojišťující subjekty ke sdružení „škodlivého rizika“ vzniklého z důvodu věku nebo úrovně příjmů dotyčných osob v jejich portfoliu. |
| --- | --- |

(60)

Pokud jde o případnou diskriminaci ve prospěch některých subjektů, Francie upřesňuje, že prahové hodnoty podněcují pojišťující subjekty ke sdružení „škodlivého rizika“ vzniklého z důvodu věku nebo úrovně příjmů dotyčných osob v jejich portfoliu.

| (61) | Podíl nebo nedostatečný počet smluv založených na zásadách solidarity a odpovědnosti neumožní dosažení tohoto cíle sdružení a bez těchto prahových hodnot by zamýšlená zproštění znamenala pro dotyčné organizace značnou výhodu. Jediným účinkem samotného fungování hospodářské soutěže (bez stanovení prahových hodnot) bude dopad daňového zvýhodnění na koncového spotřebitele a umožnění pojišťujícím subjektům, aby si zachovaly své podíly na trhu bez zvyšování míry pokrytí. Mechanismus dvojí prahové hodnoty (procentní podíl nebo absolutní hodnota) bude tedy nezbytnou složkou zvýšení míry pokrytí pojištění v současnosti nezabezpečených kategorií obyvatel. |
| --- | --- |

(61)

Podíl nebo nedostatečný počet smluv založených na zásadách solidarity a odpovědnosti neumožní dosažení tohoto cíle sdružení a bez těchto prahových hodnot by zamýšlená zproštění znamenala pro dotyčné organizace značnou výhodu. Jediným účinkem samotného fungování hospodářské soutěže (bez stanovení prahových hodnot) bude dopad daňového zvýhodnění na koncového spotřebitele a umožnění pojišťujícím subjektům, aby si zachovaly své podíly na trhu bez zvyšování míry pokrytí. Mechanismus dvojí prahové hodnoty (procentní podíl nebo absolutní hodnota) bude tedy nezbytnou složkou zvýšení míry pokrytí pojištění v současnosti nezabezpečených kategorií obyvatel.

| (62) | V souvislosti s neustálým zdražováním doplňkových zdravotních pojištění by se návrh daňové pobídky pro tyto kategorie obyvatel stal skutečným vkladem do národní solidarity. |
| --- | --- |

(62)

V souvislosti s neustálým zdražováním doplňkových zdravotních pojištění by se návrh daňové pobídky pro tyto kategorie obyvatel stal skutečným vkladem do národní solidarity.

| (63) | Francouzské orgány nejprve podtrhují, že daňový mechanismus v celku nelze považovat za podporu. Označení za státní podporu je třeba vyhradit pouze té části mechanismu, která nebude odůvodněna specifičností dotyčného pojištění s ohledem na finanční normy. |
| --- | --- |

(63)

Francouzské orgány nejprve podtrhují, že daňový mechanismus v celku nelze považovat za podporu. Označení za státní podporu je třeba vyhradit pouze té části mechanismu, která nebude odůvodněna specifičností dotyčného pojištění s ohledem na finanční normy.

| (64) | Specifičnosti určovacích smluv, která spočívá ve značných omezeních souvisejících s tarify, výběrem rizik a správou, vystavují tyto smlouvy značnou měrou rizikům výkyvů škod ve srovnání s původními odhady, a tudíž plně odůvodňují obzvláště obezřetný režim subvencí. |
| --- | --- |

(64)

Specifičnosti určovacích smluv, která spočívá ve značných omezeních souvisejících s tarify, výběrem rizik a správou, vystavují tyto smlouvy značnou měrou rizikům výkyvů škod ve srovnání s původními odhady, a tudíž plně odůvodňují obzvláště obezřetný režim subvencí.

| (65) | Na jedné straně se rizika, krytá určovacími smlouvami uzavřenými v rámci kolektivních oborových dohod, týkají obyvatel specificky spojených s určitým odvětvím, a tudíž obzvlášť citlivých na cyklické zvraty v tomto odvětví. Dlouhodobé předjímání těchto cyklů tedy vyžaduje dlouhodobé vyrovnání výsledků určení. |
| --- | --- |

(65)

Na jedné straně se rizika, krytá určovacími smlouvami uzavřenými v rámci kolektivních oborových dohod, týkají obyvatel specificky spojených s určitým odvětvím, a tudíž obzvlášť citlivých na cyklické zvraty v tomto odvětví. Dlouhodobé předjímání těchto cyklů tedy vyžaduje dlouhodobé vyrovnání výsledků určení.

| (66) | Na druhé straně se určovací smlouvy plynoucí z podnikových dohod týkají nutně omezeného okruhu obyvatel, a tudíž odůvodňují zvýšené míry tvorby rezerv z důvodu značného kolísání škod. |
| --- | --- |

(66)

Na druhé straně se určovací smlouvy plynoucí z podnikových dohod týkají nutně omezeného okruhu obyvatel, a tudíž odůvodňují zvýšené míry tvorby rezerv z důvodu značného kolísání škod.

| (67) | Daňový odpočet subvencí takových rezerv za upravených a důraznějších podmínek, mimo daňový mechanismus obecného práva podle článku 39d GB CGI, tak lze odůvodnit z předpisového a finančního hlediska. |
| --- | --- |

(67)

Daňový odpočet subvencí takových rezerv za upravených a důraznějších podmínek, mimo daňový mechanismus obecného práva podle článku 39d GB CGI, tak lze odůvodnit z předpisového a finančního hlediska.

| (68) | Francouzské orgány nicméně uvádějí, že je velmi obtížné odůvodnit konkrétně přípustné míry subvencí těchto transakcí z důvodu technických potíží při ohodnocení „obvyklé“ úrovně tvorby rezerv na takto specifická rizika. Francouzské orgány nicméně upřesňují, že stropy odečitatelnosti subvencí rezerv byly stanoveny dohodou s odvětvím. |
| --- | --- |

(68)

Francouzské orgány nicméně uvádějí, že je velmi obtížné odůvodnit konkrétně přípustné míry subvencí těchto transakcí z důvodu technických potíží při ohodnocení „obvyklé“ úrovně tvorby rezerv na takto specifická rizika. Francouzské orgány nicméně upřesňují, že stropy odečitatelnosti subvencí rezerv byly stanoveny dohodou s odvětvím.

| (69) | Pokud se týká slučitelnosti podpory s ohledem na čl. 107 odst. 2 písm. a) SFEU, Francie tvrdí, že všechny tři podmínky tohoto ustanovení byly řádně splněny. Co se týče sociální povahy podpory, Francie upřesňuje, že kolektivní smlouvy uzavřené v rámci oborových dohod zaručují vysokou míru vzájemnosti rizik, jakož i nižší úroveň pojistného než na trhu s individuálními smlouvami, přičemž umožňují zaměstnancům a jejich rodinám přístup k vysokým zárukám. |
| --- | --- |

(69)

Pokud se týká slučitelnosti podpory s ohledem na čl. 107 odst. 2 písm. a) SFEU, Francie tvrdí, že všechny tři podmínky tohoto ustanovení byly řádně splněny. Co se týče sociální povahy podpory, Francie upřesňuje, že kolektivní smlouvy uzavřené v rámci oborových dohod zaručují vysokou míru vzájemnosti rizik, jakož i nižší úroveň pojistného než na trhu s individuálními smlouvami, přičemž umožňují zaměstnancům a jejich rodinám přístup k vysokým zárukám.

| (70) | Francie v odpovědi na argument Komise, podle něhož není prokázána sociální povaha opatření v okamžiku podpisu smlouvy, zdůrazňuje, že poskytnutí podpory před naplněním rizika je jediným prostředkem dosažení sledovaného společenského cíle. |
| --- | --- |

(70)

Francie v odpovědi na argument Komise, podle něhož není prokázána sociální povaha opatření v okamžiku podpisu smlouvy, zdůrazňuje, že poskytnutí podpory před naplněním rizika je jediným prostředkem dosažení sledovaného společenského cíle.

| (71) | Pokud jde o převod podpory na konečného spotřebitele, Francie nejprve rozlišuje mezi odvětvovými kolektivními dohodami a podnikovými dohodami. Ačkoli první soubor se skutečně může vyznačovat převahou fondů sociálního zabezpečení, tento trh by získal novou dynamiku a ostatní subjekty v pojišťovnictví by se o něj od té chvíle začaly zajímat. Konkurence mezi fondy sociálního zabezpečení by v každém případě byla skutečná a již by umožnila zaručit maximální dopad ve prospěch pojištěnce. Pokud jde o druhý soubor (podnikové dohody), existuje velmi silná konkurence mezi dohodami a není možno zjistit žádný monopol ve prospěch fondů sociálního zabezpečení. |
| --- | --- |

(71)

Pokud jde o převod podpory na konečného spotřebitele, Francie nejprve rozlišuje mezi odvětvovými kolektivními dohodami a podnikovými dohodami. Ačkoli první soubor se skutečně může vyznačovat převahou fondů sociálního zabezpečení, tento trh by získal novou dynamiku a ostatní subjekty v pojišťovnictví by se o něj od té chvíle začaly zajímat. Konkurence mezi fondy sociálního zabezpečení by v každém případě byla skutečná a již by umožnila zaručit maximální dopad ve prospěch pojištěnce. Pokud jde o druhý soubor (podnikové dohody), existuje velmi silná konkurence mezi dohodami a není možno zjistit žádný monopol ve prospěch fondů sociálního zabezpečení.

| (72) | Podle francouzských orgánů lze použít totéž odůvodnění, když se tarify snižují nebo zmírňují ve prospěch podniku. Účast zaměstnavatele na financování záruky odpovídá příplatku ke mzdě zaměstnance/pojištěnce, a tudíž jeho výhodě. |
| --- | --- |

(72)

Podle francouzských orgánů lze použít totéž odůvodnění, když se tarify snižují nebo zmírňují ve prospěch podniku. Účast zaměstnavatele na financování záruky odpovídá příplatku ke mzdě zaměstnance/pojištěnce, a tudíž jeho výhodě.

| (73) | Ohledně existence faktické diskriminace ve prospěch fondů sociálního zabezpečení Francie upřesňuje, že opatření se týká rovným dílem všech subjektů bez ohledu na jejich stanovy. Trh sociálního zabezpečení není monopolním trhem ve prospěch fondů sociálního zabezpečení a od nynějška se vyznačuje silnou konkurencí mezi hlavními účastníky. |
| --- | --- |

(73)

Ohledně existence faktické diskriminace ve prospěch fondů sociálního zabezpečení Francie upřesňuje, že opatření se týká rovným dílem všech subjektů bez ohledu na jejich stanovy. Trh sociálního zabezpečení není monopolním trhem ve prospěch fondů sociálního zabezpečení a od nynějška se vyznačuje silnou konkurencí mezi hlavními účastníky.

| (74) | Francie rovněž připomíná, že volba pojišťujícího subjektu (určovací řízení) je v odpovědnosti zaměstnavatele a zástupců zaměstnanců. Transparentnost tohoto procesu a veřejná soutěž budou probíhat za obvyklých podmínek trhu otevřeného konkurenci. Veřejná soutěž se uskuteční formou výzvy několika pojišťovnám k podání nabídek na základě zadávací dokumentace vypracované sociálními partnery. |
| --- | --- |

(74)

Francie rovněž připomíná, že volba pojišťujícího subjektu (určovací řízení) je v odpovědnosti zaměstnavatele a zástupců zaměstnanců. Transparentnost tohoto procesu a veřejná soutěž budou probíhat za obvyklých podmínek trhu otevřeného konkurenci. Veřejná soutěž se uskuteční formou výzvy několika pojišťovnám k podání nabídek na základě zadávací dokumentace vypracované sociálními partnery.

| (75) | Francie má kromě toho za to, že posuzované opatření by bylo každopádně možno považovat za slučitelnou podporu určenou k usnadnění rozvoje určitých hospodářských činností a neměnící podmínky obchodu v míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU. Prokázaný společenský cíl dokládá význam, jehož v budoucnu nabude rozvoj trhu se sociálním zabezpečením. |
| --- | --- |

(75)

Francie má kromě toho za to, že posuzované opatření by bylo každopádně možno považovat za slučitelnou podporu určenou k usnadnění rozvoje určitých hospodářských činností a neměnící podmínky obchodu v míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU. Prokázaný společenský cíl dokládá význam, jehož v budoucnu nabude rozvoj trhu se sociálním zabezpečením.

| (76) | Podle francouzských orgánů má být rozvoj smluv o sociálním zabezpečení s určovacím řízením zaměřen na rozvoj zavádění výhodnějších a spolehlivějších režimů doplňkového sociálního zabezpečení za současné podpory sociálního dialogu a účasti zaměstnanců. |
| --- | --- |

(76)

Podle francouzských orgánů má být rozvoj smluv o sociálním zabezpečení s určovacím řízením zaměřen na rozvoj zavádění výhodnějších a spolehlivějších režimů doplňkového sociálního zabezpečení za současné podpory sociálního dialogu a účasti zaměstnanců.

| (77) | Francie nakonec dodává, že poskytování doplňkových pojištění v oblasti sociálního zabezpečení v rámci určovacího řízení lze považovat za základ služby obecného hospodářského zájmu ve smyslu čl. 106 odst. 2 SFEU, zejména je-li účast na režimu výkonů povinná a jeho správa je vykonávána v paritním rámci. |
| --- | --- |

(77)

Francie nakonec dodává, že poskytování doplňkových pojištění v oblasti sociálního zabezpečení v rámci určovacího řízení lze považovat za základ služby obecného hospodářského zájmu ve smyslu čl. 106 odst. 2 SFEU, zejména je-li účast na režimu výkonů povinná a jeho správa je vykonávána v paritním rámci.

| (78) | Kolektivní úmluva stanovící záruky a určující pojišťovnu se může povinně vztahovat na všechny zaměstnance, bývalé zaměstnance a držitele práv podle řízení o rozsahu (články L 911-3 a 911-4 zákona o sociálním zabezpečení) z rozhodnutí odpovědného ministra. Právě toto rozhodnutí by mělo být považováno za akt, jímž členský stát ukládá podniku povinnosti veřejné služby. |
| --- | --- |

(78)

Kolektivní úmluva stanovící záruky a určující pojišťovnu se může povinně vztahovat na všechny zaměstnance, bývalé zaměstnance a držitele práv podle řízení o rozsahu (články L 911-3 a 911-4 zákona o sociálním zabezpečení) z rozhodnutí odpovědného ministra. Právě toto rozhodnutí by mělo být považováno za akt, jímž členský stát ukládá podniku povinnosti veřejné služby.

| (79) | Francie připouští, že výše vyrovnávací platby (daňová úspora) za službu obecného hospodářského zájmu nesplňuje podmínky uložené rámcem Společenství pro státní podporu v podobě vyrovnávací platby za poskytování veřejné služby (25). Soudí nicméně, že tyto podmínky neodpovídají zvláštnostem dotyčných transakcí. Mechanismus daňové odečitatelnosti je podle Francie vhodnější a pružnější než dotace na základě přesného odhadu dodatečných nákladů vyplývajících z poskytování služby. |
| --- | --- |

(79)

Francie připouští, že výše vyrovnávací platby (daňová úspora) za službu obecného hospodářského zájmu nesplňuje podmínky uložené rámcem Společenství pro státní podporu v podobě vyrovnávací platby za poskytování veřejné služby (25). Soudí nicméně, že tyto podmínky neodpovídají zvláštnostem dotyčných transakcí. Mechanismus daňové odečitatelnosti je podle Francie vhodnější a pružnější než dotace na základě přesného odhadu dodatečných nákladů vyplývajících z poskytování služby.

VI.   REAKCE FRANCIE NA POZNÁMKY TŘETÍCH STRAN

| (80) | Francouzské orgány berou na vědomí poznámky třetích stran a odpovídají zvláště na poznámky Fédération Française des Sociétés d’Assurance (FFSA). |
| --- | --- |

(80)

Francouzské orgány berou na vědomí poznámky třetích stran a odpovídají zvláště na poznámky Fédération Française des Sociétés d’Assurance (FFSA).

| (81) | Pokud jde o osvobození od daně ve prospěch smluv založených na zásadách solidarity a odpovědnosti, francouzské orgány uvádějí, že skladba portfolií pojišťujících subjektů je homogenní, takže podíl smluv založených na zásadách solidarity a odpovědnosti ve srovnání s jinými typy smluv o zdravotním pojištění je dnes stejný u všech tří kategorií pojišťujících subjektů působících na trhu (podniky řídící se zákonem o pojišťovnictví, vzájemné pojišťovny řídící se zákonem o vzájemném pojištění a fondy sociálního zabezpečení řídící se zákonem o sociálním zabezpečení). |
| --- | --- |

(81)

Pokud jde o osvobození od daně ve prospěch smluv založených na zásadách solidarity a odpovědnosti, francouzské orgány uvádějí, že skladba portfolií pojišťujících subjektů je homogenní, takže podíl smluv založených na zásadách solidarity a odpovědnosti ve srovnání s jinými typy smluv o zdravotním pojištění je dnes stejný u všech tří kategorií pojišťujících subjektů působících na trhu (podniky řídící se zákonem o pojišťovnictví, vzájemné pojišťovny řídící se zákonem o vzájemném pojištění a fondy sociálního zabezpečení řídící se zákonem o sociálním zabezpečení).

| (82) | Pokud jde o novou vyrovnávací rezervu, Francie zdůrazňuje, že možnost uzavírat profesní určovací smlouvy je otevřena všem subjektům, jak francouzským, tak zahraničním, které působí na trhu doplňkového sociálního zabezpečení. |
| --- | --- |

(82)

Pokud jde o novou vyrovnávací rezervu, Francie zdůrazňuje, že možnost uzavírat profesní určovací smlouvy je otevřena všem subjektům, jak francouzským, tak zahraničním, které působí na trhu doplňkového sociálního zabezpečení.

| (83) | Francie nakonec dodává, že fondy sociálního zabezpečení netěží z monopolní situace, a tudíž se nejedná o diskriminační zvýhodnění. Skutečnost, že trh se otevírá konkurenci pomalu a postupně, vyplývá z historických okolností, avšak nemění nic na stávající konkurenci mezi fondy sociálního zabezpečení. Skutečnost, že fondy sociálního zabezpečení jsou na toto odvětví více specializované, nestačí k prokázání jakékoli diskriminace. |
| --- | --- |

(83)

Francie nakonec dodává, že fondy sociálního zabezpečení netěží z monopolní situace, a tudíž se nejedná o diskriminační zvýhodnění. Skutečnost, že trh se otevírá konkurenci pomalu a postupně, vyplývá z historických okolností, avšak nemění nic na stávající konkurenci mezi fondy sociálního zabezpečení. Skutečnost, že fondy sociálního zabezpečení jsou na toto odvětví více specializované, nestačí k prokázání jakékoli diskriminace.

VII.   DOPLŇUJÍCÍ INFORMACE, KTERÉ FRANCIE POSKYTLA PO POZASTAVENÍ ŘÍZENÍ

| (84) | V průběhu vyšetřovacího řízení navrhly útvary Komise Francii určité cesty vedoucí ke slučitelnosti režimů podpory s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 2 SFEU. |
| --- | --- |

(84)

V průběhu vyšetřovacího řízení navrhly útvary Komise Francii určité cesty vedoucí ke slučitelnosti režimů podpory s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 2 SFEU.

| (85) | Co se týče prvního opatření (osvobození od daně z příjmu právnických osob a od ekonomické teritoriální kvóty ze správy smluv založených na zásadách solidarity a odpovědnosti), byly navrženy následující cesty:






  — | za účelem splnění druhého kritéria (faktický převod výhody) bylo Francii navrženo, aby se inspirovala systémem výpomoci schváleným již dříve komisí pro doplňkové zdravotní pojištění francouzských úředníků (N 911/06), daňovým úvěrovým systémem ve prospěch individuálních spotřebitelů nebo jakýmkoli systémem zaručujícím faktický převod podpory, |
| --- | --- | --- |

(85)

Co se týče prvního opatření (osvobození od daně z příjmu právnických osob a od ekonomické teritoriální kvóty ze správy smluv založených na zásadách solidarity a odpovědnosti), byly navrženy následující cesty:

—

za účelem splnění druhého kritéria (faktický převod výhody) bylo Francii navrženo, aby se inspirovala systémem výpomoci schváleným již dříve komisí pro doplňkové zdravotní pojištění francouzských úředníků (N 911/06), daňovým úvěrovým systémem ve prospěch individuálních spotřebitelů nebo jakýmkoli systémem zaručujícím faktický převod podpory,

| — | za účelem vyloučení jakékoli diskriminace byly francouzské orgány vyzvány, aby revidovaly mechanismus prahových hodnot. |
| --- | --- |

—

za účelem vyloučení jakékoli diskriminace byly francouzské orgány vyzvány, aby revidovaly mechanismus prahových hodnot.

| (86) | Francie však v dopise ze dne 27. května 2010 uvedla, že se rozhodla ponechat oznámený režim podpory beze změny, a potvrdila svou analýzu, podle níž jsou oznámené režimy slučitelné s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 2 písm. a) SFEU. |
| --- | --- |

(86)

Francie však v dopise ze dne 27. května 2010 uvedla, že se rozhodla ponechat oznámený režim podpory beze změny, a potvrdila svou analýzu, podle níž jsou oznámené režimy slučitelné s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 2 písm. a) SFEU.

| (87) | Francie v témže dopise dodala, že pojistné smlouvy o doplňujícím zdravotním pojištění představují pro pojištěnce věrnostní produkt, který umožňuje nabízet dále týmž pojištěncům výnosnější produkty, například smlouvy o životním pojištění. Všichni činitelé na trhu budou tudíž podněcováni k provádění přitažlivé tarifní politiky. Za těchto podmínek bude přímým důsledkem daňového zvýhodnění, které určitý subjekt povolil a převedl je na příspěvky pojištěnců, úprava tarifů jeho konkurentů, a tím dopad ve prospěch všech pojištěnců. |
| --- | --- |

(87)

Francie v témže dopise dodala, že pojistné smlouvy o doplňujícím zdravotním pojištění představují pro pojištěnce věrnostní produkt, který umožňuje nabízet dále týmž pojištěncům výnosnější produkty, například smlouvy o životním pojištění. Všichni činitelé na trhu budou tudíž podněcováni k provádění přitažlivé tarifní politiky. Za těchto podmínek bude přímým důsledkem daňového zvýhodnění, které určitý subjekt povolil a převedl je na příspěvky pojištěnců, úprava tarifů jeho konkurentů, a tím dopad ve prospěch všech pojištěnců.

| (88) | Co se týče druhého opatření (doplňující daňový odpočet z vyrovnávacích rezerv), útvary Komise navrhly Francii následující cesty:






  — | za účelem splnění druhého kritéria (faktický převod výhody) bylo Francii navrženo, aby se inspirovala systémem výpomoci schváleným již dříve komisí pro doplňkové zdravotní pojištění francouzských úředníků (N 911/06), daňovým úvěrovým systémem ve prospěch individuálních spotřebitelů nebo jakýmkoli systémem zaručujícím faktický převod podpory, |
| --- | --- | --- |

(88)

Co se týče druhého opatření (doplňující daňový odpočet z vyrovnávacích rezerv), útvary Komise navrhly Francii následující cesty:

—

za účelem splnění druhého kritéria (faktický převod výhody) bylo Francii navrženo, aby se inspirovala systémem výpomoci schváleným již dříve komisí pro doplňkové zdravotní pojištění francouzských úředníků (N 911/06), daňovým úvěrovým systémem ve prospěch individuálních spotřebitelů nebo jakýmkoli systémem zaručujícím faktický převod podpory,

| — | za účelem vyloučení jakékoli diskriminace byly francouzské orgány vyzvány, aby zvážily zavedení povinného a transparentního mechanismu veřejné soutěže na přidělování určovacích smluv. |
| --- | --- |

—

za účelem vyloučení jakékoli diskriminace byly francouzské orgány vyzvány, aby zvážily zavedení povinného a transparentního mechanismu veřejné soutěže na přidělování určovacích smluv.

| (89) | Francie však stejně jako u prvního opatření rozhodla ponechat oznámený mechanismus podpory ve prospěch rozvoje kolektivního sociálního zabezpečení beze změny. |
| --- | --- |

(89)

Francie však stejně jako u prvního opatření rozhodla ponechat oznámený mechanismus podpory ve prospěch rozvoje kolektivního sociálního zabezpečení beze změny.

| (90) | Francie v dopise ze dne 27. května 2010 opět potvrdila zvláště omezující povahu určování, která odůvodňuje obzvláště obezřetný mechanismus subvencí. Proto tedy lze vyrovnávací rezervu považovat za státní podporu pouze ve velmi omezené míře a je třeba posoudit její slučitelnost s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(90)

Francie v dopise ze dne 27. května 2010 opět potvrdila zvláště omezující povahu určování, která odůvodňuje obzvláště obezřetný mechanismus subvencí. Proto tedy lze vyrovnávací rezervu považovat za státní podporu pouze ve velmi omezené míře a je třeba posoudit její slučitelnost s vnitřním trhem.

VIII.   POSOUZENÍ PODPORY

VIII.1   Osvobození od daně z příjmu právnických osob a od ekonomické teritoriální kvóty z důvodu správy smluv založených na zásadách solidarity a odpovědnosti

| (91) | CTIP s odvoláním na judikaturu Soudního dvora ve věci Albany
   (26) tvrdí, že profesní smluvní režimy z důvodu své povahy a předmětu nespadají pod ustanovení práva Společenství o hospodářské soutěži. |
| --- | --- |

(91)

CTIP s odvoláním na judikaturu Soudního dvora ve věci Albany
   (26) tvrdí, že profesní smluvní režimy z důvodu své povahy a předmětu nespadají pod ustanovení práva Společenství o hospodářské soutěži.

| (92) | Komise nicméně poznamenává, že opatření, na něž se vztahuje výše uvedená judikatura, se týká hlavně ze zákona povinné účasti průmyslových podniků v odvětvovém penzijním fondu využívajícím výsadního práva. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že režim osvobození týkající se prvního opatření se vztahuje rovněž na individuální smlouvy, jakož i na kolektivní smlouvy s dobrovolnou účastí. Kromě toho kolektivní smlouvy s povinnou účastí, na něž se opatření vztahuje, spadají do rámce svobodné volby sociálních partnerů uzavírat takové kolektivní úmluvy, a nikoli do rámce zákonné povinnosti uzavírat takové dohody nebo vstoupit do odvětvového či meziodvětvového fondu, jak tomu bylo v případě věci Albany. |
| --- | --- |

(92)

Komise nicméně poznamenává, že opatření, na něž se vztahuje výše uvedená judikatura, se týká hlavně ze zákona povinné účasti průmyslových podniků v odvětvovém penzijním fondu využívajícím výsadního práva. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že režim osvobození týkající se prvního opatření se vztahuje rovněž na individuální smlouvy, jakož i na kolektivní smlouvy s dobrovolnou účastí. Kromě toho kolektivní smlouvy s povinnou účastí, na něž se opatření vztahuje, spadají do rámce svobodné volby sociálních partnerů uzavírat takové kolektivní úmluvy, a nikoli do rámce zákonné povinnosti uzavírat takové dohody nebo vstoupit do odvětvového či meziodvětvového fondu, jak tomu bylo v případě věci Albany.

| (93) | Rozsudek Soudního dvora dále potvrzuje, že režimy pojištění rizik doplňující zákonný systém sociálního zabezpečení, jaký například oznámily francouzské orgány v daném případě, se řídí pravidly hospodářské soutěže a že fondy tvořící složku těchto režimů zcela odpovídají pojmu podniku ve smyslu článků 101 a následujících SFEU (27). |
| --- | --- |

(93)

Rozsudek Soudního dvora dále potvrzuje, že režimy pojištění rizik doplňující zákonný systém sociálního zabezpečení, jaký například oznámily francouzské orgány v daném případě, se řídí pravidly hospodářské soutěže a že fondy tvořící složku těchto režimů zcela odpovídají pojmu podniku ve smyslu článků 101 a následujících SFEU (27).

| (94) | Komise má tudíž za to, že režim pojištění, na nějž se vztahuje první opatření, se nevymyká pravidlům Smlouvy v oblasti hospodářské soutěže, a zejména pravidlům v oblasti zákazu státní podpory. |
| --- | --- |

(94)

Komise má tudíž za to, že režim pojištění, na nějž se vztahuje první opatření, se nevymyká pravidlům Smlouvy v oblasti hospodářské soutěže, a zejména pravidlům v oblasti zákazu státní podpory.

| (95) | Sociální zabezpečení (režim povinného zdravotního pojištění) hradí pouze část zdravotní péče pojištěnců v sociálním zabezpečení. Doplňková zdravotní pojištění tedy přebírají tu část výkonů, kterou nefinancuje režim povinného zdravotního pojištění. |
| --- | --- |

(95)

Sociální zabezpečení (režim povinného zdravotního pojištění) hradí pouze část zdravotní péče pojištěnců v sociálním zabezpečení. Doplňková zdravotní pojištění tedy přebírají tu část výkonů, kterou nefinancuje režim povinného zdravotního pojištění.

| (96) | Trh s doplňkovým zdravotním pojištěním zahrnuje hlavně tři následující skupiny subjektů:






  — | vzájemné pojišťovny a vzájemnostní spolky, řídící se zákonem o vzájemném pojištění, |
| --- | --- | --- |

(96)

Trh s doplňkovým zdravotním pojištěním zahrnuje hlavně tři následující skupiny subjektů:

—

vzájemné pojišťovny a vzájemnostní spolky, řídící se zákonem o vzájemném pojištění,

| — | fondy sociálního zabezpečení řídící se zákonem o sociálním zabezpečení, |
| --- | --- |

—

fondy sociálního zabezpečení řídící se zákonem o sociálním zabezpečení,

| — | pojišťovny řídící se zákonem o pojištění. |
| --- | --- |

—

pojišťovny řídící se zákonem o pojištění.

| (97) | Podle dopisu francouzských orgánů ze dne 21. prosince 2007 působí na trhu s doplňkovým zdravotním pojištěním 263 pojišťoven, 66 fondů sociálního zabezpečení a 1 201 vzájemných pojišťoven. Francouzské orgány rovněž uvádějí, že v roce 2006 představovalo 20 největších účastníků na trhu pouze 35 % trhu, přičemž podíl žádného z nich nepřesáhl 4 % a kromě toho 65 % trhu tvořili účastníci s podílem na trhu menším než 1 % (28). |
| --- | --- |

(97)

Podle dopisu francouzských orgánů ze dne 21. prosince 2007 působí na trhu s doplňkovým zdravotním pojištěním 263 pojišťoven, 66 fondů sociálního zabezpečení a 1 201 vzájemných pojišťoven. Francouzské orgány rovněž uvádějí, že v roce 2006 představovalo 20 největších účastníků na trhu pouze 35 % trhu, přičemž podíl žádného z nich nepřesáhl 4 % a kromě toho 65 % trhu tvořili účastníci s podílem na trhu menším než 1 % (28).

| (98) | Podle oficiálních číselných údajů zveřejněných v roce 2009 však počet účastníků na tomto trhu nečinil koncem roku 2008 více než 876 subjektů a od roku 2001 se neustále zmenšoval (snížení o 48 % v roce 2008 ve srovnání s rokem 2001) (29). Vzájemných pojišťoven bylo 748, pojišťoven 92 a počet fondů sociálního zabezpečení dosáhl 36. |
| --- | --- |

(98)

Podle oficiálních číselných údajů zveřejněných v roce 2009 však počet účastníků na tomto trhu nečinil koncem roku 2008 více než 876 subjektů a od roku 2001 se neustále zmenšoval (snížení o 48 % v roce 2008 ve srovnání s rokem 2001) (29). Vzájemných pojišťoven bylo 748, pojišťoven 92 a počet fondů sociálního zabezpečení dosáhl 36.

| (99) | Podle nedávné analýzy zpracované francouzským úřadem pro hospodářskou soutěž zaujímají největší podíl trhu s doplňkovým zdravotním pojištěním Mutuelle Générale de l’Education Nationale - MGEN (podíl na trhu 7,7 %), vzájemná pojišťovna Groupama (30) (podíl na trhu 6,7 %) a dále pojišťovna Swiss Life (podíl na trhu 4 %) (31). |
| --- | --- |

(99)

Podle nedávné analýzy zpracované francouzským úřadem pro hospodářskou soutěž zaujímají největší podíl trhu s doplňkovým zdravotním pojištěním Mutuelle Générale de l’Education Nationale - MGEN (podíl na trhu 7,7 %), vzájemná pojišťovna Groupama (30) (podíl na trhu 6,7 %) a dále pojišťovna Swiss Life (podíl na trhu 4 %) (31).

| (100) | Pokud jde o trh s kolektivním doplňkovým pojištěním, největší tržní podíly zaujímají pojišťovna Axa (tržní podíl 17,51 %), skupina fondů sociálního zabezpečení Malakoff-Médéric (podíl na trhu 8,7 %) a dále uskupení AG2R-La Mondiale-Prémalliance (32) (podíl na trhu 6,9 %) (33). |
| --- | --- |

(100)

Pokud jde o trh s kolektivním doplňkovým pojištěním, největší tržní podíly zaujímají pojišťovna Axa (tržní podíl 17,51 %), skupina fondů sociálního zabezpečení Malakoff-Médéric (podíl na trhu 8,7 %) a dále uskupení AG2R-La Mondiale-Prémalliance (32) (podíl na trhu 6,9 %) (33).

| (101) | Komise navzdory žádostem v tomto směru neobdržela od francouzských orgánů přesnější informace o struktuře trhu s doplňkovým zdravotním pojištěním, které by se týkaly uskupení vzájemných pojišťovacích společností, vzájemnostních spolků a institucí sociálního zabezpečení. Francouzské orgány navíc navzdory žádostem Komise v tomto směru nebyly schopny poskytnout statistiky týkající se smluv založených na zásadách solidarity a odpovědnosti (jak úhrnné, tak za každou kategorii účastníků trhu). Statistiky převzaté v tabulkách 102. a 103. bodu odůvodnění se tudíž vztahují k trhu s doplňkovým zdravotním pojištěním jako celku, včetně smluv, které nesplňují podmínky pro využívání oznámeného opatření. Zpráva, kterou vydal Francouzský účetní dvůr v roce 2008 (34), ostatně zdůrazňuje značné mezery ve statistikách doplňkového pojištění ohledně počtu pojištěnců, jejich rozdělení do jednotlivých kategorií pojistitelů a jednotlivých typů smluv (individuální smlouva, dobrovolná kolektivní smlouva a povinná kolektivní smlouva), jakož i výše hrazených výdajů podle kategorií domácností a příjmů. Na základě analýz provedených státním úřadem pro hospodářskou soutěž se však tento trh jeví jako roztříštěný, ba velmi roztříštěný, pokud se jedná o individuální smlouvy (35), které ovšem představují pouze jeden z dílčích trhů, na něž se oznámené opatření vztahuje. |
| --- | --- |

(101)

Komise navzdory žádostem v tomto směru neobdržela od francouzských orgánů přesnější informace o struktuře trhu s doplňkovým zdravotním pojištěním, které by se týkaly uskupení vzájemných pojišťovacích společností, vzájemnostních spolků a institucí sociálního zabezpečení. Francouzské orgány navíc navzdory žádostem Komise v tomto směru nebyly schopny poskytnout statistiky týkající se smluv založených na zásadách solidarity a odpovědnosti (jak úhrnné, tak za každou kategorii účastníků trhu). Statistiky převzaté v tabulkách 102. a 103. bodu odůvodnění se tudíž vztahují k trhu s doplňkovým zdravotním pojištěním jako celku, včetně smluv, které nesplňují podmínky pro využívání oznámeného opatření. Zpráva, kterou vydal Francouzský účetní dvůr v roce 2008 (34), ostatně zdůrazňuje značné mezery ve statistikách doplňkového pojištění ohledně počtu pojištěnců, jejich rozdělení do jednotlivých kategorií pojistitelů a jednotlivých typů smluv (individuální smlouva, dobrovolná kolektivní smlouva a povinná kolektivní smlouva), jakož i výše hrazených výdajů podle kategorií domácností a příjmů. Na základě analýz provedených státním úřadem pro hospodářskou soutěž se však tento trh jeví jako roztříštěný, ba velmi roztříštěný, pokud se jedná o individuální smlouvy (35), které ovšem představují pouze jeden z dílčích trhů, na něž se oznámené opatření vztahuje.

| (102) | V období mezi roky 2001 a 2007 se toto odvětví značně rozvinulo, jak dokládá tabulka na konci tohoto bodu odůvodnění (36). Úhrnný obrat těchto subjektů v roce 2007 dosáhl 27,4 miliard EUR, což je nárůst o 55,8 % oproti roku 2001, čili průměrný roční nárůst o 7,6 %. Obrat za rok 2008 překročí 29 miliard EUR a vykáže nárůst o 6 % oproti roku 2007 (37).

  Vývoj obratu doplňkových subjektů v letech 2001–2007










  (v miliardách EUR) |
| --- | --- |
| | Vzájemné pojišťovny | Instituce sociálního zabezpečení | Pojišťovny | Celkem |
| 2001 | 10,6 | 3,3 | 3,7 | 17,6 |
| 2007 | 16,0 | 4,7 | 6,7 | 27,4 |
| 2001–2007 | +50,5 % | +43,15 % | +82,13 % | +55,8 % |

(102)

V období mezi roky 2001 a 2007 se toto odvětví značně rozvinulo, jak dokládá tabulka na konci tohoto bodu odůvodnění (36). Úhrnný obrat těchto subjektů v roce 2007 dosáhl 27,4 miliard EUR, což je nárůst o 55,8 % oproti roku 2001, čili průměrný roční nárůst o 7,6 %. Obrat za rok 2008 překročí 29 miliard EUR a vykáže nárůst o 6 % oproti roku 2007 (37).

Vývoj obratu doplňkových subjektů v letech 2001–2007

(v miliardách EUR)

Vzájemné pojišťovny

Instituce sociálního zabezpečení

Pojišťovny

Celkem

2001

10,6

3,3

3,7

17,6

2007

16,0

4,7

6,7

27,4

2001–2007

+50,5 %

+43,15 %

+82,13 %

+55,8 %

| (103) | Podle číselných údajů předaných francouzskými orgány bylo rozdělení mezi individuálními a kolektivními smlouvami provedeno následovně (údaje se týkají roku 2004): | Instituce sociálního zabezpečení | Vzájemné pojišťovny | Pojišťovny |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kolektivní smlouvy | 38 % | 33 % | 29 % |
| Individuální smlouvy | 6 % | 67 % | 27 % |
| Kolektivní + individuální smlouvy | 18 % | 54 % | 28 % |

(103)

Podle číselných údajů předaných francouzskými orgány bylo rozdělení mezi individuálními a kolektivními smlouvami provedeno následovně (údaje se týkají roku 2004):

Instituce sociálního zabezpečení

Vzájemné pojišťovny

Pojišťovny

Kolektivní smlouvy

38 %

33 %

29 %

Individuální smlouvy

6 %

67 %

27 %

Kolektivní + individuální smlouvy

18 %

54 %

28 %

| (104) | Zatímco vzájemné pojišťovny a vzájemnostní spolky nabízejí hlavně individuální smlouvy, fondy sociálního zabezpečení nabízejí hlavně smlouvy kolektivního typu (podnikové nebo oborové smlouvy). Pokud je o pojišťovny, jejich portfolio je vyváženější. |
| --- | --- |

(104)

Zatímco vzájemné pojišťovny a vzájemnostní spolky nabízejí hlavně individuální smlouvy, fondy sociálního zabezpečení nabízejí hlavně smlouvy kolektivního typu (podnikové nebo oborové smlouvy). Pokud je o pojišťovny, jejich portfolio je vyváženější.

| (105) | Míra pojištění obyvatel kromě toho výrazně vzrostla z 84 % v roce 1996 na 92,8 % v roce 2006. Bylo zjištěno 32 až 38 milionů příjemců vzájemného pojištění, 13 milionů od pojišťoven a 11 milionů od fondů sociálního zabezpečení, k nimž je třeba připočítat více než 4 miliony příjemců od fondů CMU-C (všeobecné zdravotní pojištění), které nabízí bezplatné doplňkové zdravotní pojištění nejméně majetným. To znamená, že v současnosti nemá doplňkové pojištění 7 % až 8 % Francouzů (38). |
| --- | --- |

(105)

Míra pojištění obyvatel kromě toho výrazně vzrostla z 84 % v roce 1996 na 92,8 % v roce 2006. Bylo zjištěno 32 až 38 milionů příjemců vzájemného pojištění, 13 milionů od pojišťoven a 11 milionů od fondů sociálního zabezpečení, k nimž je třeba připočítat více než 4 miliony příjemců od fondů CMU-C (všeobecné zdravotní pojištění), které nabízí bezplatné doplňkové zdravotní pojištění nejméně majetným. To znamená, že v současnosti nemá doplňkové pojištění 7 % až 8 % Francouzů (38).

| (106) | Podle článku 107 SFEU „podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné se společným trhem“. |
| --- | --- |

(106)

Podle článku 107 SFEU „podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné se společným trhem“.

| (107) | Označení opatření za státní podporu tudíž předpokládá, že budou splněny následující kumulativní podmínky: 1) že dotyčné opatření poskytuje výhodu 2) ze státních zdrojů, 3) že je tato výhoda selektivní a 4) že dotčené opatření narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž a může ovlivnit obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

(107)

Označení opatření za státní podporu tudíž předpokládá, že budou splněny následující kumulativní podmínky: 1) že dotyčné opatření poskytuje výhodu 2) ze státních zdrojů, 3) že je tato výhoda selektivní a 4) že dotčené opatření narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž a může ovlivnit obchod mezi členskými státy.

| (108) | Osvobození od daně z příjmu právnických osob a od ekonomické teritoriální kvóty nebo jejich snížení spočívající v odstranění nebo snížení nákladů, které dotyčné podniky běžně nesou, nepochybně představuje výhodu pro příjemce (39). Z toho důvodu tato daňová osvobození nebo snížení představují hospodářské výhody. |
| --- | --- |

(108)

Osvobození od daně z příjmu právnických osob a od ekonomické teritoriální kvóty nebo jejich snížení spočívající v odstranění nebo snížení nákladů, které dotyčné podniky běžně nesou, nepochybně představuje výhodu pro příjemce (39). Z toho důvodu tato daňová osvobození nebo snížení představují hospodářské výhody.

| (109) | Komise s ohledem na odkazy CTIP na případné poslání veřejné služby bere na vědomí, že podmínky určené ve věci Altmark
   (40) (pro vyloučení samotného označení podpory v určitých případech služby obecného hospodářského zájmu) nebyly v daném případě splněny (viz zejména odstavec 144, neboť třetí podmínka Altmark spočívá v neexistenci nadměrné vyrovnávací platby). Jedná se tedy skutečně o hospodářské zvýhodnění. |
| --- | --- |

(109)

Komise s ohledem na odkazy CTIP na případné poslání veřejné služby bere na vědomí, že podmínky určené ve věci Altmark
   (40) (pro vyloučení samotného označení podpory v určitých případech služby obecného hospodářského zájmu) nebyly v daném případě splněny (viz zejména odstavec 144, neboť třetí podmínka Altmark spočívá v neexistenci nadměrné vyrovnávací platby). Jedná se tedy skutečně o hospodářské zvýhodnění.

| (110) | Tyto výhody přiznává francouzský stát, který se tím vzdává vybírání daní. Poskytuje tedy tuto výhodu ze státních zdrojů. |
| --- | --- |

(110)

Tyto výhody přiznává francouzský stát, který se tím vzdává vybírání daní. Poskytuje tedy tuto výhodu ze státních zdrojů.

| (111) | Opatření má rovněž selektivní povahu. Selektivnost vyplývá jednak z omezení dotčeného opatření na odvětví hospodářství, to znamená na odvětví pojišťovnictví, jednak z jeho omezení v rámci tohoto odvětví na zvláštní typ smluv (dílčí odvětví). V tomto ohledu je třeba především konstatovat, že daň z příjmu právnických osob představuje daň, která se vztahuje na všechny právnické osoby bez ohledu na odvětví, v němž působí. Jelikož z osvobození od této daně má prospěch výhradně odvětví pojišťovnictví, jedná se o výjimku z obecného režimu daně z příjmu právnických osob, která tak specificky zvýhodňuje některé podniky. Je tomu tak i v případě osvobození od ekonomické teritoriální kvóty. Dotčené osvobození kromě toho rovněž podporuje v rámci odvětví pojišťovnictví určité smlouvy o zdravotním pojištění, v daném případě smlouvy o zdravotním pojištění založené na zásadách solidarity a odpovědnosti. Opatření tedy podporuje subjekty vázané smlouvami „založenými na zásadě solidarity“ na úkor subjektů vázaných „klasickými“ smlouvami. |
| --- | --- |

(111)

Opatření má rovněž selektivní povahu. Selektivnost vyplývá jednak z omezení dotčeného opatření na odvětví hospodářství, to znamená na odvětví pojišťovnictví, jednak z jeho omezení v rámci tohoto odvětví na zvláštní typ smluv (dílčí odvětví). V tomto ohledu je třeba především konstatovat, že daň z příjmu právnických osob představuje daň, která se vztahuje na všechny právnické osoby bez ohledu na odvětví, v němž působí. Jelikož z osvobození od této daně má prospěch výhradně odvětví pojišťovnictví, jedná se o výjimku z obecného režimu daně z příjmu právnických osob, která tak specificky zvýhodňuje některé podniky. Je tomu tak i v případě osvobození od ekonomické teritoriální kvóty. Dotčené osvobození kromě toho rovněž podporuje v rámci odvětví pojišťovnictví určité smlouvy o zdravotním pojištění, v daném případě smlouvy o zdravotním pojištění založené na zásadách solidarity a odpovědnosti. Opatření tedy podporuje subjekty vázané smlouvami „založenými na zásadě solidarity“ na úkor subjektů vázaných „klasickými“ smlouvami.

| (112) | Nakonec kromě skutečnosti, že odvětví pojišťovnictví je předmětem obchodu uvnitř Evropské unie, je třeba připomenout, že pokud členský stát poskytne některému podniku podporu, může tím udržet nebo rozšířit jeho interní činnost s tím důsledkem, že se tím sníží šance podniků sídlících v jiných členských státech na proniknutí na trh tohoto členského státu (41). |
| --- | --- |

(112)

Nakonec kromě skutečnosti, že odvětví pojišťovnictví je předmětem obchodu uvnitř Evropské unie, je třeba připomenout, že pokud členský stát poskytne některému podniku podporu, může tím udržet nebo rozšířit jeho interní činnost s tím důsledkem, že se tím sníží šance podniků sídlících v jiných členských státech na proniknutí na trh tohoto členského státu (41).

| (113) | Postavení dotyčných podniků v obchodech v rámci Evropské unie se tudíž posílí. Toto opatření tedy může narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod v rámci Evropské unie. |
| --- | --- |

(113)

Postavení dotyčných podniků v obchodech v rámci Evropské unie se tudíž posílí. Toto opatření tedy může narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod v rámci Evropské unie.

| (114) | Je tudíž třeba usoudit, že první opatření skutečně představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. Francie toto označení nezpochybňuje. |
| --- | --- |

(114)

Je tudíž třeba usoudit, že první opatření skutečně představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. Francie toto označení nezpochybňuje.

| (115) | Jelikož oznámené opatření představuje státní podporu, je třeba analyzovat jeho slučitelnost s vnitřním trhem. Francouzské orgány soudí, že dotyčné opatření představuje státní podporu slučitelnou podle čl. 107 odst. 2 písm. a) SFEU. |
| --- | --- |

(115)

Jelikož oznámené opatření představuje státní podporu, je třeba analyzovat jeho slučitelnost s vnitřním trhem. Francouzské orgány soudí, že dotyčné opatření představuje státní podporu slučitelnou podle čl. 107 odst. 2 písm. a) SFEU.

| (116) | Článek 107 odst. 2 písm. a) SFEU zní: „S vnitřním trhem jsou slučitelné: a) podpory sociální povahy poskytované individuálním spotřebitelům za podmínky, že se poskytují bez diskriminace na základě původu výrobků“. |
| --- | --- |

(116)

Článek 107 odst. 2 písm. a) SFEU zní: „S vnitřním trhem jsou slučitelné: a) podpory sociální povahy poskytované individuálním spotřebitelům za podmínky, že se poskytují bez diskriminace na základě původu výrobků“.

| (117) | Opatření státní podpory je na základě tohoto ustanovení slučitelné, pokud jsou splněny všechny tři následující podmínky:






  1. | podpora musí být sociální povahy; |
| --- | --- | --- |

(117)

Opatření státní podpory je na základě tohoto ustanovení slučitelné, pokud jsou splněny všechny tři následující podmínky:

1.

podpora musí být sociální povahy;

| 2. | musí být poskytována individuálním spotřebitelům; |
| --- | --- |

2.

musí být poskytována individuálním spotřebitelům;

| 3. | musí být poskytována bez diskriminace, pokud jde o původ výrobku. |
| --- | --- |

3.

musí být poskytována bez diskriminace, pokud jde o původ výrobku.

| (118) | Je třeba nejprve upřesnit, že čl. 107 odst. 2 SFEU se odchyluje od zásady zákazu státních podpor, tak jak je formulován v čl. 107 odst. 1 SFEU, a je tudíž nutno jej vykládat restriktivně (42). |
| --- | --- |

(118)

Je třeba nejprve upřesnit, že čl. 107 odst. 2 SFEU se odchyluje od zásady zákazu státních podpor, tak jak je formulován v čl. 107 odst. 1 SFEU, a je tudíž nutno jej vykládat restriktivně (42).

| (119) | Co se týče konkrétněji použití čl. 107 odst. 2 písm. a) SFEU, je ovšem třeba poznamenat, že rozhodovací postup Komise nevylučuje, aby byla podpora poskytnuta prostředníkovi, který se postará o její dopad na individuální spotřebitele (43). Za tohoto předpokladu je však nezbytné, aby zavedený mechanismus zaručil faktický dopad na konečného spotřebitele. |
| --- | --- |

(119)

Co se týče konkrétněji použití čl. 107 odst. 2 písm. a) SFEU, je ovšem třeba poznamenat, že rozhodovací postup Komise nevylučuje, aby byla podpora poskytnuta prostředníkovi, který se postará o její dopad na individuální spotřebitele (43). Za tohoto předpokladu je však nezbytné, aby zavedený mechanismus zaručil faktický dopad na konečného spotřebitele.

| (120) | Komise se domnívá, že sociální povaha (první kritérium) opatření je řádně prokázána, pokud je zaměřeno na to, aby umožnilo osobám, které z důvodu svého věku, zdravotního stavu nebo nízkých příjmů mají obtížný přístup k doplňkovému zdravotnímu pojištění. Článek 207 CGI totiž stanoví kritéria sociální povahy, která musí splňovat pojišťující subjekty, aby mohly opatření využívat (44). Tato kritéria určují minimální podíly určitého sociálně slabého obyvatelstva, například osob s nízkým příjmem nebo seniorů, v pojistném portfoliu dotyčných subjektů. Předběžný návrh vyhlášky předložený francouzskými orgány, který upřesňuje některé podmínky obměňování tarifů v závislosti na sociální situaci pojištěnců (45), potvrzuje sociální povahu opatření ve prospěch sociálně slabého obyvatelstva. |
| --- | --- |

(120)

Komise se domnívá, že sociální povaha (první kritérium) opatření je řádně prokázána, pokud je zaměřeno na to, aby umožnilo osobám, které z důvodu svého věku, zdravotního stavu nebo nízkých příjmů mají obtížný přístup k doplňkovému zdravotnímu pojištění. Článek 207 CGI totiž stanoví kritéria sociální povahy, která musí splňovat pojišťující subjekty, aby mohly opatření využívat (44). Tato kritéria určují minimální podíly určitého sociálně slabého obyvatelstva, například osob s nízkým příjmem nebo seniorů, v pojistném portfoliu dotyčných subjektů. Předběžný návrh vyhlášky předložený francouzskými orgány, který upřesňuje některé podmínky obměňování tarifů v závislosti na sociální situaci pojištěnců (45), potvrzuje sociální povahu opatření ve prospěch sociálně slabého obyvatelstva.

| (121) | Naproti tomu z posouzení opatření Komisí nevyplynulo, že z podpory budou mít faktický prospěch individuální spotřebitelé (druhé kritérium). |
| --- | --- |

(121)

Naproti tomu z posouzení opatření Komisí nevyplynulo, že z podpory budou mít faktický prospěch individuální spotřebitelé (druhé kritérium).

| (122) | Podle francouzských orgánů budou mít z podpor poskytovaných podnikům nepřímo prospěch individuální spotřebitelé. Silná konkurence na trhu s doplňkovým zdravotním pojištěním zajistí převod podpor poskytnutých podnikům na spotřebitele cestou stanovení výše pojistného požadovaného na spotřebiteli. |
| --- | --- |

(122)

Podle francouzských orgánů budou mít z podpor poskytovaných podnikům nepřímo prospěch individuální spotřebitelé. Silná konkurence na trhu s doplňkovým zdravotním pojištěním zajistí převod podpor poskytnutých podnikům na spotřebitele cestou stanovení výše pojistného požadovaného na spotřebiteli.

| (123) | V tomto ohledu je třeba poznamenat, že Komise pokládala osvobození od poplatku ze smluv o zdravotním pojištění založených na zásadě solidarity, které zavedla Francie, za slučitelnou podporu podle čl. 107 odst. 2 písm. a) SFEU (46). V tomto případě nebylo totiž pochyb o tom, že z osvobození od poplatku mají prospěch v první řadě individuální spotřebitelé, na nichž břemeno poplatku fakticky spočívalo. Výše poplatku tvořila složku výše pojistného a osvobození od poplatku ve prospěch smluv založených na zásadě solidarity stejnou měrou sníží výši pojistného. |
| --- | --- |

(123)

V tomto ohledu je třeba poznamenat, že Komise pokládala osvobození od poplatku ze smluv o zdravotním pojištění založených na zásadě solidarity, které zavedla Francie, za slučitelnou podporu podle čl. 107 odst. 2 písm. a) SFEU (46). V tomto případě nebylo totiž pochyb o tom, že z osvobození od poplatku mají prospěch v první řadě individuální spotřebitelé, na nichž břemeno poplatku fakticky spočívalo. Výše poplatku tvořila složku výše pojistného a osvobození od poplatku ve prospěch smluv založených na zásadě solidarity stejnou měrou sníží výši pojistného.

| (124) | V daném případě nebyla poskytnuta podpora prostřednictvím nepřímého osvobození od poplatku úměrně výši pojistného placeného pojištěnci, nýbrž osvobozením od daně z příjmu právnických osob vypočtené na základě zisku, jehož dosáhl pojišťující subjekt ze všech pojištěnců, kteří podepsali smlouvy založené na zásadách solidarity a odpovědnosti. |
| --- | --- |

(124)

V daném případě nebyla poskytnuta podpora prostřednictvím nepřímého osvobození od poplatku úměrně výši pojistného placeného pojištěnci, nýbrž osvobozením od daně z příjmu právnických osob vypočtené na základě zisku, jehož dosáhl pojišťující subjekt ze všech pojištěnců, kteří podepsali smlouvy založené na zásadách solidarity a odpovědnosti.

| (125) | Faktický dopad osvobození od daně z příjmu právnických osob na konečného spotřebitele je přinejmenším nejistý. Na jedné straně nemá Komise k dispozici údaje prokazující, že daň z příjmu právnických osob (a osvobození od takové daně) má při dotyčné transakci faktický dopad na individuální spotřebitele. Kromě toho nedávná zpráva Francouzského účetního dvora poukázala na velmi značná zvýšení ziskových marží v odvětví zdravotního pojištění v průběhu posledních let (v roce 2003 o 12 % a v roce 2007 o 23 %) (47). V tomto kontextu značného zvyšování ziskových marží je obtížné usoudit na existenci tržního mechanismu, který by zaručoval faktický dopad osvobození od daně z příjmu právnických osob na konečné spotřebitele. |
| --- | --- |

(125)

Faktický dopad osvobození od daně z příjmu právnických osob na konečného spotřebitele je přinejmenším nejistý. Na jedné straně nemá Komise k dispozici údaje prokazující, že daň z příjmu právnických osob (a osvobození od takové daně) má při dotyčné transakci faktický dopad na individuální spotřebitele. Kromě toho nedávná zpráva Francouzského účetního dvora poukázala na velmi značná zvýšení ziskových marží v odvětví zdravotního pojištění v průběhu posledních let (v roce 2003 o 12 % a v roce 2007 o 23 %) (47). V tomto kontextu značného zvyšování ziskových marží je obtížné usoudit na existenci tržního mechanismu, který by zaručoval faktický dopad osvobození od daně z příjmu právnických osob na konečné spotřebitele.

| (126) | CTIP ostatně zdůrazňuje, že část zisků musí být vyčleněna na tvorbu rezerv, aby byly splněny povinnosti v oblasti solventnosti, a bylo by tudíž normální, aby výhoda alespoň zčásti sloužila k úplnému nebo částečnému krytí každoročního zvýšení požadavku na solventnost. Tento argument se snaží dokázat, že opatření vyvolá zvýšení zisků pojišťujících subjektů spíše než snížení cen pojištění dotyčných rizik pro spotřebitele. |
| --- | --- |

(126)

CTIP ostatně zdůrazňuje, že část zisků musí být vyčleněna na tvorbu rezerv, aby byly splněny povinnosti v oblasti solventnosti, a bylo by tudíž normální, aby výhoda alespoň zčásti sloužila k úplnému nebo částečnému krytí každoročního zvýšení požadavku na solventnost. Tento argument se snaží dokázat, že opatření vyvolá zvýšení zisků pojišťujících subjektů spíše než snížení cen pojištění dotyčných rizik pro spotřebitele.

| (127) | Hodnocení Komise konečně nikterak nezpochybňuje argument Francie, podle něhož smlouvy o doplňkovém zdravotním pojištění představují věrnostní produkt pro pojišťující subjekty, které budou podněcovány k provádění přitažlivé tarifní politiky. Je totiž třeba připomenout, že čl. 107 odst. 2 písm. a) SFEU vyžaduje, aby výhoda byla fakticky postoupena individuálním spotřebitelům. Existence pouhého podnětu k postoupení části výhody konečným spotřebitelům tedy nesplňuje požadavek faktického postoupení. |
| --- | --- |

(127)

Hodnocení Komise konečně nikterak nezpochybňuje argument Francie, podle něhož smlouvy o doplňkovém zdravotním pojištění představují věrnostní produkt pro pojišťující subjekty, které budou podněcovány k provádění přitažlivé tarifní politiky. Je totiž třeba připomenout, že čl. 107 odst. 2 písm. a) SFEU vyžaduje, aby výhoda byla fakticky postoupena individuálním spotřebitelům. Existence pouhého podnětu k postoupení části výhody konečným spotřebitelům tedy nesplňuje požadavek faktického postoupení.

| (128) | Komise tudíž soudí, že opatření nezaručuje faktický převod výhody na individuální spotřebitele, jak požaduje čl. 107 odst. 2 písm. a) SFEU. |
| --- | --- |

(128)

Komise tudíž soudí, že opatření nezaručuje faktický převod výhody na individuální spotřebitele, jak požaduje čl. 107 odst. 2 písm. a) SFEU.

| (129) | Vyšetřování Komise rovněž dospělo k závěru, že nebyla splněna podmínka týkající se neexistence diskriminace na základě původu výrobku (třetí kritérium). Pro získání jistoty, že je splněna tato podmínka, je třeba ověřit, zda spotřebitelé mají z dotyčné podpory prospěch bez ohledu na hospodářský subjekt poskytující produkt nebo službu, které jsou schopny plnit společenský cíl, jehož se dotyčný členský stát dovolává, a že pro pojišťující subjekty sídlící v Evropské unii neexistuje žádná překážka přístupu (48). Kromě podmínek týkajících se typu způsobilých smluv musí podniky, které hodlají využít režimu, ve svém portfoliu smluv o doplňkovém zdravotním pojištění dodržet prahové hodnoty ohledně počtu (120 000/150 000 smluv) nebo podílu (80 %/90 %) smluv založených na zásadách solidarity a odpovědnosti. |
| --- | --- |

(129)

Vyšetřování Komise rovněž dospělo k závěru, že nebyla splněna podmínka týkající se neexistence diskriminace na základě původu výrobku (třetí kritérium). Pro získání jistoty, že je splněna tato podmínka, je třeba ověřit, zda spotřebitelé mají z dotyčné podpory prospěch bez ohledu na hospodářský subjekt poskytující produkt nebo službu, které jsou schopny plnit společenský cíl, jehož se dotyčný členský stát dovolává, a že pro pojišťující subjekty sídlící v Evropské unii neexistuje žádná překážka přístupu (48). Kromě podmínek týkajících se typu způsobilých smluv musí podniky, které hodlají využít režimu, ve svém portfoliu smluv o doplňkovém zdravotním pojištění dodržet prahové hodnoty ohledně počtu (120 000/150 000 smluv) nebo podílu (80 %/90 %) smluv založených na zásadách solidarity a odpovědnosti.

| (130) | Francouzské orgány se domnívají, že tyto prahové hodnoty představují pobídku pro hromadné rozšíření tohoto typu smlouvy tím, že sdružují „škodlivé riziko“ vzniklé z důvodu věku nebo úrovně příjmů pojištěnců v jejich portfoliu a kromě toho jsou nezbytné pro to, aby se daňové zvýhodnění nevztahovalo jen na příliš malou část činnosti subjektů, a bylo tak dosaženo cílů solidarity a vzájemnosti. Sledování společenského cíle opatření lze zajistit pouze mechanismem, který uloží pojišťujícím subjektům, aby do svého portfolia smluv o zdravotním pojištění zahrnuly minimální počet nebo významný podíl smluv založených na zásadách solidarity a odpovědnosti. Bez tohoto mechanismu prahových hodnot by žádné uspořádání nemohlo zajistit zvýšení míry pojištění dosud nezabezpečeného obyvatelstva a osvobození od daně by se projevilo jednoduše jako značná výhoda pro pojišťující subjekty. Prahová hodnota vyjádřená v procentech by umožnila malým subjektům, jejichž takřka výhradním předmětem činnosti jsou tyto smlouvy, aniž přitom dosahují čistě kvantitativní prahové hodnoty, aby využily opatření, zatímco prahové hodnoty v absolutním vyjádření umožňují subjektům nabízejícím značný počet smluv tohoto typu (jako nevýhradní činnost) využít opatření. |
| --- | --- |

(130)

Francouzské orgány se domnívají, že tyto prahové hodnoty představují pobídku pro hromadné rozšíření tohoto typu smlouvy tím, že sdružují „škodlivé riziko“ vzniklé z důvodu věku nebo úrovně příjmů pojištěnců v jejich portfoliu a kromě toho jsou nezbytné pro to, aby se daňové zvýhodnění nevztahovalo jen na příliš malou část činnosti subjektů, a bylo tak dosaženo cílů solidarity a vzájemnosti. Sledování společenského cíle opatření lze zajistit pouze mechanismem, který uloží pojišťujícím subjektům, aby do svého portfolia smluv o zdravotním pojištění zahrnuly minimální počet nebo významný podíl smluv založených na zásadách solidarity a odpovědnosti. Bez tohoto mechanismu prahových hodnot by žádné uspořádání nemohlo zajistit zvýšení míry pojištění dosud nezabezpečeného obyvatelstva a osvobození od daně by se projevilo jednoduše jako značná výhoda pro pojišťující subjekty. Prahová hodnota vyjádřená v procentech by umožnila malým subjektům, jejichž takřka výhradním předmětem činnosti jsou tyto smlouvy, aniž přitom dosahují čistě kvantitativní prahové hodnoty, aby využily opatření, zatímco prahové hodnoty v absolutním vyjádření umožňují subjektům nabízejícím značný počet smluv tohoto typu (jako nevýhradní činnost) využít opatření.

| (131) | Komise nejprve konstatuje, že francouzské orgány nemohly poskytnout žádnou přesnou informaci ohledně současného rozdělení smluv založených na zásadách solidarity a odpovědnosti mezi jednotlivé účastníky trhu ani ohledně počtu a podílu těchto smluv v jejich portfoliu. Z analýzy Komise však vyplývá, že vzájemné pojišťovny a vzájemnostní spolky jsou ze zákona povinny nabízet pouze smlouvy založené na zásadě solidarity (49). V praxi se rovněž jeví, že fondy sociálního zabezpečení podléhají téže povinnosti. Vzájemné pojišťovny a fondy sociálního zabezpečení tedy musí vždy splnit kritérium hodnoty vyjádřené v procentech, kdežto pojišťovny s omezeným působením na trhu smluv založených na zásadě solidarity a ty, které se na něm hodlají výrazněji podílet, by mohly mít problémy se splněním kritérií prahových hodnot (vyjádřeno jak v procentech, tak v absolutní hodnotě), a tudíž s využitím osvobození od daně. Konkrétněji by se jednalo o pojišťovny s významným portfoliem „klasických“ smluv o doplňkovém zdravotním pojištění, které nesplňují podmínky pro to, aby byly považovány za smlouvy založené na základě solidarity. |
| --- | --- |

(131)

Komise nejprve konstatuje, že francouzské orgány nemohly poskytnout žádnou přesnou informaci ohledně současného rozdělení smluv založených na zásadách solidarity a odpovědnosti mezi jednotlivé účastníky trhu ani ohledně počtu a podílu těchto smluv v jejich portfoliu. Z analýzy Komise však vyplývá, že vzájemné pojišťovny a vzájemnostní spolky jsou ze zákona povinny nabízet pouze smlouvy založené na zásadě solidarity (49). V praxi se rovněž jeví, že fondy sociálního zabezpečení podléhají téže povinnosti. Vzájemné pojišťovny a fondy sociálního zabezpečení tedy musí vždy splnit kritérium hodnoty vyjádřené v procentech, kdežto pojišťovny s omezeným působením na trhu smluv založených na zásadě solidarity a ty, které se na něm hodlají výrazněji podílet, by mohly mít problémy se splněním kritérií prahových hodnot (vyjádřeno jak v procentech, tak v absolutní hodnotě), a tudíž s využitím osvobození od daně. Konkrétněji by se jednalo o pojišťovny s významným portfoliem „klasických“ smluv o doplňkovém zdravotním pojištění, které nesplňují podmínky pro to, aby byly považovány za smlouvy založené na základě solidarity.

| (132) | Prahové hodnoty v tomto kontextu nepovedou k ekvivalentnímu úsilí bez ohledu na pojišťující subjekt a nebudou působit jako pobídka pro pojišťující subjekty, které již splňují kritéria prahových hodnot (zejména vzájemné pojišťovny, vzájemnostní spolky a fondy sociálního zabezpečení). V rozporu s tvrzením Francie nemůže tudíž zavedení prahových hodnot svou povahou zabránit případnému značnému zvýhodnění. |
| --- | --- |

(132)

Prahové hodnoty v tomto kontextu nepovedou k ekvivalentnímu úsilí bez ohledu na pojišťující subjekt a nebudou působit jako pobídka pro pojišťující subjekty, které již splňují kritéria prahových hodnot (zejména vzájemné pojišťovny, vzájemnostní spolky a fondy sociálního zabezpečení). V rozporu s tvrzením Francie nemůže tudíž zavedení prahových hodnot svou povahou zabránit případnému značnému zvýhodnění.

| (133) | Podle Komise bude důsledkem těchto prahových hodnot zcela jednoduše diskriminace na základě původu výrobku. Tyto hodnoty tak zřejmě mohou vyloučit určitý počet subjektů z možnosti využít osvobození, i když budou tyto subjekty nabízet smlouvy založené na zásadách solidarity a odpovědnosti, které francouzské orgány hodlají podporovat. Existence těchto hodnot kromě toho může zvýhodnit subjekty, jež na trhu již působí, a představovat překážku vstupu některých účastníků, kteří by je nemohli splnit nebo by se obávali, že je nemohou splnit, na zvažovaný trh. |
| --- | --- |

(133)

Podle Komise bude důsledkem těchto prahových hodnot zcela jednoduše diskriminace na základě původu výrobku. Tyto hodnoty tak zřejmě mohou vyloučit určitý počet subjektů z možnosti využít osvobození, i když budou tyto subjekty nabízet smlouvy založené na zásadách solidarity a odpovědnosti, které francouzské orgány hodlají podporovat. Existence těchto hodnot kromě toho může zvýhodnit subjekty, jež na trhu již působí, a představovat překážku vstupu některých účastníků, kteří by je nemohli splnit nebo by se obávali, že je nemohou splnit, na zvažovaný trh.

| (134) | Nakonec je pravděpodobné, že částka podpory je u každého pojišťujícího subjektu jiná v závislosti na dosaženém zisku z dotyčných transakcí, což se neshoduje s požadavkem, podle něhož spotřebitelé musí mít prospěch z dotčené podpory bez ohledu na hospodářský subjekt poskytující produkt nebo službu, které mohou splnit společenský cíl, jehož se dotyčný členský stát dovolává (50). |
| --- | --- |

(134)

Nakonec je pravděpodobné, že částka podpory je u každého pojišťujícího subjektu jiná v závislosti na dosaženém zisku z dotyčných transakcí, což se neshoduje s požadavkem, podle něhož spotřebitelé musí mít prospěch z dotčené podpory bez ohledu na hospodářský subjekt poskytující produkt nebo službu, které mohou splnit společenský cíl, jehož se dotyčný členský stát dovolává (50).

| (135) | Je tudíž třeba dospět k závěru, že Francií oznámený režim podpory ve prospěch rozvoje smluv založených na zásadách solidarity a odpovědnosti není slučitelný s vnitřním trhem na základě čl. 107 odst. 2 písm. a) SFEU. |
| --- | --- |

(135)

Je tudíž třeba dospět k závěru, že Francií oznámený režim podpory ve prospěch rozvoje smluv založených na zásadách solidarity a odpovědnosti není slučitelný s vnitřním trhem na základě čl. 107 odst. 2 písm. a) SFEU.

| (136) | Nedovolává-li se Francie výslovně jiného ustanovení týkajícího se slučitelnosti státních podpor, je třeba konstatovat, že žádné kritérium slučitelnosti stanovené v čl. 107 odst. 2 a 3 SFEU se na daný případ nevztahuje. |
| --- | --- |

(136)

Nedovolává-li se Francie výslovně jiného ustanovení týkajícího se slučitelnosti státních podpor, je třeba konstatovat, že žádné kritérium slučitelnosti stanovené v čl. 107 odst. 2 a 3 SFEU se na daný případ nevztahuje.

| (137) | Co se týče ustanovení čl. 107 odst. 2 SFEU jiných než písmeno a), je třeba uvést, že kritéria slučitelnosti, stanovená v písmenech b) a c), se zřejmě na daný případ nevztahují. |
| --- | --- |

(137)

Co se týče ustanovení čl. 107 odst. 2 SFEU jiných než písmeno a), je třeba uvést, že kritéria slučitelnosti, stanovená v písmenech b) a c), se zřejmě na daný případ nevztahují.

| (138) | Podporu lze považovat za slučitelnou na základě čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU, pokud je určena k usnadnění rozvoje určitých hospodářských činností nebo hospodářských oblastí, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem. |
| --- | --- |

(138)

Podporu lze považovat za slučitelnou na základě čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU, pokud je určena k usnadnění rozvoje určitých hospodářských činností nebo hospodářských oblastí, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem.

| (139) | Podle FNMF je podpora určena na usnadnění rozvoje doplňkového zdravotního pojištění dodržujícího zásadu solidarity a odpovědnosti za podmínek, které nenarušují podmínky obchodu v míře odporující společnému zájmu. Komise však navzdory žádostem neobdržela od francouzských orgánů číselné údaje, které by podepřely použitelnost kritéria slučitelnosti uvedeného v předchozím bodu odůvodnění, ani ohledně účinku stávajících daňových opatření na smlouvy založené na zásadách solidarity a odpovědnosti, ani ohledně vztahu mezi zamýšleným dodatečným zvýhodněním a dodatečnými náklady nebo požadavky spojenými se správou tohoto typu smluv. Komise tudíž není schopna se přesvědčit o nezbytnosti a přiměřenosti zamýšlených nových osvobození vzhledem k dosažení popsaného cíle. Každopádně je třeba konstatovat, že osvobození od daně z příjmu právnických osob není spojeno s investicemi ani s vytvářením pracovních míst nebo specifických projektů. Představuje tedy stálé zmírnění poplatků, které znamená podporu činnosti a které podle ustálené praxe nelze v rámci čl. 107 odst. 3 SFEU prohlásit za slučitelné. |
| --- | --- |

(139)

Podle FNMF je podpora určena na usnadnění rozvoje doplňkového zdravotního pojištění dodržujícího zásadu solidarity a odpovědnosti za podmínek, které nenarušují podmínky obchodu v míře odporující společnému zájmu. Komise však navzdory žádostem neobdržela od francouzských orgánů číselné údaje, které by podepřely použitelnost kritéria slučitelnosti uvedeného v předchozím bodu odůvodnění, ani ohledně účinku stávajících daňových opatření na smlouvy založené na zásadách solidarity a odpovědnosti, ani ohledně vztahu mezi zamýšleným dodatečným zvýhodněním a dodatečnými náklady nebo požadavky spojenými se správou tohoto typu smluv. Komise tudíž není schopna se přesvědčit o nezbytnosti a přiměřenosti zamýšlených nových osvobození vzhledem k dosažení popsaného cíle. Každopádně je třeba konstatovat, že osvobození od daně z příjmu právnických osob není spojeno s investicemi ani s vytvářením pracovních míst nebo specifických projektů. Představuje tedy stálé zmírnění poplatků, které znamená podporu činnosti a které podle ustálené praxe nelze v rámci čl. 107 odst. 3 SFEU prohlásit za slučitelné.

| (140) | Francie nakonec neuvedla žádné jiné kritérium slučitelnosti stanovené v čl. 107 odst. 3 SFEU. |
| --- | --- |

(140)

Francie nakonec neuvedla žádné jiné kritérium slučitelnosti stanovené v čl. 107 odst. 3 SFEU.

| (141) | Podle CTIP je předmětem opatření založených na úmluvách a kolektivních dohodách, jako je dotčené opatření, zmírnit nedostatky sociálního zabezpečení. Komise poznamenává, že CTIP se výslovně nedovolává existence služby obecného hospodářského zájmu a že Francie, jíž přísluší dokázat slučitelnost dotčené podpory se Smlouvou, se nedovolává čl. 106 odst. 2 SFEU. Komise za těchto okolností není schopna posoudit slučitelnost dotčené podpory ve světle čl. 106 odst. 2 SFEU. Komise kromě toho poznamenává následující: |
| --- | --- |

(141)

Podle CTIP je předmětem opatření založených na úmluvách a kolektivních dohodách, jako je dotčené opatření, zmírnit nedostatky sociálního zabezpečení. Komise poznamenává, že CTIP se výslovně nedovolává existence služby obecného hospodářského zájmu a že Francie, jíž přísluší dokázat slučitelnost dotčené podpory se Smlouvou, se nedovolává čl. 106 odst. 2 SFEU. Komise za těchto okolností není schopna posoudit slučitelnost dotčené podpory ve světle čl. 106 odst. 2 SFEU. Komise kromě toho poznamenává následující:

| (142) | V čl. 106 odst. 2 SFEU se stanoví, že podniky pověřené poskytováním služeb obecného hospodářského zájmu nebo ty, které mají povahu fiskálního monopolu, podléhají pravidlům obsaženým ve Smlouvě, zejména pravidlům hospodářské soutěže, pokud uplatnění těchto pravidel nebrání právně nebo fakticky plnění zvláštních úkolů, které jim byly svěřeny. Rozvoj obchodu nesmí být dotčen v míře, která by byla v rozporu se zájmem Unie. |
| --- | --- |

(142)

V čl. 106 odst. 2 SFEU se stanoví, že podniky pověřené poskytováním služeb obecného hospodářského zájmu nebo ty, které mají povahu fiskálního monopolu, podléhají pravidlům obsaženým ve Smlouvě, zejména pravidlům hospodářské soutěže, pokud uplatnění těchto pravidel nebrání právně nebo fakticky plnění zvláštních úkolů, které jim byly svěřeny. Rozvoj obchodu nesmí být dotčen v míře, která by byla v rozporu se zájmem Unie.

| (143) | Z judikatury Soudního dvora vyplývá, že s výjimkou odvětví, kde již tato otázka byla předmětem právní úpravy Evropské unie, mají členské státy širokou posuzovací pravomoc týkající se povahy služeb, které lze označit za služby obecného hospodářského zájmu. Ovšem i za předpokladu, že se v daném případě jedná o službu obecného hospodářského zájmu (což Francie neuvedla), je třeba konstatovat, že pro účely čl. 106 odst. 2 SFEU nesmí náhrada poskytnutá podnikům zejména přesáhnout náklady na poskytování veřejné služby s přihlédnutím k příjmům, které s nimi souvisejí, jakož i k přiměřenému zisku z plnění těchto povinností. |
| --- | --- |

(143)

Z judikatury Soudního dvora vyplývá, že s výjimkou odvětví, kde již tato otázka byla předmětem právní úpravy Evropské unie, mají členské státy širokou posuzovací pravomoc týkající se povahy služeb, které lze označit za služby obecného hospodářského zájmu. Ovšem i za předpokladu, že se v daném případě jedná o službu obecného hospodářského zájmu (což Francie neuvedla), je třeba konstatovat, že pro účely čl. 106 odst. 2 SFEU nesmí náhrada poskytnutá podnikům zejména přesáhnout náklady na poskytování veřejné služby s přihlédnutím k příjmům, které s nimi souvisejí, jakož i k přiměřenému zisku z plnění těchto povinností.

| (144) | V této souvislosti stačí uvést, že dotčené daňové opatření neobsahuje mechanismus, který by vyloučil nadměrnou vyrovnávací platbu ve srovnání s náklady, které dotyčné subjekty vynakládají ve spojitosti s tímto pověřením. Je totiž třeba konstatovat, že výše dotčené podpory (osvobození dotyčných transakcí od daně) není žádným způsobem spojena s dodatečnými náklady, které vynakládají pojišťující subjekty. Není spojena ani s pojistným placeným pojištěnci, ani s počtem smluv. |
| --- | --- |

(144)

V této souvislosti stačí uvést, že dotčené daňové opatření neobsahuje mechanismus, který by vyloučil nadměrnou vyrovnávací platbu ve srovnání s náklady, které dotyčné subjekty vynakládají ve spojitosti s tímto pověřením. Je totiž třeba konstatovat, že výše dotčené podpory (osvobození dotyčných transakcí od daně) není žádným způsobem spojena s dodatečnými náklady, které vynakládají pojišťující subjekty. Není spojena ani s pojistným placeným pojištěnci, ani s počtem smluv.

| (145) | Komise v této souvislosti došla k závěru, že dotyčné opatření každopádně nelze prohlásit za slučitelné s vnitřním trhem na základě čl. 106 odst. 2 SFEU. |
| --- | --- |

(145)

Komise v této souvislosti došla k závěru, že dotyčné opatření každopádně nelze prohlásit za slučitelné s vnitřním trhem na základě čl. 106 odst. 2 SFEU.

VIII.2   Daňový odpočet subvencí na vyrovnávací rezervy týkající se některých kolektivních smluv o doplňkovém pojištění

| (146) | Trh se „sociálním pojištěním“ zahrnuje transakce, jejichž předmětem je prevence a pojištění rizik v případě úmrtí, tělesného postižení osob nebo rizik spojených s mateřstvím nebo pracovní neschopností nebo invaliditou nebo ztrátou zaměstnání (51) jako doplněk k zákonnému systému sociálního zabezpečení. |
| --- | --- |

(146)

Trh se „sociálním pojištěním“ zahrnuje transakce, jejichž předmětem je prevence a pojištění rizik v případě úmrtí, tělesného postižení osob nebo rizik spojených s mateřstvím nebo pracovní neschopností nebo invaliditou nebo ztrátou zaměstnání (51) jako doplněk k zákonnému systému sociálního zabezpečení.

| (147) | Pojištění sociálního zabezpečení umožňují:






  — | usnadnit přístup k lékařské péči doplňující úhradou zdravotních výloh v případě nemoci, mateřství, úrazu atd., |
| --- | --- | --- |

(147)

Pojištění sociálního zabezpečení umožňují:

—

usnadnit přístup k lékařské péči doplňující úhradou zdravotních výloh v případě nemoci, mateřství, úrazu atd.,

| — | zajistit zachování celé nebo částečné mzdy v případě pracovní neschopnosti, invalidity nebo zdravotního postižení, |
| --- | --- |

—

zajistit zachování celé nebo částečné mzdy v případě pracovní neschopnosti, invalidity nebo zdravotního postižení,

| — | zajistit partnerovi a dětem majetek a důchody v případě úmrtí pojištěnce, |
| --- | --- |

—

zajistit partnerovi a dětem majetek a důchody v případě úmrtí pojištěnce,

| — | plánovat finanční doplněk v případě závislosti. |
| --- | --- |

—

plánovat finanční doplněk v případě závislosti.

| (148) | Na tomto trhu působí tři kategorie podniků: společnosti řídící se zákonem o pojišťovnictví (pojišťovny, vzájemné pojišťovny a bankovní pobočky), vzájemné pojišťovny řídící se zákonem o vzájemném pojištění a fondy sociálního zabezpečení řídící se zákonem o sociálním zabezpečení. |
| --- | --- |

(148)

Na tomto trhu působí tři kategorie podniků: společnosti řídící se zákonem o pojišťovnictví (pojišťovny, vzájemné pojišťovny a bankovní pobočky), vzájemné pojišťovny řídící se zákonem o vzájemném pojištění a fondy sociálního zabezpečení řídící se zákonem o sociálním zabezpečení.

| (149) | Pojištění sociálního zabezpečení lze uzavřít buď kolektivně přistoupením ke kolektivní smlouvě prostřednictvím zaměstnavatele, profesního nebo meziodvětvového oboru, nebo individuálně přímo s pojišťovnou nebo vzájemnou pojišťovnou. |
| --- | --- |

(149)

Pojištění sociálního zabezpečení lze uzavřít buď kolektivně přistoupením ke kolektivní smlouvě prostřednictvím zaměstnavatele, profesního nebo meziodvětvového oboru, nebo individuálně přímo s pojišťovnou nebo vzájemnou pojišťovnou.

| (150) | V současnosti je převážná většina zaměstnanců pojištěna kolektivní smlouvou o sociálním zabezpečení. Účast může být povinná nebo dobrovolná. |
| --- | --- |

(150)

V současnosti je převážná většina zaměstnanců pojištěna kolektivní smlouvou o sociálním zabezpečení. Účast může být povinná nebo dobrovolná.

| (151) | Kolektivní režim sociálního zabezpečení tvoří trojstranný vztah:






  — | zaměstnavatel se zavazuje vůči zaměstnancům a podepisuje pojistnou smlouvu (52), |
| --- | --- | --- |

(151)

Kolektivní režim sociálního zabezpečení tvoří trojstranný vztah:

—

zaměstnavatel se zavazuje vůči zaměstnancům a podepisuje pojistnou smlouvu (52),

| — | pojišťující subjekt pojišťuje riziko a za to vybírá příspěvky, |
| --- | --- |

—

pojišťující subjekt pojišťuje riziko a za to vybírá příspěvky,

| — | zaměstnanci jsou příjemci. |
| --- | --- |

—

zaměstnanci jsou příjemci.

| (152) | Podle předaných odhadů francouzských orgánů za rok 2005 dosahoval trh sociálního zabezpečení ročního obratu 20 miliard EUR (kolektivní i individuální pojištění). Pojišťovny zaujímaly největší podíl na trhu se 71 % vybraných příspěvků, zatímco fondy sociálního zabezpečení a vzájemné pojišťovny zaujímaly 21 %, respektive 8 % trhu. Je však třeba upřesnit, že tyto posledně uvedené číselné údaje se vztahují na všechny kategorie smluv v tomto odvětví: individuální smlouvy, kolektivní smlouvy s dobrovolnou účastí a kolektivní smlouvy s povinnou účastí. |
| --- | --- |

(152)

Podle předaných odhadů francouzských orgánů za rok 2005 dosahoval trh sociálního zabezpečení ročního obratu 20 miliard EUR (kolektivní i individuální pojištění). Pojišťovny zaujímaly největší podíl na trhu se 71 % vybraných příspěvků, zatímco fondy sociálního zabezpečení a vzájemné pojišťovny zaujímaly 21 %, respektive 8 % trhu. Je však třeba upřesnit, že tyto posledně uvedené číselné údaje se vztahují na všechny kategorie smluv v tomto odvětví: individuální smlouvy, kolektivní smlouvy s dobrovolnou účastí a kolektivní smlouvy s povinnou účastí.

| (153) | Francouzské orgány se kromě toho domnívají, že trh profesního určení (53) u rizik úmrtí, zdravotního postižení a invalidity převyšuje 4 miliardy EUR a zahrnuje téměř všechny transakce sociálního zabezpečení zajišťované fondy sociálního zabezpečení (4,2 miliardy EUR), jakož i část kolektivních smluv pojišťoven a vzájemných pojišťoven. Nebyl však sdělen žádný přesný číselný údaj ohledně této části, kterou zaujímají posledně zmíněné subjekty. |
| --- | --- |

(153)

Francouzské orgány se kromě toho domnívají, že trh profesního určení (53) u rizik úmrtí, zdravotního postižení a invalidity převyšuje 4 miliardy EUR a zahrnuje téměř všechny transakce sociálního zabezpečení zajišťované fondy sociálního zabezpečení (4,2 miliardy EUR), jakož i část kolektivních smluv pojišťoven a vzájemných pojišťoven. Nebyl však sdělen žádný přesný číselný údaj ohledně této části, kterou zaujímají posledně zmíněné subjekty.

| (154) | Ačkoli Francie ve svém oznámení připustila označení opatření za státní podporu, následně upozornila na to, že přinejmenším část mechanismu nelze považovat za podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU z důvodu specifičností určovacích smluv (značná omezení v oblasti tarifů, výběru rizik a správy), které by se tak staly zvláště citlivými na výkyvy škod ve srovnání s původními odhady, a tudíž plně odůvodňují obzvláště obezřetný režim rezerv, a tedy i zvýšenou daňovou odečitatelnost subvencí rezerv, aniž by tím vznikla výhoda. |
| --- | --- |

(154)

Ačkoli Francie ve svém oznámení připustila označení opatření za státní podporu, následně upozornila na to, že přinejmenším část mechanismu nelze považovat za podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU z důvodu specifičností určovacích smluv (značná omezení v oblasti tarifů, výběru rizik a správy), které by se tak staly zvláště citlivými na výkyvy škod ve srovnání s původními odhady, a tudíž plně odůvodňují obzvláště obezřetný režim rezerv, a tedy i zvýšenou daňovou odečitatelnost subvencí rezerv, aniž by tím vznikla výhoda.

| (155) | Francie se tedy domnívá, že daňový odpočet subvencí za upravených a důraznějších podmínek, mimo stávající daňový mechanismus obecného práva podle článku 39d GB CGI, lze odůvodnit z předpisového a finančního hlediska, a že tak nevytváří výhodu. |
| --- | --- |

(155)

Francie se tedy domnívá, že daňový odpočet subvencí za upravených a důraznějších podmínek, mimo stávající daňový mechanismus obecného práva podle článku 39d GB CGI, lze odůvodnit z předpisového a finančního hlediska, a že tak nevytváří výhodu.

| (156) | Je tudíž především třeba zjistit, zda opatření zvýhodňuje dotyčné pojišťující subjekty. |
| --- | --- |

(156)

Je tudíž především třeba zjistit, zda opatření zvýhodňuje dotyčné pojišťující subjekty.

| (157) | Podle čl. 39 odst. 1 bodu 5 výše uvedeného zákona stanoví, že odečitatelné jsou „rezervy vytvořené za účelem krytí jasně stanovených ztrát nebo nákladů, které jsou za současného stavu pravděpodobné, pokud byly fakticky zjištěny z účetních dokladů za finanční období“. Zákon v určitých případech počítá s paušální odečitatelností u určitých typů transakcí. To je konkrétně případ v oblasti pojištění a zajištění, kde články 39d G až 39d GD zákona stanoví specifická pravidla pro odečitatelnost rezerv, aby zohlednily specifičnosti odvětví pojišťovnictví, jehož hlavní činnost spočívá právě v pojišťování rizik. Ke zjištění případné existence výhody je tedy třeba ověřit, zda z transakcí spadajících pod opatření skutečně vyplývají ztráty nebo dodatečné náklady ve smyslu čl. 39 odst. 1 bodu 5 výše uvedeného zákona v míře stanovené článkem 39d GD. |
| --- | --- |

(157)

Podle čl. 39 odst. 1 bodu 5 výše uvedeného zákona stanoví, že odečitatelné jsou „rezervy vytvořené za účelem krytí jasně stanovených ztrát nebo nákladů, které jsou za současného stavu pravděpodobné, pokud byly fakticky zjištěny z účetních dokladů za finanční období“. Zákon v určitých případech počítá s paušální odečitatelností u určitých typů transakcí. To je konkrétně případ v oblasti pojištění a zajištění, kde články 39d G až 39d GD zákona stanoví specifická pravidla pro odečitatelnost rezerv, aby zohlednily specifičnosti odvětví pojišťovnictví, jehož hlavní činnost spočívá právě v pojišťování rizik. Ke zjištění případné existence výhody je tedy třeba ověřit, zda z transakcí spadajících pod opatření skutečně vyplývají ztráty nebo dodatečné náklady ve smyslu čl. 39 odst. 1 bodu 5 výše uvedeného zákona v míře stanovené článkem 39d GD.

| (158) | Na úvod je třeba přistoupit na zásadu, podle níž se povaha a velikost rizik škodovosti v odvětví doplňkového pojištění proti úmrtí, zdravotnímu postižení a invaliditě mohou měnit v závislosti na typech pojištěného obyvatelstva a způsobech pojištění (individuální/kolektivní smlouvy, smlouvy s dobrovolnou/povinnou účastí). |
| --- | --- |

(158)

Na úvod je třeba přistoupit na zásadu, podle níž se povaha a velikost rizik škodovosti v odvětví doplňkového pojištění proti úmrtí, zdravotnímu postižení a invaliditě mohou měnit v závislosti na typech pojištěného obyvatelstva a způsobech pojištění (individuální/kolektivní smlouvy, smlouvy s dobrovolnou/povinnou účastí).

| (159) | Smlouvy vzešlé z podnikových dohod, včetně určovacích smluv vzešlých z takových dohod, se týkají omezeného okruhu obyvatel. Způsobují „bodové“ riziko (riziko škodní události v podniku), aniž by nabízely možnost vzájemnosti mezi širokými vrstvami obyvatelstva. Kolektivní smlouvy zaměřené na určité odvětví (obor) se však týkají širší vrstvy obyvatelstva, a tudíž s sebou a priori nesou větší vzájemnost. U tohoto typu smlouvy však existuje pevná spojitost mezi škodovostí a krizovými obdobími, která může ovlivnit celé hospodářské odvětví. Krizová období podle CTIP zesilují kolísavost škodních událostí na úrovni oboru. |
| --- | --- |

(159)

Smlouvy vzešlé z podnikových dohod, včetně určovacích smluv vzešlých z takových dohod, se týkají omezeného okruhu obyvatel. Způsobují „bodové“ riziko (riziko škodní události v podniku), aniž by nabízely možnost vzájemnosti mezi širokými vrstvami obyvatelstva. Kolektivní smlouvy zaměřené na určité odvětví (obor) se však týkají širší vrstvy obyvatelstva, a tudíž s sebou a priori nesou větší vzájemnost. U tohoto typu smlouvy však existuje pevná spojitost mezi škodovostí a krizovými obdobími, která může ovlivnit celé hospodářské odvětví. Krizová období podle CTIP zesilují kolísavost škodních událostí na úrovni oboru.

| (160) | Pokud se týká určovacích kolektivních smluv vzešlých z podnikové dohody, Komise má za to, že není důvodu domnívat se, že povaha a velikost (a tedy kolísání) rizika škod se značně liší podle situace, kdy jsou smlouvy tohoto typu uzavírány mimo vyjednávání na paritní úrovni mezi odbory a zaměstnavateli (a tudíž mimo určovací postup). |
| --- | --- |

(160)

Pokud se týká určovacích kolektivních smluv vzešlých z podnikové dohody, Komise má za to, že není důvodu domnívat se, že povaha a velikost (a tedy kolísání) rizika škod se značně liší podle situace, kdy jsou smlouvy tohoto typu uzavírány mimo vyjednávání na paritní úrovni mezi odbory a zaměstnavateli (a tudíž mimo určovací postup).

| (161) | Kromě toho bez přesných informací o škodovosti v tomto odvětví nic neopravňuje k závěru, že kolísání rizik vlastních oborovým určovacím smlouvám (smlouvám vyznačujícím se zvýšenou citlivostí na konjunkturu, ale také větší vzájemností), jsou větší než stejná rizika vztahující se k podnikovým smlouvám (smlouvám vyznačujícím se bodovým rizikem a menší vzájemností). |
| --- | --- |

(161)

Kromě toho bez přesných informací o škodovosti v tomto odvětví nic neopravňuje k závěru, že kolísání rizik vlastních oborovým určovacím smlouvám (smlouvám vyznačujícím se zvýšenou citlivostí na konjunkturu, ale také větší vzájemností), jsou větší než stejná rizika vztahující se k podnikovým smlouvám (smlouvám vyznačujícím se bodovým rizikem a menší vzájemností).

| (162) | Mimoto i v případě, kdy by faktickým účinkem omezení určení, jichž se Francie dovolává, byl dodatečný tlak na pojistné vybírané pojišťujícími subjekty, je nutno konstatovat, že se jedná o okolnost, která může ovlivnit výnosy, a nikoli náklady na škodní události. Na tento typ rizika (ztráta výnosu) se tedy nevztahuje čl. 39 odst. 1 bodu 5 CGI, a nemůže tudíž využít odečitatelných subvencí rezerv. |
| --- | --- |

(162)

Mimoto i v případě, kdy by faktickým účinkem omezení určení, jichž se Francie dovolává, byl dodatečný tlak na pojistné vybírané pojišťujícími subjekty, je nutno konstatovat, že se jedná o okolnost, která může ovlivnit výnosy, a nikoli náklady na škodní události. Na tento typ rizika (ztráta výnosu) se tedy nevztahuje čl. 39 odst. 1 bodu 5 CGI, a nemůže tudíž využít odečitatelných subvencí rezerv.

| (163) | Není tedy prokázán rozdíl v riziku mezi smlouvami s určující doložkou a vnitropodnikovými skupinovými smlouvami pojišťujícími stejná rizika. Účinkem doplňkové daňové odečitatelnosti podle článku 39d GD je tedy snížení nebo odstranění břemene daně z příjmu právnických osob, které dotyčné podniky běžně nesou. Z toho důvodu představuje doplňkové odečtení hospodářskou výhodu. |
| --- | --- |

(163)

Není tedy prokázán rozdíl v riziku mezi smlouvami s určující doložkou a vnitropodnikovými skupinovými smlouvami pojišťujícími stejná rizika. Účinkem doplňkové daňové odečitatelnosti podle článku 39d GD je tedy snížení nebo odstranění břemene daně z příjmu právnických osob, které dotyčné podniky běžně nesou. Z toho důvodu představuje doplňkové odečtení hospodářskou výhodu.

| (164) | Komise s ohledem na odkazy Francie a CTIP na případné poslání veřejné služby bere na vědomí, že podmínky určené ve věci Altmark (za účelem vyloučení samotného označení podpory v určitých případech služby obecného hospodářského zájmu) nebyly v daném případě splněny (viz zejména 189. bod odůvodnění - třetí podmínka judikatury Altmark totiž spočívá v neexistenci nadměrné vyrovnávací platby). Jedná se tedy skutečně o hospodářské zvýhodnění. |
| --- | --- |

(164)

Komise s ohledem na odkazy Francie a CTIP na případné poslání veřejné služby bere na vědomí, že podmínky určené ve věci Altmark (za účelem vyloučení samotného označení podpory v určitých případech služby obecného hospodářského zájmu) nebyly v daném případě splněny (viz zejména 189. bod odůvodnění - třetí podmínka judikatury Altmark totiž spočívá v neexistenci nadměrné vyrovnávací platby). Jedná se tedy skutečně o hospodářské zvýhodnění.

| (165) | Tyto výhody, které opatření poskytuje, přiznává francouzský stát, který se tím vzdává daňových příjmů. Poskytuje tedy tuto výhodu ze státních zdrojů. |
| --- | --- |

(165)

Tyto výhody, které opatření poskytuje, přiznává francouzský stát, který se tím vzdává daňových příjmů. Poskytuje tedy tuto výhodu ze státních zdrojů.

| (166) | Z důvodů, které již byly vyloženy ohledně prvního opatření, je také druhé opatření selektivní. Selektivnost vyplývá jednak z omezení dotčeného opatření na jedno odvětví hospodářství, a sice na odvětví pojišťovnictví, a jednak z jeho omezení v rámci tohoto odvětví na zvláštní typ smluv (dílčí odvětví). Opatření prospívá určitým podnikům odvětví pojišťovnictví, které uzavírají kolektivní smlouvy pojišťující proti úmrtí a škodám na zdraví v rámci určujícího řízení vedeného sociálními partnery. Opatření se tudíž nevztahuje na smlouvy pojišťující stejná rizika mimo určovací řízení. Mimoto je třeba konstatovat, že opatření se nevztahuje na zajišťovny vystavené stejnému typu rizika. |
| --- | --- |

(166)

Z důvodů, které již byly vyloženy ohledně prvního opatření, je také druhé opatření selektivní. Selektivnost vyplývá jednak z omezení dotčeného opatření na jedno odvětví hospodářství, a sice na odvětví pojišťovnictví, a jednak z jeho omezení v rámci tohoto odvětví na zvláštní typ smluv (dílčí odvětví). Opatření prospívá určitým podnikům odvětví pojišťovnictví, které uzavírají kolektivní smlouvy pojišťující proti úmrtí a škodám na zdraví v rámci určujícího řízení vedeného sociálními partnery. Opatření se tudíž nevztahuje na smlouvy pojišťující stejná rizika mimo určovací řízení. Mimoto je třeba konstatovat, že opatření se nevztahuje na zajišťovny vystavené stejnému typu rizika.

| (167) | Je však třeba ověřit, zda tato selektivnost není odůvodněna povahou a logikou referenčního daňového systému. Ačkoli CGI ve věci odečítání rezerv stanoví paušální odečitatelnost subvencí určitých typů rezerv, je nutno konstatovat, že z výše uvedených důvodů (viz 156.–163. bod odůvodnění) odečitatelnost přesahující výši stanovenou v článku 39d GB není odůvodněna logikou systému, který předpokládá tvorbu rezerv ve výši ztrát nebo nákladů, které jsou za současného stavu pravděpodobné. |
| --- | --- |

(167)

Je však třeba ověřit, zda tato selektivnost není odůvodněna povahou a logikou referenčního daňového systému. Ačkoli CGI ve věci odečítání rezerv stanoví paušální odečitatelnost subvencí určitých typů rezerv, je nutno konstatovat, že z výše uvedených důvodů (viz 156.–163. bod odůvodnění) odečitatelnost přesahující výši stanovenou v článku 39d GB není odůvodněna logikou systému, který předpokládá tvorbu rezerv ve výši ztrát nebo nákladů, které jsou za současného stavu pravděpodobné.

| (168) | Nakonec kromě skutečnosti, že odvětví pojišťovnictví je předmětem obchodu uvnitř Evropské unie, je třeba připomenout, že pokud členský stát poskytne některému podniku podporu, může tím udržet nebo rozšířit jeho provoz s tím důsledkem, že se tím zmenší šance podniků sídlících v jiných členských státech na proniknutí na trh tohoto členského státu. Postavení dotyčných podniků v obchodech v rámci Evropské unie se tudíž posílí. Je rovněž třeba dodat, že závaznost určovacích smluv zvýšenou měrou narušuje hospodářskou soutěž. Toto opatření tedy může narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod v rámci Evropské unie. |
| --- | --- |

(168)

Nakonec kromě skutečnosti, že odvětví pojišťovnictví je předmětem obchodu uvnitř Evropské unie, je třeba připomenout, že pokud členský stát poskytne některému podniku podporu, může tím udržet nebo rozšířit jeho provoz s tím důsledkem, že se tím zmenší šance podniků sídlících v jiných členských státech na proniknutí na trh tohoto členského státu. Postavení dotyčných podniků v obchodech v rámci Evropské unie se tudíž posílí. Je rovněž třeba dodat, že závaznost určovacích smluv zvýšenou měrou narušuje hospodářskou soutěž. Toto opatření tedy může narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod v rámci Evropské unie.

| (169) | Je tudíž třeba usoudit, že druhé opatření skutečně představuje podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, pokud předpokládá vyšší stupeň odečitatelnosti, než je stanoveno v článku 39d GB CGI. |
| --- | --- |

(169)

Je tudíž třeba usoudit, že druhé opatření skutečně představuje podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, pokud předpokládá vyšší stupeň odečitatelnosti, než je stanoveno v článku 39d GB CGI.

| (170) | Jelikož oznámené opatření představuje státní podporu, je třeba analyzovat jeho slučitelnost s vnitřním trhem. Francouzské orgány soudí, že dotyčné opatření představuje státní podporu slučitelnou podle čl. 107 odst. 2 písm. a) SFEU. |
| --- | --- |

(170)

Jelikož oznámené opatření představuje státní podporu, je třeba analyzovat jeho slučitelnost s vnitřním trhem. Francouzské orgány soudí, že dotyčné opatření představuje státní podporu slučitelnou podle čl. 107 odst. 2 písm. a) SFEU.

| (171) | Komise má především za to, že sociální povaha (první kritérium) opatření je dokázána, jak poukazují francouzské orgány, pokud transakce spravované v rámci určovací doložky směřují k co nejširšímu pojištění zaměstnanců proti rizikům, která sociální zabezpečení přebírá pouze v malé míře (úmrtí, zdravotní postižení, invalidita). Sociální povaha se projevuje prostřednictvím značné vzájemnosti mezi generacemi a mezi kategoriemi zaměstnanců, jednotnosti příspěvků (bez diskriminace na základě věku, pohlaví, zdravotního stavu), jakož i uplatňování opatření sociální povahy (bezplatné dávky v případě nezaměstnanosti, na nezaopatřené děti atd.). V dobrovolném a výlučně individuálním rámci je rovněž třeba očekávat, že zaměstnanci s nízkými příjmy se rozhodnou neuzavírat pojištění proti závažným, ale výjimečným rizikům. |
| --- | --- |

(171)

Komise má především za to, že sociální povaha (první kritérium) opatření je dokázána, jak poukazují francouzské orgány, pokud transakce spravované v rámci určovací doložky směřují k co nejširšímu pojištění zaměstnanců proti rizikům, která sociální zabezpečení přebírá pouze v malé míře (úmrtí, zdravotní postižení, invalidita). Sociální povaha se projevuje prostřednictvím značné vzájemnosti mezi generacemi a mezi kategoriemi zaměstnanců, jednotnosti příspěvků (bez diskriminace na základě věku, pohlaví, zdravotního stavu), jakož i uplatňování opatření sociální povahy (bezplatné dávky v případě nezaměstnanosti, na nezaopatřené děti atd.). V dobrovolném a výlučně individuálním rámci je rovněž třeba očekávat, že zaměstnanci s nízkými příjmy se rozhodnou neuzavírat pojištění proti závažným, ale výjimečným rizikům.

| (172) | Komise v rozhodnutí o zahájení řízení usoudila, že sociální povaha opatření nebyla zcela prokázána, pokud ji hodnotíme v okamžiku podepsání pojistné smlouvy (před tím, než nastanou uvedené závažné události). Je však třeba konstatovat, jak Francie zdůrazňuje, že poskytnutí pomoci před naplněním rizika prostřednictvím pojištění dotyčných rizik je fakticky jediným prostředkem k dosažení sledovaného sociálního cíle. |
| --- | --- |

(172)

Komise v rozhodnutí o zahájení řízení usoudila, že sociální povaha opatření nebyla zcela prokázána, pokud ji hodnotíme v okamžiku podepsání pojistné smlouvy (před tím, než nastanou uvedené závažné události). Je však třeba konstatovat, jak Francie zdůrazňuje, že poskytnutí pomoci před naplněním rizika prostřednictvím pojištění dotyčných rizik je fakticky jediným prostředkem k dosažení sledovaného sociálního cíle.

| (173) | Naproti tomu z důvodů, které již byly vyloženy v rámci posouzení prvního opatření, posouzení opatření provedené Komisí neumožnilo prokázat, že podpora zaručuje faktický dopad výhody na individuální spotřebitele (druhé kritérium). Účinkem doplňkové odečitatelnosti vyrovnávacích rezerv je zmenšení nebo odstranění daňových nákladů právnických osob, a tudíž je tento účinek rovnocenný mechanismu osvobození, který se týká prvního opatření. |
| --- | --- |

(173)

Naproti tomu z důvodů, které již byly vyloženy v rámci posouzení prvního opatření, posouzení opatření provedené Komisí neumožnilo prokázat, že podpora zaručuje faktický dopad výhody na individuální spotřebitele (druhé kritérium). Účinkem doplňkové odečitatelnosti vyrovnávacích rezerv je zmenšení nebo odstranění daňových nákladů právnických osob, a tudíž je tento účinek rovnocenný mechanismu osvobození, který se týká prvního opatření.

| (174) | Co se týče argumentu, který Komise uvádí v rozhodnutí o zahájení řízení, podle něhož má případný dopad výhody přiznané pojišťujícím subjektům prospět nejen pojištěncům/zaměstnancům, ale rovněž zaměstnavatelům (kteří přispívají na placení části pojistného), Francie i CTIP soudí, že účast zaměstnavatele na financování smluvních režimů doplňkového sociálního zabezpečení představuje odměnu zaměstnanců a výhodu pro ně. Komise nicméně zastává názor, že i když financování pojistného režimu zaměstnavatelem ve prospěch zaměstnanců skutečně představuje výhodu pro zaměstnance, je nesporné, že případné snížení příspěvků znamená rovněž snížení nákladů zaměstnavatele, a tak výhodu pro něho. |
| --- | --- |

(174)

Co se týče argumentu, který Komise uvádí v rozhodnutí o zahájení řízení, podle něhož má případný dopad výhody přiznané pojišťujícím subjektům prospět nejen pojištěncům/zaměstnancům, ale rovněž zaměstnavatelům (kteří přispívají na placení části pojistného), Francie i CTIP soudí, že účast zaměstnavatele na financování smluvních režimů doplňkového sociálního zabezpečení představuje odměnu zaměstnanců a výhodu pro ně. Komise nicméně zastává názor, že i když financování pojistného režimu zaměstnavatelem ve prospěch zaměstnanců skutečně představuje výhodu pro zaměstnance, je nesporné, že případné snížení příspěvků znamená rovněž snížení nákladů zaměstnavatele, a tak výhodu pro něho.

| (175) | Pokud jde o případnou existenci diskriminace podle původu výrobků (třetí kritérium), Komise potvrzuje své hodnocení, podle něhož vysoký stupeň koncentrace do fondů sociálního zabezpečení, jímž se v současnosti vyznačují činnosti související s určujícími smlouvami, se projevuje jako faktická diskriminace ve prospěch těchto subjektů. Ačkoli Francie nebyla schopna poskytnout přesné informace ohledně rozdělení trhu mezi jeho jednotlivé účastníky, Komise poznamenává, že na základě dostupných informací fondy sociálního zabezpečení v současnosti spravují velkou většinu určovacích smluv. |
| --- | --- |

(175)

Pokud jde o případnou existenci diskriminace podle původu výrobků (třetí kritérium), Komise potvrzuje své hodnocení, podle něhož vysoký stupeň koncentrace do fondů sociálního zabezpečení, jímž se v současnosti vyznačují činnosti související s určujícími smlouvami, se projevuje jako faktická diskriminace ve prospěch těchto subjektů. Ačkoli Francie nebyla schopna poskytnout přesné informace ohledně rozdělení trhu mezi jeho jednotlivé účastníky, Komise poznamenává, že na základě dostupných informací fondy sociálního zabezpečení v současnosti spravují velkou většinu určovacích smluv.

| (176) | Ačkoli je pojišťující subjekt určený sociálními partnery závislý pouze na jejich volbě, jak upřesňují francouzské orgány, je nutno konstatovat, že žádné zákonné ustanovení neukládá sociálním partnerům vyhlásit na určení subjektu veřejnou soutěž za účasti všech účastníků trhu. FFSA tvrdí, aniž by francouzské orgány jejímu tvrzení odporovaly, že sociální partneři přednostně volí zřízení fondu sociálního zabezpečení, který mohou následně spravovat. |
| --- | --- |

(176)

Ačkoli je pojišťující subjekt určený sociálními partnery závislý pouze na jejich volbě, jak upřesňují francouzské orgány, je nutno konstatovat, že žádné zákonné ustanovení neukládá sociálním partnerům vyhlásit na určení subjektu veřejnou soutěž za účasti všech účastníků trhu. FFSA tvrdí, aniž by francouzské orgány jejímu tvrzení odporovaly, že sociální partneři přednostně volí zřízení fondu sociálního zabezpečení, který mohou následně spravovat.

| (177) | Ačkoli z výše uvedené judikatury Albany vyplývá, že dohody, které jsou uzavírány v rámci kolektivního vyjednávání mezi sociálními partnery a jež sledují sociální cíle, nespadají pod čl. 101 odst. 1 SFEU, který se týká zákazu určitých dohod, je nutno konstatovat, jak již bylo uvedeno výše, že tato judikatura nikterak neznamená, že podpora poskytnutá pojišťujícímu subjektu v rámci určovacího řízení je slučitelná s čl. 107 odst. 2 písm. a) SFEU. |
| --- | --- |

(177)

Ačkoli z výše uvedené judikatury Albany vyplývá, že dohody, které jsou uzavírány v rámci kolektivního vyjednávání mezi sociálními partnery a jež sledují sociální cíle, nespadají pod čl. 101 odst. 1 SFEU, který se týká zákazu určitých dohod, je nutno konstatovat, jak již bylo uvedeno výše, že tato judikatura nikterak neznamená, že podpora poskytnutá pojišťujícímu subjektu v rámci určovacího řízení je slučitelná s čl. 107 odst. 2 písm. a) SFEU.

| (178) | Jiné pojišťující subjekty než fondy sociálního zabezpečení, zejména pojišťovny působící na trhu s kolektivním sociálním zabezpečením na úrovni podniků, mohou být tudíž předmětem diskriminace z důvodu neexistence povinnosti sociálních partnerů obracet se na konkurenci s cílem umožnit každému účastníkovi trhu, aby v případě svého zájmu nabídl pojištění výkonů dohodnutých mezi sociálními partnery a mohl být vybrán z důvodu vyšší kvality svých služeb a/nebo jejich nižší ceny. Pro srovnání je třeba uvést, že některé francouzské mechanismy doplňkového zdravotního pojištění počítají s mechanismem volby pojišťujícího subjektu (pojišťujících subjektů) na základě transparentní soutěže (54). |
| --- | --- |

(178)

Jiné pojišťující subjekty než fondy sociálního zabezpečení, zejména pojišťovny působící na trhu s kolektivním sociálním zabezpečením na úrovni podniků, mohou být tudíž předmětem diskriminace z důvodu neexistence povinnosti sociálních partnerů obracet se na konkurenci s cílem umožnit každému účastníkovi trhu, aby v případě svého zájmu nabídl pojištění výkonů dohodnutých mezi sociálními partnery a mohl být vybrán z důvodu vyšší kvality svých služeb a/nebo jejich nižší ceny. Pro srovnání je třeba uvést, že některé francouzské mechanismy doplňkového zdravotního pojištění počítají s mechanismem volby pojišťujícího subjektu (pojišťujících subjektů) na základě transparentní soutěže (54).

| (179) | Je tudíž třeba dospět k závěru, že dvě ze tří kritérií slučitelnosti nebyla splněna a že Francií oznámený režim podpory ve prospěch určovacích smluv v oblasti sociálního zabezpečení není slučitelný s vnitřním trhem na základě čl. 107 odst. 2 písm. a) SFEU. |
| --- | --- |

(179)

Je tudíž třeba dospět k závěru, že dvě ze tří kritérií slučitelnosti nebyla splněna a že Francií oznámený režim podpory ve prospěch určovacích smluv v oblasti sociálního zabezpečení není slučitelný s vnitřním trhem na základě čl. 107 odst. 2 písm. a) SFEU.

| (180) | Kritéria slučitelnosti stanovená v čl. 107 odst. 2 písm. b) a c) SFEU se zcela zjevně na daný případ nevztahují. |
| --- | --- |

(180)

Kritéria slučitelnosti stanovená v čl. 107 odst. 2 písm. b) a c) SFEU se zcela zjevně na daný případ nevztahují.

| (181) | Pokud jde o slučitelnost opatření na základě čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU, Francie upřesňuje, že prokázané společenské opatření dokládá význam, jehož v budoucnu nabude rozvoj trhu se sociálním zabezpečením. Tento rozvoj spadá do cíle veřejného zdravotnictví, ekonomické a sociální soudržnosti, rozvoje sociálního dialogu, ochrany pracujících a boje proti nejistotám, což jsou cíle Evropské unie v oblasti společného zájmu. Komise však soudí, že nezbytnost a přiměřenost opatření nebyly prokázány. Komise zastává názor, který vyslovila již v posouzení existence výhody, že nic neodůvodňuje vyloučení prospěšnosti opatření u skupinových smluv na úrovni podniků pojišťujících stejná rizika, avšak neuzavřených v rámci určení. Opatření je tudíž nepřiměřené, pokud nezahrnuje smlouvy mimo určení. Kromě toho je třeba konstatovat, jak již Komise učinila u prvního opatření, že opatření přináší stálou úlevu od nákladů, která představuje podporu činnosti a kterou podle ustálené praxe nelze prohlásit za slučitelnou v rámci čl. 107 odst. 3 SFEU. |
| --- | --- |

(181)

Pokud jde o slučitelnost opatření na základě čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU, Francie upřesňuje, že prokázané společenské opatření dokládá význam, jehož v budoucnu nabude rozvoj trhu se sociálním zabezpečením. Tento rozvoj spadá do cíle veřejného zdravotnictví, ekonomické a sociální soudržnosti, rozvoje sociálního dialogu, ochrany pracujících a boje proti nejistotám, což jsou cíle Evropské unie v oblasti společného zájmu. Komise však soudí, že nezbytnost a přiměřenost opatření nebyly prokázány. Komise zastává názor, který vyslovila již v posouzení existence výhody, že nic neodůvodňuje vyloučení prospěšnosti opatření u skupinových smluv na úrovni podniků pojišťujících stejná rizika, avšak neuzavřených v rámci určení. Opatření je tudíž nepřiměřené, pokud nezahrnuje smlouvy mimo určení. Kromě toho je třeba konstatovat, jak již Komise učinila u prvního opatření, že opatření přináší stálou úlevu od nákladů, která představuje podporu činnosti a kterou podle ustálené praxe nelze prohlásit za slučitelnou v rámci čl. 107 odst. 3 SFEU.

| (182) | Francie nakonec neuvedla žádné jiné kritérium slučitelnosti stanovené v čl. 107 odst. 3 SFEU. |
| --- | --- |

(182)

Francie nakonec neuvedla žádné jiné kritérium slučitelnosti stanovené v čl. 107 odst. 3 SFEU.

| (183) | Podle Francie a CTIP lze poskytování doplňkových pojištění v oblasti sociálního zabezpečení v rámci určovacího řízení považovat za základ služby obecného hospodářského zájmu ve smyslu čl. 106 odst. 2 SFEU, zejména je-li účast na režimu výkonů povinná a jeho správa je prováděna v paritním rámci. CTIP se rovněž odvolává na judikaturu Soudního dvora ve věci Albany
   (55) a upřesňuje, že smluvní režimy sociálního zabezpečení s povinnou účastí plní poslání obecného hospodářského zájmu. |
| --- | --- |

(183)

Podle Francie a CTIP lze poskytování doplňkových pojištění v oblasti sociálního zabezpečení v rámci určovacího řízení považovat za základ služby obecného hospodářského zájmu ve smyslu čl. 106 odst. 2 SFEU, zejména je-li účast na režimu výkonů povinná a jeho správa je prováděna v paritním rámci. CTIP se rovněž odvolává na judikaturu Soudního dvora ve věci Albany
   (55) a upřesňuje, že smluvní režimy sociálního zabezpečení s povinnou účastí plní poslání obecného hospodářského zájmu.

| (184) | Toto ustanovení stanoví, že podniky pověřené poskytováním služeb obecného hospodářského zájmu nebo ty, které mají povahu fiskálního monopolu, podléhají pravidlům obsaženým ve Smlouvě, zejména pravidlům hospodářské soutěže, pokud uplatnění těchto pravidel nebrání právně nebo fakticky plnění zvláštních úkolů, které jim byly uloženy. Kromě toho rozvoj obchodu nesmí být ovlivněn v míře, která by byla v rozporu se zájmem Evropské unie. |
| --- | --- |

(184)

Toto ustanovení stanoví, že podniky pověřené poskytováním služeb obecného hospodářského zájmu nebo ty, které mají povahu fiskálního monopolu, podléhají pravidlům obsaženým ve Smlouvě, zejména pravidlům hospodářské soutěže, pokud uplatnění těchto pravidel nebrání právně nebo fakticky plnění zvláštních úkolů, které jim byly uloženy. Kromě toho rozvoj obchodu nesmí být ovlivněn v míře, která by byla v rozporu se zájmem Evropské unie.

| (185) | Jak již bylo uvedeno v rámci posouzení prvního opatření (56), mají členské státy širokou posuzovací pravomoc týkající se povahy služeb, které lze označit za služby obecného hospodářského zájmu. |
| --- | --- |

(185)

Jak již bylo uvedeno v rámci posouzení prvního opatření (56), mají členské státy širokou posuzovací pravomoc týkající se povahy služeb, které lze označit za služby obecného hospodářského zájmu.

| (186) | Komise rovněž poznamenává, že Soudní dvůr ve výše uvedené věci Albany dospěl k závěru, že udělení výhradního práva spravovat doplňkový důchodový režim v určitém odvětví lze považovat za službu obecného hospodářského zájmu, a zdůrazňuje význam sociální funkce doplňkových důchodů. |
| --- | --- |

(186)

Komise rovněž poznamenává, že Soudní dvůr ve výše uvedené věci Albany dospěl k závěru, že udělení výhradního práva spravovat doplňkový důchodový režim v určitém odvětví lze považovat za službu obecného hospodářského zájmu, a zdůrazňuje význam sociální funkce doplňkových důchodů.

| (187) | V této souvislosti není vyloučeno, že výkony poskytované pojišťujícími subjekty v rámci určení sociálními partnery lze považovat za službu obecného hospodářského zájmu, pokud se dohoda mezi sociálními partnery v rámci určení povinně vztahuje na všechny podniky dotyčného odvětví (nebo na dotyčný podnik) a pojišťuje rizika, která veřejný systém sociálního zabezpečení nepojišťuje nebo pojišťuje nedostatečně. Jak bylo již uvedeno v rámci posouzení prvního opatření (57), finanční opatření na podporu takového mechanismu se však musí omezit na to, co je nezbytné k náhradě dodatečných nákladů pojišťujících subjektů z titulu povinností veřejné služby. |
| --- | --- |

(187)

V této souvislosti není vyloučeno, že výkony poskytované pojišťujícími subjekty v rámci určení sociálními partnery lze považovat za službu obecného hospodářského zájmu, pokud se dohoda mezi sociálními partnery v rámci určení povinně vztahuje na všechny podniky dotyčného odvětví (nebo na dotyčný podnik) a pojišťuje rizika, která veřejný systém sociálního zabezpečení nepojišťuje nebo pojišťuje nedostatečně. Jak bylo již uvedeno v rámci posouzení prvního opatření (57), finanční opatření na podporu takového mechanismu se však musí omezit na to, co je nezbytné k náhradě dodatečných nákladů pojišťujících subjektů z titulu povinností veřejné služby.

| (188) | Rámec Společenství pro státní podporu ve formě vyrovnávací platby za závazek veřejné služby (58) určuje podmínky, za kterých Komise považuje takovou náhradu za slučitelnou podle čl. 106 odst. 2 SFEU. Poskytnutá vyrovnávací platba zejména nesmí přesáhnout náklady na poskytování veřejné služby s přihlédnutím k příjmům, které s ní souvisejí, přičemž je třeba zohlednit příslušné příjmy a přiměřený zisk z plnění uvedených závazků. |
| --- | --- |

(188)

Rámec Společenství pro státní podporu ve formě vyrovnávací platby za závazek veřejné služby (58) určuje podmínky, za kterých Komise považuje takovou náhradu za slučitelnou podle čl. 106 odst. 2 SFEU. Poskytnutá vyrovnávací platba zejména nesmí přesáhnout náklady na poskytování veřejné služby s přihlédnutím k příjmům, které s ní souvisejí, přičemž je třeba zohlednit příslušné příjmy a přiměřený zisk z plnění uvedených závazků.

| (189) | V tomto ohledu je však třeba konstatovat, že daňová úspora vyplývající z doplňkové odečitatelnosti subvencí vyrovnávacích rezerv tuto podmínku nesplňuje. Nelze totiž zjistit jakoukoli souvislost mezi výší daňové úspory a náklady na poskytování veřejné služby. |
| --- | --- |

(189)

V tomto ohledu je však třeba konstatovat, že daňová úspora vyplývající z doplňkové odečitatelnosti subvencí vyrovnávacích rezerv tuto podmínku nesplňuje. Nelze totiž zjistit jakoukoli souvislost mezi výší daňové úspory a náklady na poskytování veřejné služby.

| (190) | Francie v dopise ze dne 31. října 2008 připouští, že výše vyrovnávací platby (daňová úspora) za poskytování služby obecného hospodářského zájmu nesplňuje podmínky uložené rámcem Společenství. Soudí nicméně, že tyto podmínky neodpovídají zvláštnostem dotyčných transakcí. Mechanismus daňové odečitatelnosti je podle Francie vhodnější a pružnější než dotace na základě přesného odhadu dodatečných nákladů vyplývajících z poskytování služby. |
| --- | --- |

(190)

Francie v dopise ze dne 31. října 2008 připouští, že výše vyrovnávací platby (daňová úspora) za poskytování služby obecného hospodářského zájmu nesplňuje podmínky uložené rámcem Společenství. Soudí nicméně, že tyto podmínky neodpovídají zvláštnostem dotyčných transakcí. Mechanismus daňové odečitatelnosti je podle Francie vhodnější a pružnější než dotace na základě přesného odhadu dodatečných nákladů vyplývajících z poskytování služby.

| (191) | Komise nicméně zastává názor, že kritéria stanovená rámcem Společenství je nutno přesně dodržovat, neboť umožňují zajistit nezbytnou rovnováhu mezi řádným fungováním služeb obecného hospodářského zájmu na jedné straně a nedostatečným rozvojem obchodu v míře odporující zájmu Evropské unie na straně druhé. |
| --- | --- |

(191)

Komise nicméně zastává názor, že kritéria stanovená rámcem Společenství je nutno přesně dodržovat, neboť umožňují zajistit nezbytnou rovnováhu mezi řádným fungováním služeb obecného hospodářského zájmu na jedné straně a nedostatečným rozvojem obchodu v míře odporující zájmu Evropské unie na straně druhé.

| (192) | Komise tudíž zastává názor, že podmínky čl. 106 odst. 2 SFEU, rozpracované v rámci Společenství, nebyly splněny, a opatření tedy nelze na základě tohoto ustanovení prohlásit za slučitelné s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(192)

Komise tudíž zastává názor, že podmínky čl. 106 odst. 2 SFEU, rozpracované v rámci Společenství, nebyly splněny, a opatření tedy nelze na základě tohoto ustanovení prohlásit za slučitelné s vnitřním trhem.

IX.   ZÁVĚR

| (193) | Komise shledala, že Francií oznámené režimy podpory ve prospěch rozvoje smluv založených na zásadách solidarity a odpovědnosti, jakož i kolektivních smluv o sociálním zabezpečení, představují státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. Mimoto shledala, že navzdory prokázanému společenskému cíli dotyčných režimů podpor způsoby jejich uplatnění brání splnění podmínek stanovených v čl. 107 odst. 2 a 3, jakož i čl. 106 odst. 2 SFEU. Oba režimy podpory je tudíž nutno považovat za neslučitelné s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(193)

Komise shledala, že Francií oznámené režimy podpory ve prospěch rozvoje smluv založených na zásadách solidarity a odpovědnosti, jakož i kolektivních smluv o sociálním zabezpečení, představují státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. Mimoto shledala, že navzdory prokázanému společenskému cíli dotyčných režimů podpor způsoby jejich uplatnění brání splnění podmínek stanovených v čl. 107 odst. 2 a 3, jakož i čl. 106 odst. 2 SFEU. Oba režimy podpory je tudíž nutno považovat za neslučitelné s vnitřním trhem.

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Režimy podpory, které hodlá Francie zavést podle čl. 207 odst. 2, čl. 1461 odst. 1 a článku 39d GD všeobecného daňového zákoníku jednak pro rozvoj smluv o zdravotním pojištění založených na zásadách solidarity a odpovědnosti, a jednak pro rozvoj kolektivních smluv o doplňkovém pojištění proti úmrtí, zdravotnímu postižení a invaliditě, představují státní podpory neslučitelné s vnitřním trhem.

Z toho důvodu nesmí být tyto režimy podpory zavedeny.

Článek 2

Francie bude informovat Komisi ve lhůtě dvou měsíců od data oznámení tohoto rozhodnutí o opatřeních, která přijala k jeho plnění.

Článek 3

Toto rozhodnutí je určeno Francouzské republice.

V Bruselu dne 26. ledna 2011.

Za Komisi

Joaquín ALMUNIA

místopředseda

---

(1)  S účinností ode dne 1. prosince 2009 se články 87 a 88 Smlouvy o ES nahrazují články 107 a 108 Smlouvy o fungování Evropské unie („SFEU“). V obou případech jsou ustanovení v zásadě totožná. Pro účely tohoto rozhodnutí se odkazy na články 107 a 108 Smlouvy ve vhodných případech považují za odkazy na články 87 a 88 Smlouvy o ES. Ve SFEU došlo rovněž k několika změnám v terminologii, například ze „Společenství“ na „Unie“ a ze „společný trh“ na „vnitřní trh“.

1

(2)  Úř. věst. C 38, 12.2.2008, s. 10.

2

(3)  Úř. věst. Francouzské republiky č. 303 ze dne 31. prosince 2006, s. 20 228, text č. 2 (zdroj: http://www.legifrance.gouv.fr).

3

(4)  Viz poznámka pod čarou 2.

4

(5)  Úř. věst. C 136, 16.6.2009, s. 13, bod 41.

5

(6)  Oznámení odkazuje na osvobození od daně z hospodářské činnosti. Tato daň však byla mezitím nahrazena ekonomickou teritoriální kvótou, složenou z pozemkového poplatku podniků a poplatku z přidané hodnoty podniků.

6

(7)  Viz rozhodnutí Komise ze dne 2. června 2004, Francie, státní podpora č. E 46/2001, osvobození smluv o zdravotním pojištění od daně, http://ec.europa.eu/competition/state_aid/register/ii/by_case_nr_e2001_0030.html#46

7

(8)  Viz rozhodnutí Komise ze dne 29. října 2010, Francie, státní podpora č. N 401/2010, změna mechanismu osvobození od zvláštní daně z úmluv o smlouvách o zdravotním pojištění založených na zásadách solidarity a odpovědnosti.

8

(9)  V roce 2006 byla zavedena nová ustanovení týkající se odpovědnosti smlouvy (nezahrnuje pojištění překročení honorářů za určité úkony a financování určitých plnění spojených s prevencí).

9

(10)  Návrh vyhlášky stanoví tento podíl na 85 %.

10

(11)  Návrh vyhlášky stanoví tento podíl na 93 %.

11

(12)  Státem poskytnutá pomoc v podobě snížení pojistných prémií osobám, jejichž finanční zdroje nedosahují stropu odpovídajícího jejich rodinným poměrům. Výše pomoci se pohybuje od 100 do 500 EUR v závislosti na věku příjemce.

12

(13)  Podle návrhu vyhlášky činí minimální podíl 3 %.

13

(14)  Podle návrhu vyhlášky činí minimální podíl osob této věkové skupiny 16 %.

14

(15)  Podle návrhu vyhlášky činí minimální podíl osob této věkové skupiny 31 %.

15

(16)  Rezerva „na rizika a ztráty“ je částka zahrnutá do pasiv bilance, určená na krytí nákladů, jejichž splatnost nebo výše nebyly přesně stanoveny. Vytvoření rezervy předpokládá účtování jednak tvorby rezerv (náklady), jednak rezervu na straně pasiv (rozvaha). Vyrovnávací technická rezerva představuje typ rezervy na rizika a ztráty.

16

(17)  Úř. věst. L 374, 31.12.1991, s. 7.

17

(18)  Viz článek L 912-1 francouzského zákona o sociálním zabezpečení.

18

(19)  V rámci určovacího mechanismu nesmí pojišťující subjekt jednostranně rozhodovat o změně režimu pojištění, například o zvýšení příspěvků. O vývoji režimu rozhodují sociální partneři (zkvalitnění výkonů, úprava sazeb příspěvků atd.).

19

(20)  Rozdíl mezi výší pojistného nebo příspěvků, sníženou o subvence rezerv vytvářených ze zákona na jedné straně, a výší nákladů na škodní události, zvýšenou o náklady spojené s dotyčnými smlouvami na druhé straně.

20

(21)  Protože Francie v etapě oznamování nepopírá, že oznámená opatření jsou skutečně kvalifikována jako státní podpora, omezuje se Komise na krátkou analýzu tohoto označení.

21

(22)  Viz rozsudek ve věci C-67/96, Albany International BV a Stichting Bedrijfspensioenfonds Textielindustrie, Sb. rozh. 1999, s. I-5751.

22

Albany International BV a Stichting Bedrijfspensioenfonds Textielindustrie,

(23)  Věc C-67/96, Albany International BV a Stichting Bedrijfspensioenfonds, rozsudek uvedený výše v poznámce pod čarou 22.

23

Albany International BV a Stichting Bedrijfspensioenfonds

(24)  Podle zprávy o činnosti Orgánu pro dohled nad pojišťovnami a vzájemnými pojišťovnami za rok 2006 působí na trhu s doplňkovým zdravotním pojištěním 263 pojišťoven, stejně jako 66 fondů sociálního zabezpečení a 1 201 vzájemných pojišťoven.

24

(25)  Úř. věst. C 297, 29.11.2005, s. 4.

25

(26)  Věc C-67/96, Albany International BV a Stichting Bedrijfspensioenfonds Textilindustrie, rozsudek uvedený výše v poznámce pod čarou 22.

26

Albany International BV a Stichting Bedrijfspensioenfonds Textilindustrie

(27)  Viz body 71 a následující rozsudku uvedeného výše v poznámce pod čarou 22.

27

(28)  Výroční zpráva Fonds CMU http://www.cmu.fr/userdocs/Rapport%202006.pdf za rok 2006, příloha 13 – seznam 100 nejvýznamnějších doplňkových subjektů.

28

(29)  Zpráva o činnosti Fonds CMU za rok 2008 ze dne 13. května 2009, s. 33.

29

(30)  Nejedná se o vzájemnou pojišťovnu řídící se zákonem o vzájemném pojištění, nýbrž o vzájemnou pojišťovnu řídící se zákonem o pojišťovnictví.

30

(31)  Viz rozhodnutí francouzského úřadu pro hospodářskou soutěž č. 09-DCC-61 ze dne 4. listopadu 2009 o převzetí výhradní kontroly nad vzájemnými pojišťovnami Altéis a Releya vzájemnou pojišťovnou Prévadiès, s. 4.

31

(32)  Tato skupina soustředí mimo jiné instituce sociálního zabezpečení, vzájemné pojišťovny, podpůrné spolky a vzájemnostní spolky.

32

(33)  Viz rozhodnutí uvedené výše v poznámce pod čarou 31, s. 5.

33

(34)  Šetření o rozdělení financování nemocenských výdajů na rok 1996 a o převodech mezi povinným zdravotním pojištěním, doplňkovým pojištěním a domácnostmi, Účetní dvůr, duben 2008.

34

(35)  V té věci viz Bulletin officiel de la concurrence, de la consommation et de la répression des fraudes (Úřední věstník hospodářské soutěže, spotřeby a boje proti podvodům) č. 7a ze dne 15. září 2006, s. 2 (zveřejnění dopisu ministra hospodářství, financí a průmyslu ze dne 9. srpna 2006 radám Mutuelle Préviade-Mutouest, ohledně dohod v odvětví doplňkového zdravotního pojištění).

35

(36)  Viz informační zpráva senátu č. 385 ze dne 8. června 2008 o rozdělení financování zdravotního pojištění od roku 1996 a převodu nákladů mezi povinným zdravotním pojištěním, doplňkovými pojištěními a domácnostmi, s. 11.

36

(37)  Zpráva o činnosti Fonds CMU za rok 2008 ze dne 13. května 2009, s. 33.

37

(38)  Tamtéž, s. 13.

38

(39)  Viz rozsudek Soudního dvora ze dne 22. června 2006 ve spojených věcech C-182/03 a C-217/03, Forum 187 ASBL, Sb. rozh. 2006, s. I-5479, bod 86 a zmíněná judikatura.

39

Forum 187 ASBL,

(40)  Rozsudek Soudního dvora ze dne 24. července 2003 ve věci C-280/00, Altmark Trans GmbH a Regierungspräsidium Magdeburg, Sb. rozh. 2003, s. I-7747.

40

Altmark Trans GmbH a Regierungspräsidium Magdeburg,

(41)  V tomto smyslu viz zejména rozsudek Soudního dvora ze dne 7. března 2002 ve věci C-310/99, Itálie v. Komise, Sb. rozh. 2002, s. I-2289, bod 84.

41

Itálie

Komise

(42)  Co se týče restriktivního výkladu čl. 107 odst. 2 SFEU, viz rozsudek Soudního dvora ze dne 29. dubna 2004 ve věci C-278/00, Řecko v. Komise, Sb. rozh. 2000, s. I-3997, body 81 - 82, a rozsudek Soudu prvního stupně ze dne 15. června 2005 ve věci T-171/02, Regione autonoma della Sardegna v. Komise, Sb. rozh. 2005, s. II-2123, body 165 - 166.

42

Řecko

Komise

Regione autonoma della Sardegna

Komise

(43)  K této věci viz rozhodnutí Komise ze dne 30. května 2007, Francie, Doplňkové sociální zabezpečení státních zaměstnanců, N 911/2006, 34.–36. bod odůvodnění.

43

(44)  Viz popis těchto kritérií ve 20. bodu odůvodnění tohoto rozhodnutí.

44

(45)  Podle tohoto návrhu vyhlášky musí nejméně 75 % způsobilých smluv stanovit, že: 1) buď pojistitel zachová všechny smluvní záruky pro pojištěnce, případně pro jejich právní nástupce, a to bezplatně nebo alespoň podle sazebníku sociálního zabezpečení po dobu šesti měsíců od ztráty zaměstnání, úředního zjištění invalidity nebo data úmrtí pojištěnce; 2) nebo na dobu jednoho roku převezme 30 % příspěvků pojištěnců, kteří ztratili zaměstnání, učňů mladších 26 let a osob částečně nebo zcela závislých.

45

(46)  Viz rozhodnutí Komise ze dne 2. června 2004 uvedené výše v poznámce pod čarou 7.

46

(47)  Šetření o rozdělení financování nemocenských výdajů od roku 1996 a o převodech mezi povinným zdravotním pojištěním, doplňkovým pojištěním a domácnostmi, Účetní dvůr, duben 2008.

47

(48)  V tomto smyslu viz hlavní směry Komise týkající se použití článků 92 a 93 Smlouvy o ES a článku 61 Dohody o EHP na státní podporu v oblasti letectví, Úř. věst. C 350, 10.12.1994, s. 11.

48

(49)  Zákon o vzájemném pojištění, čl. L 112-1 odst. 2.

49

(50)  Viz rozsudek Soudu prvního stupně ve spojených věcech T-116/01 a T-118/01, P&O European Ferries, Sb. rozh. 2003, s. II-2957, bod 163.

50

P&O European Ferries

(51)  Článek 1 zákona č. 89-1009 ze dne 31. prosince 1989, kterým se posilují záruky nabízené osobám pojištěným proti určitým rizikům.

51

(52)  Jakmile zaměstnavatel platí příspěvky (v úplnosti nebo částečně), všichni dotyční zaměstnanci musí přistoupit ke smlouvě o sociálním zabezpečení uplatňované v podniku nebo profesním oboru.

52

(53)  Ke konci roku 2006 existovalo více než 100 kolektivních smluv pojišťujících zaměstnance proti úmrtí, zdravotnímu postižení a invaliditě a určujících fond sociálního zabezpečení.

53

(54)  Viz rozhodnutí Komise ze dne 30. května 2007, N 911/2006, Francie, Doplňkové sociální zabezpečení státních zaměstnanců, 39. bod odůvodnění a následující.

54

(55)  Věc C-67/96, Albany International BV v. Stichting Bedrijfspensioenfonds Textilindustrie, uvedená výše v poznámce pod čarou 22.

55

Albany International BV

Stichting Bedrijfspensioenfonds Textilindustrie

(56)  Viz 143. bod odůvodnění tohoto rozhodnutí.

56

(57)  Viz 143. bod odůvodnění tohoto rozhodnutí.

57

(58)  Úř. věst. C 297, 29.11.2005, s. 4.

58

---

| 31.5.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 143/36 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 143/36

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 27. května 2011,

kterým se povoluje uvedení pikolinátu chromitého na trh jako nové složky potravin podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 258/97

(oznámeno pod číslem K(2011) 3586)

(Pouze anglické znění je závazné)

(2011/320/EU)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 258/97 ze dne 27. ledna 1997 o nových potravinách a nových složkách potravin (1), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 6. dubna 2009 požádala společnost Cantox Health Sciences International jménem společnosti Nutrition21 příslušné orgány Irska o uvedení pikolinátu chromitého na trh jako nové složky potravin. |
| --- | --- |

(1)

Dne 6. dubna 2009 požádala společnost Cantox Health Sciences International jménem společnosti Nutrition21 příslušné orgány Irska o uvedení pikolinátu chromitého na trh jako nové složky potravin.

| (2) | Dne 24. dubna 2009 vydal příslušný irský subjekt pro posuzování potravin zprávu o prvním posouzení. Uvedená zpráva obsahovala závěr, že se vyžaduje další posouzení. |
| --- | --- |

(2)

Dne 24. dubna 2009 vydal příslušný irský subjekt pro posuzování potravin zprávu o prvním posouzení. Uvedená zpráva obsahovala závěr, že se vyžaduje další posouzení.

| (3) | Dne 30. dubna 2009 Komise o tomto požadavku uvědomila všechny členské státy. Dne 12. srpna 2009 byla Evropskému úřadu pro bezpečnost potravin (EFSA) předložena žádost o provedení posouzení. |
| --- | --- |

(3)

Dne 30. dubna 2009 Komise o tomto požadavku uvědomila všechny členské státy. Dne 12. srpna 2009 byla Evropskému úřadu pro bezpečnost potravin (EFSA) předložena žádost o provedení posouzení.

| (4) | Dne 10. listopadu 2010 na základě žádosti Komise přijal EFSA stanovisko ohledně bezpečnosti pikolinátu chromitého jakožto zdroje chromu přidávaného z výživových důvodů do potravin pro obecnou populaci a do potravin pro zvláštní výživu (2). Ve svém stanovisku dospěl EFSA k závěru, že pikolinát chromitý nepředstavuje bezpečnostní riziko za předpokladu, že celkové množství chromu nepřekročí 250 μg za den, což je hodnota stanovená Světovou zdravotnickou organizací pro doplňkový příjem chromu, která nemá být překročena. |
| --- | --- |

(4)

Dne 10. listopadu 2010 na základě žádosti Komise přijal EFSA stanovisko ohledně bezpečnosti pikolinátu chromitého jakožto zdroje chromu přidávaného z výživových důvodů do potravin pro obecnou populaci a do potravin pro zvláštní výživu (2). Ve svém stanovisku dospěl EFSA k závěru, že pikolinát chromitý nepředstavuje bezpečnostní riziko za předpokladu, že celkové množství chromu nepřekročí 250 μg za den, což je hodnota stanovená Světovou zdravotnickou organizací pro doplňkový příjem chromu, která nemá být překročena.

| (5) | Nařízení Komise (ES) č. 953/2009 ze dne 13. října 2009 o látkách, které mohou být pro zvláštní výživové účely přidávány do potravin pro zvláštní výživu (3) a/nebo nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1925/2006 ze dne 20. prosince 2006 o přidávání vitaminů a minerálních látek a některých dalších látek do potravin (4) stanoví zvláštní ustanovení pro používání vitaminů, minerálních látek a dalších látek v potravinách. Používání pikolinátu chromitého by mělo být povoleno, aniž jsou dotčeny požadavky těchto právních předpisů. |
| --- | --- |

(5)

Nařízení Komise (ES) č. 953/2009 ze dne 13. října 2009 o látkách, které mohou být pro zvláštní výživové účely přidávány do potravin pro zvláštní výživu (3) a/nebo nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1925/2006 ze dne 20. prosince 2006 o přidávání vitaminů a minerálních látek a některých dalších látek do potravin (4) stanoví zvláštní ustanovení pro používání vitaminů, minerálních látek a dalších látek v potravinách. Používání pikolinátu chromitého by mělo být povoleno, aniž jsou dotčeny požadavky těchto právních předpisů.

| (6) | Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat, |
| --- | --- |

(6)

Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Pikolinát chromitý jakožto zdroj chromu, jak je specifikován v příloze, může být uveden na trh Unie jako nová složka potravin pro použití v potravinách, aniž jsou dotčena zvláštní ustanovení nařízení (ES) č. 953/2009 a/nebo nařízení (ES) č. 1925/2006.

Článek 2

Při označování potraviny obsahující novou složku potravin schválenou tímto rozhodnutím se použije označení „pikolinát chromitý“.

Článek 3

Toto rozhodnutí je určeno Nutrition 21, Inc., 4 Manhattanville Road, Purchase, New York 10577, USA.

V Bruselu dne 27. května 2011.

Za Komisi

John DALLI

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 43, 14.2.1997, s. 1.

1

(2)  EFSA Journal 2010; 8(12): 1883.

2

(3)  Úř. věst. L 269, 14.10.2009, s. 9.

3

(4)  Úř. věst. L 404, 30.12.2006, s. 26.

4

---

PŘÍLOHA

SPECIFIKACE PIKOLINÁTU CHROMITÉHO

Popis: Pikolinát chromitý je načervenalý sypký prášek, mírně rozpustný ve vodě s pH 7. Jeho sůl je také rozpustná v organických rozpouštědlech.

Chemický název pikolinátu chromitého je tris(pyridin-2-karboxylat-N,O)chrom (III) nebo chromitá sůl kyseliny pyridin-2-karboxylové.

Číslo CAS: 14639-25-9

Chemický vzorec: Cr(C6H4NO2)3

Strukturní vzorec:

Image

| Chemické vlastnosti pikolinátu chromitého |
| --- |
| Pikolinát chromitý | více než 95 % |
| Chrom (III) | 12 – 13 % |
| Chrom (VI) | nezjištěno |
| voda | ne více než 4 % |

Chemické vlastnosti pikolinátu chromitého

Pikolinát chromitý

více než 95 %

Chrom (III)

12 – 13 %

Chrom (VI)

nezjištěno

voda

ne více než 4 %

---

| 31.5.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 143/38 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 143/38

---

PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 27. května 2011,

kterým se v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2006/7/ES zavádí symbol pro informování veřejnosti o klasifikaci vod ke koupání a zákazu koupání nebo varování před koupáním

(2011/321/EU)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2006/7/ES ze dne 15. února 2006 o řízení jakosti vod ke koupání a o zrušení směrnice 76/160/EHS (1), a zejména na čl. 15 odst. 1 písm. a) uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | V čl. 12 odst. 1 písm. a) směrnice 2006/7/ES se stanoví povinnost informovat veřejnost o aktuální klasifikaci vod ke koupání a zákazu koupání nebo varování před koupáním jasným a jednoduchým znakem nebo symbolem. |
| --- | --- |

(1)

V čl. 12 odst. 1 písm. a) směrnice 2006/7/ES se stanoví povinnost informovat veřejnost o aktuální klasifikaci vod ke koupání a zákazu koupání nebo varování před koupáním jasným a jednoduchým znakem nebo symbolem.

| (2) | Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného na základě čl. 16 odst. 1 směrnice 2006/7/ES, |
| --- | --- |

(2)

Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného na základě čl. 16 odst. 1 směrnice 2006/7/ES,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

S cílem aktivně šířit informace o klasifikaci vod ke koupání a zákazu koupání nebo varování před koupáním podle čl. 12 odst. 1 písm. a) směrnice 2006/7/ES a zajistit, aby tyto informace byly neprodleně k dispozici, se zavádějí tyto symboly:

| 1. | symboly pro informování o zákazu koupání nebo varování před koupáním v souladu s částí 1 přílohy tohoto rozhodnutí; |
| --- | --- |

1.

symboly pro informování o zákazu koupání nebo varování před koupáním v souladu s částí 1 přílohy tohoto rozhodnutí;

| 2. | symboly pro informování o klasifikaci vod ke koupání v souladu s částí 2 přílohy tohoto rozhodnutí. |
| --- | --- |

2.

symboly pro informování o klasifikaci vod ke koupání v souladu s částí 2 přílohy tohoto rozhodnutí.

Článek 2

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

V Bruselu dne 27. května 2011.

Za Komisi

José Manuel BARROSO

předseda

---

(1)  Úř. věst. L 64, 4.3.2006, s. 37.

1

---

PŘÍLOHA

ČÁST 1

Symboly pro informování o zákazu koupání nebo varování před koupáním

Image

Image

ČÁST 2

Symboly pro informování o klasifikaci vod ke koupání

Image

Image

Image

Image

---

| 31.5.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 143/41 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 143/41

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 27. května 2011,

kterým se mění přílohy I a II rozhodnutí 2009/861/ES o přechodných opatřeních podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 853/2004 týkajících se zpracovávání nevyhovujícího syrového mléka v určitých zařízeních na zpracování mléka v Bulharsku

(oznámeno pod číslem K(2011) 3647)

(Text s významem pro EHP)

(2011/322/EU)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 853/2004 ze dne 29. dubna 2004, kterým se stanoví zvláštní hygienická pravidla pro potraviny živočišného původu (1), a zejména na čl. 9 první pododstavec uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení (ES) č. 853/2004 stanoví zvláštní hygienická pravidla pro potraviny živočišného původu vztahující se na provozovatele potravinářských podniků. Tato pravidla zahrnují hygienické požadavky pro syrové mléko a mléčné výrobky. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení (ES) č. 853/2004 stanoví zvláštní hygienická pravidla pro potraviny živočišného původu vztahující se na provozovatele potravinářských podniků. Tato pravidla zahrnují hygienické požadavky pro syrové mléko a mléčné výrobky.

| (2) | Rozhodnutí Komise 2009/861/ES (2) stanoví určité odchylky od požadavků stanovených v oddíle IX kapitole I podkapitolách II a III přílohy III nařízení (ES) č. 853/2004 pro zařízení na zpracování mléka v Bulharsku uvedená ve zmíněném rozhodnutí. Zmíněné rozhodnutí se použije od 1. ledna 2010 do 31. prosince 2011. |
| --- | --- |

(2)

Rozhodnutí Komise 2009/861/ES (2) stanoví určité odchylky od požadavků stanovených v oddíle IX kapitole I podkapitolách II a III přílohy III nařízení (ES) č. 853/2004 pro zařízení na zpracování mléka v Bulharsku uvedená ve zmíněném rozhodnutí. Zmíněné rozhodnutí se použije od 1. ledna 2010 do 31. prosince 2011.

| (3) | Odchylně od příslušných ustanovení nařízení (ES) č. 853/2004 mohou určitá zařízení na zpracování mléka uvedená v příloze I rozhodnutí 2009/861/ES zpracovávat vyhovující a nevyhovující mléko za podmínky, že toto zpracování vyhovujícího a nevyhovujícího mléka probíhá na oddělených výrobních linkách. Dále určitá zařízení na zpracování mléka uvedená v příloze II zmíněného rozhodnutí mohou zpracovávat nevyhovující mléko bez oddělených výrobních linek. |
| --- | --- |

(3)

Odchylně od příslušných ustanovení nařízení (ES) č. 853/2004 mohou určitá zařízení na zpracování mléka uvedená v příloze I rozhodnutí 2009/861/ES zpracovávat vyhovující a nevyhovující mléko za podmínky, že toto zpracování vyhovujícího a nevyhovujícího mléka probíhá na oddělených výrobních linkách. Dále určitá zařízení na zpracování mléka uvedená v příloze II zmíněného rozhodnutí mohou zpracovávat nevyhovující mléko bez oddělených výrobních linek.

| (4) | Dne 24. listopadu 2010 zaslalo Bulharsko Komisi revidovaný a aktualizovaný seznam těchto zařízení na zpracování mléka. |
| --- | --- |

(4)

Dne 24. listopadu 2010 zaslalo Bulharsko Komisi revidovaný a aktualizovaný seznam těchto zařízení na zpracování mléka.

| (5) | Na tomto novém seznamu bylo ze seznamu v příloze I rozhodnutí 2009/861/ES odstraněno zařízení č. 7 (BG 0812009 „Serdika – 90“ AD) a tomuto zařízení bylo povoleno uvádět mléčné výrobky na trh uvnitř Společenství, protože splňuje požadavky stanovené v oddíle IX kapitole I přílohy III nařízení (ES) č. 853/2004. |
| --- | --- |

(5)

Na tomto novém seznamu bylo ze seznamu v příloze I rozhodnutí 2009/861/ES odstraněno zařízení č. 7 (BG 0812009 „Serdika – 90“ AD) a tomuto zařízení bylo povoleno uvádět mléčné výrobky na trh uvnitř Společenství, protože splňuje požadavky stanovené v oddíle IX kapitole I přílohy III nařízení (ES) č. 853/2004.

| (6) | Ze seznamu v příloze II rozhodnutí 2009/861/ES byla dále odstraněna čísla 14 (BG 1312002 „Milk Grup“ EOOD), 25 (BG 1612020 ET „Bor –Chvor“), 70 (BG 2412041 „Mlechen svyat 2003“ OOD) a 92 (2212023 „EL BI BULGARIKUM“) a bylo jim povoleno uvádět mléčné výrobky na trh uvnitř Společenství, protože splňují požadavky stanovené v oddíle IX kapitole I přílohy III nařízení (ES) č. 853/2004. |
| --- | --- |

(6)

Ze seznamu v příloze II rozhodnutí 2009/861/ES byla dále odstraněna čísla 14 (BG 1312002 „Milk Grup“ EOOD), 25 (BG 1612020 ET „Bor –Chvor“), 70 (BG 2412041 „Mlechen svyat 2003“ OOD) a 92 (2212023 „EL BI BULGARIKUM“) a bylo jim povoleno uvádět mléčné výrobky na trh uvnitř Společenství, protože splňují požadavky stanovené v oddíle IX kapitole I přílohy III nařízení (ES) č. 853/2004.

| (7) | Rozhodnutí 2009/861/ES by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(7)

Rozhodnutí 2009/861/ES by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (8) | Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat a ani Evropský parlament ani Rada nevyjádřily s těmito opatřeními nesouhlas, |
| --- | --- |

(8)

Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat a ani Evropský parlament ani Rada nevyjádřily s těmito opatřeními nesouhlas,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Přílohy I a II rozhodnutí 2009/861/ES se nahrazují zněním přílohy tohoto rozhodnutí.

Článek 2

Toto rozhodnutí se použije ode dne 1. března 2011.

Článek 3

Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

V Bruselu dne 27. května 2011.

Za Komisi

John DALLI

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 139, 30.4.2004, s. 55.

1

(2)  Úř. věst. L 314, 1.12.2009, s. 83.

2

---

PŘÍLOHA

Přílohy I a II rozhodnutí 2009/861/ES se nahrazují tímto:

PŘÍLOHA I

Seznam zařízení na zpracování mléka podle článku 2, která jsou oprávněna zpracovávat vyhovující a nevyhovující mléko

| Č. | Vet. č. | Název zařízení | Město/ulice nebo vesnice/oblast |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | BG 0412010 | „Bi Si Si Handel“ OOD | gr. Elena
  ul. „Treti mart“ 19 |
| 2 | BG 0512025 | „El Bi Bulgarikum“ EAD | gr. Vidin
  YUPZ |
| 3 | BG 0612027 | „Mlechen ray - 2“ EOOD | gr. Vratsa
  kv. „Bistrets“ |
| 4 | BG 0612043 | ET „Zorov- 91 -Dimitar Zorov“ | gr. Vratsa
  Mestnost „Parshevitsa“ |
| 5 | BG 2012020 | „Yotovi“ OOD | gr. Sliven
  kv. „Rechitsa“ |
| 6 | BG 2512020 | „Mizia-Milk“ OOD | gr. Targovishte Industrialna zona |
| 7 | BG 2112001 | „Rodopeya - Belev“ EOOD | gr. Smolyan,
  ul. „Trakya“ 20 |
| 8 | BG 1212001 | „S i S - 7“ EOOD | gr. Montana
  „Vrachansko shose“ 1 |
| 9 | BG 2812003 | „Balgarski yogurt“ OOD | s. Veselinovo,
  obl. Yambolska |

Č.

Vet. č.

Název zařízení

Město/ulice nebo vesnice/oblast

1

BG 0412010

„Bi Si Si Handel“ OOD

gr. Elena

ul. „Treti mart“ 19

2

BG 0512025

„El Bi Bulgarikum“ EAD

gr. Vidin

YUPZ

3

BG 0612027

„Mlechen ray - 2“ EOOD

gr. Vratsa

kv. „Bistrets“

4

BG 0612043

ET „Zorov- 91 -Dimitar Zorov“

gr. Vratsa

Mestnost „Parshevitsa“

5

BG 2012020

„Yotovi“ OOD

gr. Sliven

kv. „Rechitsa“

6

BG 2512020

„Mizia-Milk“ OOD

gr. Targovishte Industrialna zona

7

BG 2112001

„Rodopeya - Belev“ EOOD

gr. Smolyan,

ul. „Trakya“ 20

8

BG 1212001

„S i S - 7“ EOOD

gr. Montana

„Vrachansko shose“ 1

9

BG 2812003

„Balgarski yogurt“ OOD

s. Veselinovo,

obl. Yambolska

PŘÍLOHA II

Seznam zařízení na zpracování mléka podle článku 3, která jsou oprávněna zpracovávat nevyhovující mléko

| Č. | Vet. č. | Název zařízení | Město/ulice nebo vesnice/oblast |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | BG 2412037 | „Stelimeks“ EOOD | s. Asen |
| 2 | 0912015 | „Anmar“ OOD | s. Padina
  obsht. Ardino |
| 3 | 0912016 | OOD „Persenski“ | s. Zhaltusha
  obsht. Ardino |
| 4 | 1012014 | ET“Georgi Gushterov DR“ | s. Yahinovo |
| 5 | 1012018 | „Evro miyt end milk“ EOOD | gr. Kocherinovo
  obsht. Kocherinovo |
| 6 | 1112004 | „Matev-Mlekoprodukt“ OOD | s. Goran |
| 7 | 1112017 | ET „Rima-Rumen Borisov“ | s. Vrabevo |
| 8 | 1312023 | „Inter-D” OOD | s. Kozarsko |
| 9 | 1612049 | „Alpina -Milk“ EOOD | s. Zhelyazno |
| 10 | 1612064 | OOD „Ikay“ | s. Zhitnitsa
  obsht. Kaloyanovo |
| 11 | 2112008 | MK „Rodopa milk“ | s. Smilyan
  obsht. Smolyan |
| 12 | 2412039 | „Penchev“ EOOD | gr. Chirpan
  ul. „Septemvriytsi“ 58 |
| 13 | 2512021 | „Keya-Komers-03“ EOOD | s. Svetlen |
| 14 | 0112014 | ET „Veles-Kostadin Velev“ | gr. Razlog
  ul. „Golak“ 14 |
| 15 | 2312041 | „Danim-D.Stoyanov“ EOOD | gr. Elin Pelin
  m-st Mansarovo |
| 16 | 2712010 | „Kamadzhiev-milk“ EOOD | s. Kriva reka
  obsht. N.Kozlevo |
| 17 | BG 1212029 | SD „Voynov i sie“ | gr. Montana ul. „N.Yo.Vaptsarov“ 8 |
| 18 | 0712001 | „Ben Invest“ OOD | s. Kostenkovtsi obsht. Gabrovo |
| 19 | 1512012 | ET „Ahmed Tatarla“ | s. Dragash voyvoda, obsht. Nikopol |
| 20 | 2212027 | „Ekobalkan“ OOD | gr. Sofia
  bul „Evropa“ 138 |
| 21 | 2312030 | ET „Favorit- D.Grigorov“ | s. Aldomirovtsi |
| 22 | 2312031 | ET „Belite kamani“ | s. Dragotintsi |
| 23 | BG 1512033 | ET „Voynov-Ventsislav Hristakiev“ | s. Milkovitsa
  obsht. Gulyantsi |
| 24 | BG 1512029 | „Lavena“ OOD | s. Dolni Dębnik obl. Pleven |
| 25 | BG 1612028 | ET „Slavka Todorova“ | s. Trud
  obsht. Maritsa |
| 26 | BG 1612051 | ET „Radev-Radko Radev“ | s. Kurtovo Konare obl. Plovdiv |
| 27 | BG 1612066 | „Lakti ko“ OOD | s. Bogdanitza |
| 28 | BG 2112029 | ET „Karamfil Kasakliev“ | gr. Dospat |
| 29 | BG 0912004 | „Rodopchanka“ OOD | s. Byal izvor
  obsht. Ardino |
| 30 | 0112003 | ET „Vekir“ | s. Godlevo |
| 31 | 0112013 | ET „Ivan Kondev“ | gr. Razlog
  Stopanski dvor |
| 32 | 0212037 | „Megakomers“ OOD | s. Lyulyakovo
  obsht. Ruen |
| 33 | 0512003 | SD „LAF-Velizarov i sie“ | s. Dabravka
  obsht. Belogradchik |
| 34 | 0612035 | OOD „Nivego“ | s. Chiren |
| 35 | 0612041 | ET „Ekoprodukt-Megiya- Bogorodka Dobrilova“ | gr. Vratsa
  ul. „Ilinden“ 3 |
| 36 | 0612042 | ET „Mlechen puls - 95 - Tsvetelina Tomova“ | gr. Krivodol
  ul. „Vasil Levski“ |
| 37 | 1012008 | „Kentavar“ OOD | s. Konyavo
  obsht. Kyustendil |
| 38 | 1212022 | „Milkkomm“
  EOOD | gr. Lom ul. „Al. Stamboliyski“ 149 |
| 39 | 1212031 | „ADL“ OOD | s. Vladimirovo obsht. Boychinovtsi |
| 40 | 1512006 | „Mandra“ OOD | s. Obnova
  obsht. Levski |
| 41 | 1512008 | ET „Petar Tonovski-Viola“ | gr. Koynare
  ul. „Hr. Botev“ 14 |
| 42 | 1512010 | ET „Militsa Lazarova-90“ | gr. Slavyanovo,
  ul. “Asen Zlatarev” 2 |
| 43 | 1612024 | SD „Kostovi - EMK“ | gr. Saedinenie
  ul. „L. Karavelov“ 5 |
| 44 | 1612043 | ET „Dimitar Bikov“ | s. Karnare
  obsht. „Sopot“ |
| 45 | 1712046 | ET „Stem-Tezdzhan Ali“ | gr. Razgrad
  ul. „Knyaz Boris“ 23 |
| 46 | 2012012 | ET „Olimp-P.Gurtsov“ | gr. Sliven
  m-t „Matsulka“ |
| 47 | 2112003 | „Milk- inzhenering“ OOD | gr.Smolyan
  ul. „Chervena skala“ 21 |
| 48 | 2112027 | „Keri“ OOD | s. Borino,
  obsht. Borino |
| 49 | 2312023 | „Mogila“ OOD | gr. Godech,
  ul. „Ruse“ 4 |
| 50 | 2512018 | „Biomak“ EOOD | gr. Omurtag
  ul. „Rodopi“ 2 |
| 51 | 2712013 | „Ekselans“ OOD | s. Osmar,
  obsht. V. Preslav |
| 52 | 2812018 | ET „Bulmilk-Nikolay Nikolov“ | s. General Inzovo, obl. Yambolska |
| 53 | 2812010 | ET „Mladost-2-Yanko Yanev“ | gr. Yambol,
  ul. „Yambolen“ 13 |
| 54 | BG 1012020 | ET „Petar Mitov-Universal“ | s. Gorna Grashtitsa
  obsht. Kyustendil |
| 55 | BG 1112016 | Mandra „IPZHZ“ | gr. Troyan
  ul. „V.Levski“ 281 |
| 56 | BG 1712042 | ET „Madar“ | s. Terter |
| 57 | BG 2612042 | „Bulmilk“ OOD | s. Konush
  obl. Haskovska |
| 58 | BG 0912011 | ET „Alada-Mohamed Banashak“ | s. Byal izvor
  obsht. Ardino |
| 59 | 1112026 | „ABLAMILK“ EOOD | gr. Lukovit,
  ul. „Yordan Yovkov“ 13 |
| 60 | 1312005 | „Ravnogor“ OOD | s. Ravnogor |
| 61 | 1712010 | „Bulagrotreyd-chastna kompaniya“ EOOD | s. Yuper
  Industrialen kvartal |
| 62 | 1712013 | ET „Deniz“ | s. Ezerche |
| 63 | 2012011 | ET „Ivan Gardev 52“ | gr. Kermen
  ul. „Hadzhi Dimitar“ 2 |
| 64 | 2012024 | ET „Denyo Kalchev 53“ | gr. Sliven
  ul. „Samuilovsko shose“ 17 |
| 65 | 2112015 | OOD „Rozhen Milk“ | s. Davidkovo, obsht. Banite |
| 66 | 2112026 | ET „Vladimir Karamitev“ | s. Varbina
  obsht. Madan |
| 67 | 2312007 | ET „Agropromilk“ | gr. Ihtiman, ul. „P. Slaveikov“ 19 |
| 68 | 2612038 | „Bul Milk“ EOOD | gr. Haskovo
  Sev. industr. zona |
| 69 | 2612049 | ET „Todorovi-53“ | gr. Topolovgrad ul. „Bulgaria“ 65 |
| 70 | BG 1812008 | „Vesi“ OOD | s. Novo selo |
| 71 | BG 2512003 | „Si Vi Es“ OOD | gr. Omurtag
  Promishlena zona |
| 72 | BG 2612034 | ET „Eliksir-Petko Petev“ | s. Gorski izvor |
| 73 | BG 1812003 | „Sirma Prista“ AD | gr. Ruse
  bul. „3-ti mart“ 51 |
| 74 | BG 2512001 | „Mladost -2002“ OOD | gr. Targovishte
  bul. “29-ti yanuari” 7 |
| 75 | 0312002 | ET „Mario“ | gr. Suvorovo |
| 76 | 0712015 | „Rosta“ EOOD | s. M. Varshets |
| 77 | 0812030 | „FAMA“ AD | gr. Dobrich
  bul. „Dobrudzha“ 2 |
| 78 | 0912003 | „Koveg-mlechni produkti“ OOD | gr. Kardzhali
  Promishlena zona |
| 79 | 1412015 | ET „Boycho Videnov – Elbokada 2000“ | s. Stefanovo
  obsht. Radomir |
| 80 | 1712017 | „Diva 02“ OOD | gr. Isperih
  ul. „An. Kanchev“ |
| 81 | 1712019 | ET „Ivaylo-Milena Stancheva“ | gr. Isperih
  Parvi stopanski dvor |
| 82 | 1712037 | ET „Ali Isliamov“ | s. Yasenovets |
| 83 | 1712043 | „Maxima milk“ OOD | s. Samuil |
| 84 | 1812005 | „DAV – Viktor Simonov“ EOOD | gr. Vetovo
  ul. „Han Kubrat“ 52 |
| 85 | 2012010 | „Saray“ OOD | s. Mokren |
| 86 | 2012032 | „Kiveks“ OOD | s.Kovachite |
| 87 | 2012036 | „Minchevi“ OOD | s. Korten |
| 88 | 2212009 | „Serdika -94“ OOD | gr. Sofia
  kv. Zheleznitza |
| 89 | 2312028 | ET „Sisi Lyubomir Semkov“ | s. Anton |
| 90 | 2312033 | „Balkan spetsial“ OOD | s. Gorna Malina |
| 91 | 2312039 | EOOD „Laktoni“ | s. Ravno pole, obl. Sofiyska |
| 92 | 2412040 | „Inikom“ OOD | gr. Galabovo
  ul. „G.S.Rakovski“ 11 |
| 93 | 2512011 | ET „Sevi 2000 – Sevie Ibryamova“ | s. Krepcha
  obsht. Opaka |
| 94 | 2612015 | ET „Detelina 39“ | s. Brod |
| 95 | 2812002 | „Arachievi“ OOD | s. Kirilovo,
  obl. Yambolska |
| 96 | BG 1612021 | ET „Deni-Denislav Dimitrov-Ilias Islamov“ | s. Briagovo
  obsht. Gulyantsi |
| 97 | BG 2012019 | „Hemus-Milk komers“ OOD | gr. Sliven
  Promishlena zona Zapad |
| 98 | 2012008 | „Raftis“ EOOD | s. Byala |
| 99 | 2112023 | ET „Iliyan Isakov“ | s. Trigrad
  obsht. Devin |
| 100 | 2312020 | „MAH 2003“ EOOD | gr. Etropole
  bul. „Al. Stamboliyski“ 21 |
| 101 | 2712005 | „Nadezhda“ OOD | s. Kliment |

Č.

Vet. č.

Název zařízení

Město/ulice nebo vesnice/oblast

1

BG 2412037

„Stelimeks“ EOOD

s. Asen

2

0912015

„Anmar“ OOD

s. Padina

obsht. Ardino

3

0912016

OOD „Persenski“

s. Zhaltusha

obsht. Ardino

4

1012014

ET“Georgi Gushterov DR“

s. Yahinovo

5

1012018

„Evro miyt end milk“ EOOD

gr. Kocherinovo

obsht. Kocherinovo

6

1112004

„Matev-Mlekoprodukt“ OOD

s. Goran

7

1112017

ET „Rima-Rumen Borisov“

s. Vrabevo

8

1312023

„Inter-D” OOD

s. Kozarsko

9

1612049

„Alpina -Milk“ EOOD

s. Zhelyazno

10

1612064

OOD „Ikay“

s. Zhitnitsa

obsht. Kaloyanovo

11

2112008

MK „Rodopa milk“

s. Smilyan

obsht. Smolyan

12

2412039

„Penchev“ EOOD

gr. Chirpan

ul. „Septemvriytsi“ 58

13

2512021

„Keya-Komers-03“ EOOD

s. Svetlen

14

0112014

ET „Veles-Kostadin Velev“

gr. Razlog

ul. „Golak“ 14

15

2312041

„Danim-D.Stoyanov“ EOOD

gr. Elin Pelin

m-st Mansarovo

16

2712010

„Kamadzhiev-milk“ EOOD

s. Kriva reka

obsht. N.Kozlevo

17

BG 1212029

SD „Voynov i sie“

gr. Montana ul. „N.Yo.Vaptsarov“ 8

18

0712001

„Ben Invest“ OOD

s. Kostenkovtsi obsht. Gabrovo

19

1512012

ET „Ahmed Tatarla“

s. Dragash voyvoda, obsht. Nikopol

20

2212027

„Ekobalkan“ OOD

gr. Sofia

bul „Evropa“ 138

21

2312030

ET „Favorit- D.Grigorov“

s. Aldomirovtsi

22

2312031

ET „Belite kamani“

s. Dragotintsi

23

BG 1512033

ET „Voynov-Ventsislav Hristakiev“

s. Milkovitsa

obsht. Gulyantsi

24

BG 1512029

„Lavena“ OOD

s. Dolni Dębnik obl. Pleven

25

BG 1612028

ET „Slavka Todorova“

s. Trud

obsht. Maritsa

26

BG 1612051

ET „Radev-Radko Radev“

s. Kurtovo Konare obl. Plovdiv

27

BG 1612066

„Lakti ko“ OOD

s. Bogdanitza

28

BG 2112029

ET „Karamfil Kasakliev“

gr. Dospat

29

BG 0912004

„Rodopchanka“ OOD

s. Byal izvor

obsht. Ardino

30

0112003

ET „Vekir“

s. Godlevo

31

0112013

ET „Ivan Kondev“

gr. Razlog

Stopanski dvor

32

0212037

„Megakomers“ OOD

s. Lyulyakovo

obsht. Ruen

33

0512003

SD „LAF-Velizarov i sie“

s. Dabravka

obsht. Belogradchik

34

0612035

OOD „Nivego“

s. Chiren

35

0612041

ET „Ekoprodukt-Megiya- Bogorodka Dobrilova“

gr. Vratsa

ul. „Ilinden“ 3

36

0612042

ET „Mlechen puls - 95 - Tsvetelina Tomova“

gr. Krivodol

ul. „Vasil Levski“

37

1012008

„Kentavar“ OOD

s. Konyavo

obsht. Kyustendil

38

1212022

„Milkkomm“

EOOD

gr. Lom ul. „Al. Stamboliyski“ 149

39

1212031

„ADL“ OOD

s. Vladimirovo obsht. Boychinovtsi

40

1512006

„Mandra“ OOD

s. Obnova

obsht. Levski

41

1512008

ET „Petar Tonovski-Viola“

gr. Koynare

ul. „Hr. Botev“ 14

42

1512010

ET „Militsa Lazarova-90“

gr. Slavyanovo,

ul. “Asen Zlatarev” 2

43

1612024

SD „Kostovi - EMK“

gr. Saedinenie

ul. „L. Karavelov“ 5

44

1612043

ET „Dimitar Bikov“

s. Karnare

obsht. „Sopot“

45

1712046

ET „Stem-Tezdzhan Ali“

gr. Razgrad

ul. „Knyaz Boris“ 23

46

2012012

ET „Olimp-P.Gurtsov“

gr. Sliven

m-t „Matsulka“

47

2112003

„Milk- inzhenering“ OOD

gr.Smolyan

ul. „Chervena skala“ 21

48

2112027

„Keri“ OOD

s. Borino,

obsht. Borino

49

2312023

„Mogila“ OOD

gr. Godech,

ul. „Ruse“ 4

50

2512018

„Biomak“ EOOD

gr. Omurtag

ul. „Rodopi“ 2

51

2712013

„Ekselans“ OOD

s. Osmar,

obsht. V. Preslav

52

2812018

ET „Bulmilk-Nikolay Nikolov“

s. General Inzovo, obl. Yambolska

53

2812010

ET „Mladost-2-Yanko Yanev“

gr. Yambol,

ul. „Yambolen“ 13

54

BG 1012020

ET „Petar Mitov-Universal“

s. Gorna Grashtitsa

obsht. Kyustendil

55

BG 1112016

Mandra „IPZHZ“

gr. Troyan

ul. „V.Levski“ 281

56

BG 1712042

ET „Madar“

s. Terter

57

BG 2612042

„Bulmilk“ OOD

s. Konush

obl. Haskovska

58

BG 0912011

ET „Alada-Mohamed Banashak“

s. Byal izvor

obsht. Ardino

59

1112026

„ABLAMILK“ EOOD

gr. Lukovit,

ul. „Yordan Yovkov“ 13

60

1312005

„Ravnogor“ OOD

s. Ravnogor

61

1712010

„Bulagrotreyd-chastna kompaniya“ EOOD

s. Yuper

Industrialen kvartal

62

1712013

ET „Deniz“

s. Ezerche

63

2012011

ET „Ivan Gardev 52“

gr. Kermen

ul. „Hadzhi Dimitar“ 2

64

2012024

ET „Denyo Kalchev 53“

gr. Sliven

ul. „Samuilovsko shose“ 17

65

2112015

OOD „Rozhen Milk“

s. Davidkovo, obsht. Banite

66

2112026

ET „Vladimir Karamitev“

s. Varbina

obsht. Madan

67

2312007

ET „Agropromilk“

gr. Ihtiman, ul. „P. Slaveikov“ 19

68

2612038

„Bul Milk“ EOOD

gr. Haskovo

Sev. industr. zona

69

2612049

ET „Todorovi-53“

gr. Topolovgrad ul. „Bulgaria“ 65

70

BG 1812008

„Vesi“ OOD

s. Novo selo

71

BG 2512003

„Si Vi Es“ OOD

gr. Omurtag

Promishlena zona

72

BG 2612034

ET „Eliksir-Petko Petev“

s. Gorski izvor

73

BG 1812003

„Sirma Prista“ AD

gr. Ruse

bul. „3-ti mart“ 51

74

BG 2512001

„Mladost -2002“ OOD

gr. Targovishte

bul. “29-ti yanuari” 7

75

0312002

ET „Mario“

gr. Suvorovo

76

0712015

„Rosta“ EOOD

s. M. Varshets

77

0812030

„FAMA“ AD

gr. Dobrich

bul. „Dobrudzha“ 2

78

0912003

„Koveg-mlechni produkti“ OOD

gr. Kardzhali

Promishlena zona

79

1412015

ET „Boycho Videnov – Elbokada 2000“

s. Stefanovo

obsht. Radomir

80

1712017

„Diva 02“ OOD

gr. Isperih

ul. „An. Kanchev“

81

1712019

ET „Ivaylo-Milena Stancheva“

gr. Isperih

Parvi stopanski dvor

82

1712037

ET „Ali Isliamov“

s. Yasenovets

83

1712043

„Maxima milk“ OOD

s. Samuil

84

1812005

„DAV – Viktor Simonov“ EOOD

gr. Vetovo

ul. „Han Kubrat“ 52

85

2012010

„Saray“ OOD

s. Mokren

86

2012032

„Kiveks“ OOD

s.Kovachite

87

2012036

„Minchevi“ OOD

s. Korten

88

2212009

„Serdika -94“ OOD

gr. Sofia

kv. Zheleznitza

89

2312028

ET „Sisi Lyubomir Semkov“

s. Anton

90

2312033

„Balkan spetsial“ OOD

s. Gorna Malina

91

2312039

EOOD „Laktoni“

s. Ravno pole, obl. Sofiyska

92

2412040

„Inikom“ OOD

gr. Galabovo

ul. „G.S.Rakovski“ 11

93

2512011

ET „Sevi 2000 – Sevie Ibryamova“

s. Krepcha

obsht. Opaka

94

2612015

ET „Detelina 39“

s. Brod

95

2812002

„Arachievi“ OOD

s. Kirilovo,

obl. Yambolska

96

BG 1612021

ET „Deni-Denislav Dimitrov-Ilias Islamov“

s. Briagovo

obsht. Gulyantsi

97

BG 2012019

„Hemus-Milk komers“ OOD

gr. Sliven

Promishlena zona Zapad

98

2012008

„Raftis“ EOOD

s. Byala

99

2112023

ET „Iliyan Isakov“

s. Trigrad

obsht. Devin

100

2312020

„MAH 2003“ EOOD

gr. Etropole

bul. „Al. Stamboliyski“ 21

101

2712005

„Nadezhda“ OOD

s. Kliment

---

Opravy

| 31.5.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 143/48 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 143/48

---

Oprava nařízení Komise (EU) č. 258/2011 ze dne 16. března 2011 o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz keramických obkládaček pocházejících z Čínské lidové republiky

(
  Úřední věstník Evropské unie L 70 ze dne 17. března 2011
  )

Strana 23, 164. bod odůvodnění, první věta:

místo:

„Pokud by se po uložení dotčených opatření podstatně zvýšil objem vývozu některé ze společností využívajících nižší individuální celní sazby, [v závislosti na případu může být zavedena procentní hranice] lze takovéto zvýšení objemu považovat samo o sobě za změnu obchodních toků v důsledku uložených opatření ve smyslu čl. 13 odst. 1 základního nařízení.“,

má být:

„Pokud by se po uložení dotčených opatření podstatně zvýšil objem vývozu některé ze společností využívajících nižší individuální celní sazby, lze takovéto zvýšení objemu považovat samo o sobě za změnu obchodních toků v důsledku uložených opatření ve smyslu čl. 13 odst. 1 základního nařízení.“

Strana 26, příloha I, název přílohy:

místo:

„Čínští spolupracující výrobci, kteří nebyli zařazeni do vzorku a nebylo jim přiznáno individuální zacházení“,

má být:

„Čínští spolupracující výrobci, kteří nebyli zařazeni do vzorku nebo jim nebylo přiznáno individuální zacházení“.

Strana 27, příloha I, název společnosti uvedené pod číslem 33:

místo:

„Foshan Shiwan Eagle Brand Ceramic Group Co. Ltd.“,

má být:

„Foshan Shiwan Eagle Brand Ceramic Co. Ltd.“.

Strana 27, příloha I, název společnosti uvedené pod číslem 59:

místo:

„Guangdong Ouyai Ceramic Factory Co. Ltd.“,

má být:

„Guangdong Ouya Ceramic Co. Ltd.“.

Strana 28, příloha I, název společnosti uvedené pod číslem 82:

místo:

„Louis Valentino Ceramic Co. Ltd.“,

má být:

„Louis Valentino (Inner Mongolia) Ceramic Co. Ltd.“.

Strana 29, příloha I, název společnosti uvedené pod číslem 109:

místo:

„ZhaoQing Zhongcheng Ceramic Co. Ltd.“,

má být:

„Zhaoqing Zhongheng Ceramic Co. Ltd.“.

---

| 31.5.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 143/49 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 143/49

---

Oprava nařízení Rady (EU) č. 57/2011 ze dne 18. ledna 2011, kterým se pro rok 2011 stanoví rybolovná práva pro některé populace ryb a skupiny populací ryb platná ve vodách EU a pro plavidla EU v některých vodách mimo EU

(
  Úřední věstník Evropské unie L 24 ze dne 27. ledna 2011
  )

| 1. | Strana 30, příloha IA, Druh: Pakambaly rodu Lepidorhombus Lepidorhombus spp., Oblast: VI; vody EU a mezinárodní vody oblasti Vb; mezinárodní vody oblastí XII a XIV (LEZ/561214), rubrika Oblast: |
| --- | --- |

1.

Strana 30, příloha IA, Druh: Pakambaly rodu Lepidorhombus Lepidorhombus spp., Oblast: VI; vody EU a mezinárodní vody oblasti Vb; mezinárodní vody oblastí XII a XIV (LEZ/561214), rubrika Oblast:

místo:

„(LEZ/561214)“,

má být:

„(LEZ/56-14)“.

| 2. | Strana 32, příloha IA, Druh: Ďasovití Lophiidae, Oblast: VI; vody EU a mezinárodní vody oblasti Vb; mezi-národní vody oblastí XII a XIV (ANF/561214), rubrika Oblast: |
| --- | --- |

2.

Strana 32, příloha IA, Druh: Ďasovití Lophiidae, Oblast: VI; vody EU a mezinárodní vody oblasti Vb; mezi-národní vody oblastí XII a XIV (ANF/561214), rubrika Oblast:

Lophiidae

místo:

„(ANF/561214)“,

má být:

„(ANF/56-14)“.

| 3. | Strana 36, příloha IA, Druh: Treska bezvousá Merlangius merlangus, Oblast: VI; vody EU a mezinárodní vody oblasti Vb; mezi-národní vody oblastí XII a XIV (WHG/561214), rubrika Oblast: |
| --- | --- |

3.

Strana 36, příloha IA, Druh: Treska bezvousá Merlangius merlangus, Oblast: VI; vody EU a mezinárodní vody oblasti Vb; mezi-národní vody oblastí XII a XIV (WHG/561214), rubrika Oblast:

Merlangius merlangus

místo:

„(WHG/561214)“,

má být:

„(WHG/56-14)“.

| 4. | Strana 40, příloha IA, Druh: Treska modravá Micromesistius poutassou, Oblast: Vody Norska oblastí II a IV (WHB/4AB-N.), rubrika Oblast: |
| --- | --- |

4.

Strana 40, příloha IA, Druh: Treska modravá Micromesistius poutassou, Oblast: Vody Norska oblastí II a IV (WHB/4AB-N.), rubrika Oblast:

Micromesistius poutassou

místo:

„(WHB/4AB-N.)“,

má být:

„(WHB/24-N.)“.

| 5. | Strana 43, příloha IA, Druh: Mník mořský Molva molva, Oblast: IIIa; vody EU subdivizí 22-32 (LIN/3A/BCD), rubrika Oblast: |
| --- | --- |

5.

Strana 43, příloha IA, Druh: Mník mořský Molva molva, Oblast: IIIa; vody EU subdivizí 22-32 (LIN/3A/BCD), rubrika Oblast:

Molva molva

místo:

„vody EU subdivizí 22-32“,

má být:

„vody EU oblasti IIIbcd“.

| 6. | Strana 43, příloha IA, Druh: Mník mořský Molva molva, Oblast: IIIa; vody EU subdivizí 22-32 (LIN/3A/BCD), poznámka pod čarou č. 1: |
| --- | --- |

6.

Strana 43, příloha IA, Druh: Mník mořský Molva molva, Oblast: IIIa; vody EU subdivizí 22-32 (LIN/3A/BCD), poznámka pod čarou č. 1:

Molva molva

místo:

| „(1) | Kvóta může být odlovena pouze ve vodách EU oblasti IIIa a subdivizí 22–32.“, |
| --- | --- |

„(1)

Kvóta může být odlovena pouze ve vodách EU oblasti IIIa a subdivizí 22–32.“,

má být:

| „(1) | Kvóta může být odlovena pouze ve vodách EU oblastí IIIa a IIIbcd.“ |
| --- | --- |

„(1)

Kvóta může být odlovena pouze ve vodách EU oblastí IIIa a IIIbcd.“

| 7. | Strana 44, příloha IA, Druh: Mník mořský Molva molva, Oblast: Vody EU oblasti IV (LIN/04.), rubrika Oblast: |
| --- | --- |

7.

Strana 44, příloha IA, Druh: Mník mořský Molva molva, Oblast: Vody EU oblasti IV (LIN/04.), rubrika Oblast:

Molva molva

místo:

„(LIN/04.)“,

má být:

„(LIN/04-C.)“.

| 8. | Strana 49, příloha IA, Druh: Platýs evropský Pleuronectes platessa, Oblast: VI; vody EU a mezinárodní vody oblasti Vb; mezi-národní vody oblastí XII a XIV (PLE/561214), rubrika Oblast: |
| --- | --- |

8.

Strana 49, příloha IA, Druh: Platýs evropský Pleuronectes platessa, Oblast: VI; vody EU a mezinárodní vody oblasti Vb; mezi-národní vody oblastí XII a XIV (PLE/561214), rubrika Oblast:

Pleuronectes platessa

místo:

„(PLE/561214)“,

má být:

„(PLE/56-14)“.

| 9. | Strana 51, příloha IA, Species: Druh: Treska sajda Pollachius pollachius, Oblast: VI; vody EU a mezinárodní vody oblasti Vb; mezi-národní vody oblastí XII a XIV (POL/561214), rubrika Oblast: |
| --- | --- |

9.

Strana 51, příloha IA, Species: Druh: Treska sajda Pollachius pollachius, Oblast: VI; vody EU a mezinárodní vody oblasti Vb; mezi-národní vody oblastí XII a XIV (POL/561214), rubrika Oblast:

Pollachius pollachius

místo:

„(POL/561214)“,

má být:

„(POL/56-14)“.

| 10. | Strana 52, příloha IA, Species: Druh: Treska tmavá Pollachius virens, Oblast: VI; vody EU a mezinárodní vody oblastí Vb, XII a XIV (POK/561214), rubrika Oblast: |
| --- | --- |

10.

Strana 52, příloha IA, Species: Druh: Treska tmavá Pollachius virens, Oblast: VI; vody EU a mezinárodní vody oblastí Vb, XII a XIV (POK/561214), rubrika Oblast:

Pollachius virens

místo:

„(POK/561214)“,

má být:

„(POK /56-14)“.

| 11. | Strana 54, příloha IA, Druh: Rejnokovití Rajidae, Oblast: Vody EU oblasti IIIa (SRX/03-C.), rubrika Oblast: |
| --- | --- |

11.

Strana 54, příloha IA, Druh: Rejnokovití Rajidae, Oblast: Vody EU oblasti IIIa (SRX/03-C.), rubrika Oblast:

Rajidae

místo:

„(SRX/03-C.)“,

má být:

„(SRX/03A-C.)“.

| 12. | Strana 54, příloha IA, Druh: Rejnokovití Rajidae, Oblast: Vody EU oblasti IIIa (SRX/03-C.), poznámka pod čarou č. 1: |
| --- | --- |

12.

Strana 54, příloha IA, Druh: Rejnokovití Rajidae, Oblast: Vody EU oblasti IIIa (SRX/03-C.), poznámka pod čarou č. 1:

Rajidae

místo:

| „(1) | Odlovy rejnoka dvouskvrnného (Leucoraja naevus) (RJN/03-C.), rejnoka ostnatého (Raja clavata) (RJC/03-C.), rejnoka plavého (Raja brachyuran) (RJH/03-C.), rejnoka devonshirského (Raja montagui) (RJM/03-C.) a rejnoka hvězdnatého (Amblyraja radiata) (RJR/03-C.) se oznamují samostatně.“, |
| --- | --- |

„(1)

Odlovy rejnoka dvouskvrnného (Leucoraja naevus) (RJN/03-C.), rejnoka ostnatého (Raja clavata) (RJC/03-C.), rejnoka plavého (Raja brachyuran) (RJH/03-C.), rejnoka devonshirského (Raja montagui) (RJM/03-C.) a rejnoka hvězdnatého (Amblyraja radiata) (RJR/03-C.) se oznamují samostatně.“,

má být:

| „(1) | Odlovy rejnoka dvouskvrnného (Leucoraja naevus) (RJN/03A-C.), rejnoka ostnatého (Raja clavata) (RJC/03A-C.), rejnoka plavého (Raja brachyuran) (RJH/03A-C.), rejnoka devonshirského (Raja montagui) (RJM/03A-C.) a rejnoka hvězdnatého (Amblyraja radiata) (RJR/03A-C.) se oznamují samostatně.“ |
| --- | --- |

„(1)

Odlovy rejnoka dvouskvrnného (Leucoraja naevus) (RJN/03A-C.), rejnoka ostnatého (Raja clavata) (RJC/03A-C.), rejnoka plavého (Raja brachyuran) (RJH/03A-C.), rejnoka devonshirského (Raja montagui) (RJM/03A-C.) a rejnoka hvězdnatého (Amblyraja radiata) (RJR/03A-C.) se oznamují samostatně.“

| 13. | Strana 58, Annex IA, Druh: Makrela obecná Scomber scombrus, Zvláštní podmínky, záhlaví druhého sloupce tabulky „Vody EU a Norska oblasti IVa (MAC/*04 A-C) V období od 1. ledna do 15. února 2011 a od 1. září do 31. prosince 2011“: |
| --- | --- |

13.

Strana 58, Annex IA, Druh: Makrela obecná Scomber scombrus, Zvláštní podmínky, záhlaví druhého sloupce tabulky „Vody EU a Norska oblasti IVa (MAC/*04 A-C) V období od 1. ledna do 15. února 2011 a od 1. září do 31. prosince 2011“:

Scomber scombrus

místo:

„(MAC/*04A-C)“,

má být:

„(MAC/*4A-EN)“.

| 14. | Strana 59, příloha IA, Druh: Makrela obecná Scomber scombrus, Oblast: Vody Norska oblastí IIa a IVa (MAC/24-N.), rubrika Oblast: |
| --- | --- |

14.

Strana 59, příloha IA, Druh: Makrela obecná Scomber scombrus, Oblast: Vody Norska oblastí IIa a IVa (MAC/24-N.), rubrika Oblast:

Scomber scombrus

místo:

„(MAC/24-N.)“,

má být:

„(MAC/2A4A-N)“.

| 15. | Strana 59, příloha IA, Druh: Makrela obecná Scomber scombrus, Oblast: Vody Norska oblastí IIa a IVa (MAC/24-N.), poznámka pod čarou č. 1: |
| --- | --- |

15.

Strana 59, příloha IA, Druh: Makrela obecná Scomber scombrus, Oblast: Vody Norska oblastí IIa a IVa (MAC/24-N.), poznámka pod čarou č. 1:

Scomber scombrus

místo:

| „(1) | Úlovky odlovené v oblasti IVa (MAC/*04.) a v mezinárodních vodách oblasti IIa (MAC/*02A-N.) se oznamují samostatně.“, |
| --- | --- |

„(1)

Úlovky odlovené v oblasti IVa (MAC/*04.) a v mezinárodních vodách oblasti IIa (MAC/*02A-N.) se oznamují samostatně.“,

má být:

| „(1) | Úlovky odlovené v oblastech IVa (MAC/*4A.) a IIa (MAC/*2A.) se oznamují samostatně.“ |
| --- | --- |

„(1)

Úlovky odlovené v oblastech IVa (MAC/*4A.) a IIa (MAC/*2A.) se oznamují samostatně.“

| 16. | Strana 60, příloha IA, Druh: Jazyk obecný Solea solea, Oblast: Vody EU oblastí II a IV (SOL/24.), rubrika Oblast: |
| --- | --- |

16.

Strana 60, příloha IA, Druh: Jazyk obecný Solea solea, Oblast: Vody EU oblastí II a IV (SOL/24.), rubrika Oblast:

Solea solea

místo:

„(SOL/24.)“,

má být:

„(SOL/24-C.)“.

| 17. | Strana 60, příloha IA, Druh: Jazyk obecný Solea solea, Oblast: VI; vody EU a mezinárodní vody oblasti Vb; mezi-národní vody oblastí XII a XIV (SOL/561214), rubrika Oblast: |
| --- | --- |

17.

Strana 60, příloha IA, Druh: Jazyk obecný Solea solea, Oblast: VI; vody EU a mezinárodní vody oblasti Vb; mezi-národní vody oblastí XII a XIV (SOL/561214), rubrika Oblast:

Solea solea

místo:

„(SOL/561214)“,

má být:

„(SOL/56-14)“.

| 18. | Strana 62, příloha IA, Druh: Jazykovití Sola spp.: |
| --- | --- |

18.

Strana 62, příloha IA, Druh: Jazykovití Sola spp.:

Sola

místo:

„Jazykovití Sola spp.“,

má být:

„Jazyky rodu Solea Solea spp.“.

| 19. | Strana 92, příloha IE, Druh: Krunýřovka krilová Euphausia superba, Oblast: FAO 48 (KRI/F48.), Zvláštní podmínky: |
| --- | --- |

19.

Strana 92, příloha IE, Druh: Krunýřovka krilová Euphausia superba, Oblast: FAO 48 (KRI/F48.), Zvláštní podmínky:

Euphausia superba

místo:

| „Divize 48.1 (KRI/F48.1.) | 155 000 |
| --- | --- |
| Divize 48.2 (KRI/F48.2.) | 279 000 |
| Divize 48.3 (KRI/F48.3.) | 279 000 |
| Divize 48.4 (KRI/F48.4.) | 93 000“, |

„Divize 48.1 (KRI/F48.1.)

155 000

Divize 48.2 (KRI/F48.2.)

279 000

Divize 48.3 (KRI/F48.3.)

279 000

Divize 48.4 (KRI/F48.4.)

93 000“,

má být:

| „Divize 48.1 (KRI/*F481.) | 155 000 |
| --- | --- |
| Divize 48.2 (KRI/*F482.) | 279 000 |
| Divize 48.3 (KRI/*F483.) | 279 000 |
| Divize 48.4 (KRI/*F484.) | 93 000“. |

„Divize 48.1 (KRI/*F481.)

155 000

Divize 48.2 (KRI/*F482.)

279 000

Divize 48.3 (KRI/*F483.)

279 000

Divize 48.4 (KRI/*F484.)

93 000“.

---