# Eiropas Savienības L 209/2011

| | ISSN 1725-5112
  doi:10.3000/17255112.L_2011.209.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 209 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 54. sējums2011. gada 17. augusts |

ISSN 1725-5112

doi:10.3000/17255112.L_2011.209.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 209

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

54. sējums2011. gada 17. augusts

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | STARPTAUTISKI NOLĪGUMI |
| | | 2011/505/ES |
| | * | Padomes Lēmums (2010. gada 6. decembris) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāpieņem Apvienotajā komitejā, kura izveidota saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Šveices Konfederāciju, no otras puses, par personu brīvu pārvietošanos, attiecībā uz to, lai aizstātu minētā nolīguma II pielikumu par sociālā nodrošinājuma sistēmu koordināciju | 1 |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 817/2011 (2011. gada 11. augusts), ar ko Francijas karoga kuģiem nosaka aizliegumu zvejot brosmes ES un starptautiskajos ūdeņos V, VI un VII zonā | 12 |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 818/2011 (2011. gada 11. augusts), ar ko Spānijas karoga kuģiem nosaka aizliegumu zvejot pikšas ES un starptautiskajos ūdeņos Vb un VIa zonā | 14 |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 819/2011 (2011. gada 11. augusts), ar ko Spānijas karoga kuģiem nosaka aizliegumu zvejot saidas VI zonā; ES un starptautiskajos ūdeņos Vb, XII un XIV zonā | 16 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 820/2011 (2011. gada 16. augusts), ar ko apstiprina darbīgo vielu terbutilazīnu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū un groza Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 un Komisijas Lēmuma 2008/934/EK pielikumu (
  1
  ) | 18 |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 821/2011 (2011. gada 16. augusts), ar ko nosaka antidempinga pagaidu maksājumu Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes vinilacetāta importam | 24 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 822/2011 (2011. gada 16. augusts), ar ko nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 39 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 823/2011 (2011. gada 16. augusts), ar ko groza ar Regulu (ES) Nr. 867/2010 2010./11. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus dažiem cukura nozares produktiem | 41 |
| | | LĒMUMI |
| | | 2011/506/ES |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (2011. gada 16. augusts), ar kuru groza Lēmumu 2005/240/EK, ar ko apstiprina metodes cūku liemeņu klasificēšanai Polijā
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 5745) | 43 |
| | | 2011/507/ES |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (2011. gada 16. augusts), ar kuru groza Lēmumu 2005/382/EK, ar ko apstiprina metodes cūku liemeņu klasificēšanai Ungārijā
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 5746) | 49 |
| | | 2011/508/ES |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (2011. gada 16. augusts) par dažiem aizsargpasākumiem saistībā ar klasisko cūku mēri Lietuvā
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 5798)

   (
  1
  ) | 53 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

2011/505/ES

*

Padomes Lēmums (2010. gada 6. decembris) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāpieņem Apvienotajā komitejā, kura izveidota saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Šveices Konfederāciju, no otras puses, par personu brīvu pārvietošanos, attiecībā uz to, lai aizstātu minētā nolīguma II pielikumu par sociālā nodrošinājuma sistēmu koordināciju

1

REGULAS

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 817/2011 (2011. gada 11. augusts), ar ko Francijas karoga kuģiem nosaka aizliegumu zvejot brosmes ES un starptautiskajos ūdeņos V, VI un VII zonā

12

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 818/2011 (2011. gada 11. augusts), ar ko Spānijas karoga kuģiem nosaka aizliegumu zvejot pikšas ES un starptautiskajos ūdeņos Vb un VIa zonā

14

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 819/2011 (2011. gada 11. augusts), ar ko Spānijas karoga kuģiem nosaka aizliegumu zvejot saidas VI zonā; ES un starptautiskajos ūdeņos Vb, XII un XIV zonā

16

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 820/2011 (2011. gada 16. augusts), ar ko apstiprina darbīgo vielu terbutilazīnu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū un groza Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 un Komisijas Lēmuma 2008/934/EK pielikumu (
  1
  )

1

18

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 821/2011 (2011. gada 16. augusts), ar ko nosaka antidempinga pagaidu maksājumu Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes vinilacetāta importam

24

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 822/2011 (2011. gada 16. augusts), ar ko nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

39

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 823/2011 (2011. gada 16. augusts), ar ko groza ar Regulu (ES) Nr. 867/2010 2010./11. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus dažiem cukura nozares produktiem

41

LĒMUMI

2011/506/ES

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (2011. gada 16. augusts), ar kuru groza Lēmumu 2005/240/EK, ar ko apstiprina metodes cūku liemeņu klasificēšanai Polijā
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 5745)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 5745)

43

2011/507/ES

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (2011. gada 16. augusts), ar kuru groza Lēmumu 2005/382/EK, ar ko apstiprina metodes cūku liemeņu klasificēšanai Ungārijā
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 5746)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 5746)

49

2011/508/ES

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (2011. gada 16. augusts) par dažiem aizsargpasākumiem saistībā ar klasisko cūku mēri Lietuvā
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 5798)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 5798)

1

53

| | | Labojumi |
| --- | --- | --- |
| | * | Labojums Komisijas Lēmumā 2009/894/EK (2009. gada 30. novembris) par ekoloģiskajiem kritērijiem Kopienas ekomarķējuma piešķiršanai koka mēbelēm (OV L 320, 5.12.2009.) | 62 |
| | * | Labojums Padomes Lēmumā 2010/320/ES (2010. gada 8. jūnijs), kas adresēts Grieķijai, lai pastiprinātu un paplašinātu fiskālo uzraudzību, un ar ko Grieķijai pieprasa veikt budžeta deficīta samazināšanas pasākumus, kurus uzskata par nepieciešamiem, lai novērstu pārmērīgu budžeta deficītu (OV L 145, 11.6.2010.) | 63 |

Labojumi

*

Labojums Komisijas Lēmumā 2009/894/EK (2009. gada 30. novembris) par ekoloģiskajiem kritērijiem Kopienas ekomarķējuma piešķiršanai koka mēbelēm (OV L 320, 5.12.2009.)

(OV L 320, 5.12.2009.)

62

*

Labojums Padomes Lēmumā 2010/320/ES (2010. gada 8. jūnijs), kas adresēts Grieķijai, lai pastiprinātu un paplašinātu fiskālo uzraudzību, un ar ko Grieķijai pieprasa veikt budžeta deficīta samazināšanas pasākumus, kurus uzskata par nepieciešamiem, lai novērstu pārmērīgu budžeta deficītu (OV L 145, 11.6.2010.)

(OV L 145, 11.6.2010.)

63

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

| 17.8.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 209/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 209/1

---

PADOMES LĒMUMS

(2010. gada 6. decembris)

par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāpieņem Apvienotajā komitejā, kura izveidota saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Šveices Konfederāciju, no otras puses, par personu brīvu pārvietošanos, attiecībā uz to, lai aizstātu minētā nolīguma II pielikumu par sociālā nodrošinājuma sistēmu koordināciju

(2011/505/ES)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 79. panta 2. punkta b) apakšpunktu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

ņemot vērā Padomes un Komisijas Lēmumu attiecībā uz Nolīgumu par zinātnisku un tehnoloģisku sadarbību 2002/309/EK, Euratom (2002. gada 4. aprīlis) par septiņu nolīgumu noslēgšanu ar Šveices Konfederāciju (1) un jo īpaši tā 2. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Nolīgums starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Šveices Konfederāciju, no otras puses, par personu brīvu pārvietošanos (2) (“nolīgums”) stājās spēkā 2002. gada 1. jūnijā. |
| --- | --- |

(1)

Nolīgums starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Šveices Konfederāciju, no otras puses, par personu brīvu pārvietošanos (2) (“nolīgums”) stājās spēkā 2002. gada 1. jūnijā.

| (2) | Nolīguma 18. pants paredz, ka Apvienotā komiteja ar lēmumu var pieņemt nolīguma grozījumus, inter alia, grozījumus nolīguma II pielikumā par sociālā nodrošinājuma sistēmu koordināciju. |
| --- | --- |

(2)

Nolīguma 18. pants paredz, ka Apvienotā komiteja ar lēmumu var pieņemt nolīguma grozījumus, inter alia, grozījumus nolīguma II pielikumā par sociālā nodrošinājuma sistēmu koordināciju.

| (3) | Lai nodrošinātu Savienības tiesību aktu saskaņotu un pareizu piemērošanu un izvairītos no administratīviem un iespējamiem juridiskiem sarežģījumiem, nolīguma II pielikums jāgroza, iekļaujot jaunus Savienības tiesību aktus, kas nolīgumā pašlaik nav minēti. |
| --- | --- |

(3)

Lai nodrošinātu Savienības tiesību aktu saskaņotu un pareizu piemērošanu un izvairītos no administratīviem un iespējamiem juridiskiem sarežģījumiem, nolīguma II pielikums jāgroza, iekļaujot jaunus Savienības tiesību aktus, kas nolīgumā pašlaik nav minēti.

| (4) | Skaidrības un lietderības nolūkā nolīguma II pielikums un pielikumam pievienotais protokols būtu jākodificē. |
| --- | --- |

(4)

Skaidrības un lietderības nolūkā nolīguma II pielikums un pielikumam pievienotais protokols būtu jākodificē.

| (5) | Šim lēmumam piemēro Protokolu par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību. Šim lēmumam piemēro arī Protokolu par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību. |
| --- | --- |

(5)

Šim lēmumam piemēro Protokolu par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību. Šim lēmumam piemēro arī Protokolu par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību.

| (6) | Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, un neskarot minētā protokola 4. pantu, šīs dalībvalstis nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, tām šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro. Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, Dānijai šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro. |
| --- | --- |

(6)

Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, un neskarot minētā protokola 4. pantu, šīs dalībvalstis nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, tām šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro. Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, Dānijai šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro.

| (7) | Nolīgumā ietvertās saistības, uz kurām attiecas Līguma par Eiropas Savienības darbību trešās daļas V sadaļa, nav saistošas Dānijai, Īrijai un Apvienotajai Karalistei kā pienākumi saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, bet tās turpina piemērot kā pienākumus, kas izriet no saistībām starp šīm dalībvalstīm un Šveices Konfederāciju, |
| --- | --- |

(7)

Nolīgumā ietvertās saistības, uz kurām attiecas Līguma par Eiropas Savienības darbību trešās daļas V sadaļa, nav saistošas Dānijai, Īrijai un Apvienotajai Karalistei kā pienākumi saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, bet tās turpina piemērot kā pienākumus, kas izriet no saistībām starp šīm dalībvalstīm un Šveices Konfederāciju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā, kura izveidota ar 14. pantu Nolīgumā starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Šveices Konfederāciju, no otras puses, par personu brīvu pārvietošanos, pamatojas uz Apvienotās komitejas lēmuma projektu, kas sniegts šā lēmuma I pielikumā.

2. pants

Ar šo ir apstiprināts šā lēmuma II pielikumā pievienotais paziņojums, un Savienības vārdā to sniedz Apvienotajā komitejā, kad Apvienotā komiteja pieņem 1. pantā minēto lēmumu.

Briselē, 2010. gada 6. decembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

J. MILQUET

---

(1)  OV L 114, 30.4.2002., 1. lpp.

1

(2)  OV L 114, 30.4.2002., 6. lpp.

2

---

I PIELIKUMS

PROJEKTS

APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS Nr. .../2010

kas izveidota saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Šveices Konfederāciju, no otras puses, par personu brīvu pārvietošanos

(... gada ...),

ar ko aizstāj minētā nolīguma II pielikumu par sociālā nodrošinājuma sistēmu koordināciju

APVIENOTĀ KOMITEJA,

ņemot vērā Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Šveices Konfederāciju, no otras puses, par personu brīvu pārvietošanos (turpmāk “nolīgums”) un jo īpaši tā 18. pantu,

tā kā:

| (1) | Nolīgums tika parakstīts 1999. gada 21. jūnijā un stājās spēkā 2002. gada 1. jūnijā. |
| --- | --- |

(1)

Nolīgums tika parakstīts 1999. gada 21. jūnijā un stājās spēkā 2002. gada 1. jūnijā.

| (2) | Nolīguma II pielikumā par sociālā nodrošinājuma sistēmu koordināciju jaunākie grozījumi tika izdarīti ar Lēmumu Nr. 1/2006 (2006. gada 6. jūlijs) (1), un tagad tas būtu jāatjaunina, lai ņemtu vērā Eiropas Savienības jaunos tiesību aktus, kas šajā laikā stājušies spēkā, jo īpaši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 883/2004 (2004. gada 29. aprīlis) par sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanu (2) un minētās regulas īstenošanai pieņemtos pasākumus. |
| --- | --- |

(2)

Nolīguma II pielikumā par sociālā nodrošinājuma sistēmu koordināciju jaunākie grozījumi tika izdarīti ar Lēmumu Nr. 1/2006 (2006. gada 6. jūlijs) (1), un tagad tas būtu jāatjaunina, lai ņemtu vērā Eiropas Savienības jaunos tiesību aktus, kas šajā laikā stājušies spēkā, jo īpaši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 883/2004 (2004. gada 29. aprīlis) par sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanu (2) un minētās regulas īstenošanai pieņemtos pasākumus.

| (3) | Ar Regulu (EK) Nr. 883/2004 ir aizstāta Padomes Regula (EEK) Nr. 1408/71 (1971. gada 14. jūnijs) par sociālā nodrošinājuma sistēmu piemērošanu darbiniekiem un viņu ģimenēm, kas pārvietojas Kopienā (3). |
| --- | --- |

(3)

Ar Regulu (EK) Nr. 883/2004 ir aizstāta Padomes Regula (EEK) Nr. 1408/71 (1971. gada 14. jūnijs) par sociālā nodrošinājuma sistēmu piemērošanu darbiniekiem un viņu ģimenēm, kas pārvietojas Kopienā (3).

| (4) | Skaidrības un lietderības nolūkā nolīguma II pielikums un pielikumam pievienotais protokols būtu jākonsolidē juridiski saistošā versijā. |
| --- | --- |

(4)

Skaidrības un lietderības nolūkā nolīguma II pielikums un pielikumam pievienotais protokols būtu jākonsolidē juridiski saistošā versijā.

| (5) | Nolīguma II pielikums būtu regulāri jāatjaunina, ievērojot attiecīgo Eiropas Savienības tiesību aktu attīstību, |
| --- | --- |

(5)

Nolīguma II pielikums būtu regulāri jāatjaunina, ievērojot attiecīgo Eiropas Savienības tiesību aktu attīstību,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Nolīguma starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Šveices Konfederāciju, no otras puses, par personu brīvu pārvietošanos (turpmāk “nolīgums”) II pielikums tiek aizstāts ar šā lēmuma pielikumu.

2. pants

Šis lēmums ir sagatavots angļu, čehu, dāņu, franču, grieķu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, nīderlandiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu un zviedru valodā, un visi teksti ir vienlīdz autentiski.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā pieņemšanas.

...,

Apvienotās komitejas vārdā –

priekšsēdētājs

sekretāri

PIELIKUMS

“II PIELIKUMS

SOCIĀLĀ NODROŠINĀJUMA SISTĒMU KOORDINĀCIJA

1. pants

1.   Attiecībā uz sociālā nodrošinājuma sistēmu koordināciju līgumslēdzējas puses vienojas par to, ka tās savā starpā piemēro Eiropas Savienības tiesību aktus, uz kuriem dotas atsauces un kuros izdarīti grozījumi šā pielikuma A iedaļā, vai minētajiem tiesību aktiem līdzvērtīgus noteikumus.

2.   Šā pielikuma A iedaļā minētajos tiesību aktos lietoto terminu “dalībvalsts(-is)” saprot tādējādi, ka papildus valstīm, uz kurām attiecas Eiropas Savienības attiecīgie tiesību akti, tajā ir ietverta arī Šveice.

2. pants

1.   Piemērojot šā pielikuma noteikumus, līgumslēdzējas puses pienācīgi ņem vērā šā pielikuma B iedaļā minētos Eiropas Savienības tiesību aktus.

2.   Piemērojot šā pielikuma noteikumus, līgumslēdzējas puses pieņem zināšanai šā pielikuma C iedaļā minētos Eiropas Savienības tiesību aktus.

3. pants

1.   Šim pielikumam pievienotajā protokolā ir izklāstīti īpaši noteikumi attiecībā uz pārejas pasākumiem, kas attiecas uz tādu dažu Eiropas Savienības dalībvalstu valstspiederīgo bezdarba apdrošināšanu, kuru uzturēšanās atļaujas Šveicē ir derīgas mazāk nekā vienu gadu, attiecībā uz Šveices pabalstiem bezpalīdzīgām personām un attiecībā uz vecuma, apgādnieka zaudējuma un invaliditātes pensijām saskaņā ar arodnodrošinājuma pabalstu plāniem.

2.   Protokols ir šā pielikuma sastāvdaļa.

A IEDAĻA.   TIESĪBU AKTI, UZ KURIEM DOTAS ATSAUCES

| 1. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 883/2004 (2004. gada 29. aprīlis) par sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanu (4 35), kas grozīta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 988/2009 (2009. gada 16. septembris), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 883/2004 par sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanu un ar ko nosaka tās pielikumu saturu (5 36).

  Piemērojot šo nolīgumu, Regulu (EK) Nr. 883/2004 pielāgo šādi:







  a) | regulas I pielikuma I iedaļā pievieno šādu tekstu:
  “Šveice

  Kantonu tiesību akti, kas attiecas uz uztura maksājumu avansiem, pamatojoties uz Federālā civillikuma 131. panta 2. punktu un 293. panta 2. punktu.”; |
| --- | --- | --- |

1.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 883/2004 (2004. gada 29. aprīlis) par sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanu (4 35), kas grozīta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 988/2009 (2009. gada 16. septembris), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 883/2004 par sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanu un ar ko nosaka tās pielikumu saturu (5 36).

Piemērojot šo nolīgumu, Regulu (EK) Nr. 883/2004 pielāgo šādi:

a)

regulas I pielikuma I iedaļā pievieno šādu tekstu:

“Šveice

Kantonu tiesību akti, kas attiecas uz uztura maksājumu avansiem, pamatojoties uz Federālā civillikuma 131. panta 2. punktu un 293. panta 2. punktu.”;

| b) | regulas I pielikuma II iedaļā pievieno šādu tekstu:
  “Šveice

  Bērna piedzimšanas un adopcijas pabalsti saskaņā ar attiecīgajiem kantonu tiesību aktiem, pamatojoties uz 3. panta 2. punktu Federālajā likumā par ģimenes pabalstiem.”; |
| --- | --- |

b)

regulas I pielikuma II iedaļā pievieno šādu tekstu:

“Šveice

Bērna piedzimšanas un adopcijas pabalsti saskaņā ar attiecīgajiem kantonu tiesību aktiem, pamatojoties uz 3. panta 2. punktu Federālajā likumā par ģimenes pabalstiem.”;

| c) | regulas II pielikumā pievieno šādu tekstu:
  “Vācija un Šveice







  a) | 1964. gada 25. februāra Sociālā nodrošinājuma konvencija, kas grozīta ar 1975. gada 9. septembra 1. papildkonvenciju un 1989. gada 2. marta 2. papildkonvenciju:






  i) | Nobeiguma protokola 9.b punkta 1. apakšpunkta 1. līdz 4. punkts (Vācijas Bīzingenas eksklāva iedzīvotājiem piemērojamie tiesību akti un tiesības uz slimības pabalstiem natūrā); |
| --- | --- | --- | --- |

c)

regulas II pielikumā pievieno šādu tekstu:

“Vācija un Šveice

a)

1964. gada 25. februāra Sociālā nodrošinājuma konvencija, kas grozīta ar 1975. gada 9. septembra 1. papildkonvenciju un 1989. gada 2. marta 2. papildkonvenciju:

i)

Nobeiguma protokola 9.b punkta 1. apakšpunkta 1. līdz 4. punkts (Vācijas Bīzingenas eksklāva iedzīvotājiem piemērojamie tiesību akti un tiesības uz slimības pabalstiem natūrā);

| ii) | Nobeiguma protokola 9.e punkta 1. punkta b) apakšpunkta pirmais, otrais un ceturtais teikums (piekļuve Vācijas slimības brīvprātīgās apdrošināšanas shēmai, atgriežoties Vācijā); |
| --- | --- |

ii)

Nobeiguma protokola 9.e punkta 1. punkta b) apakšpunkta pirmais, otrais un ceturtais teikums (piekļuve Vācijas slimības brīvprātīgās apdrošināšanas shēmai, atgriežoties Vācijā);

| b) | 1982. gada 20. oktobra Bezdarba apdrošināšanas konvencija, kas grozīta ar 1992. gada 22. decembra Papildprotokolu:






  i) | 8. panta 5. punkts; Vācija (Bīzingenas apgabals) iemaksā summu, kas ir līdzvērtīga Šveices tiesību aktos noteiktajām kantonu iemaksām, lai segtu faktisko vietu izmaksas nodarbinātības veicināšanas pasākumos darba ņēmējiem, uz kuriem attiecas šis pants. |
| --- | --- | --- |

b)

1982. gada 20. oktobra Bezdarba apdrošināšanas konvencija, kas grozīta ar 1992. gada 22. decembra Papildprotokolu:

i)

8. panta 5. punkts; Vācija (Bīzingenas apgabals) iemaksā summu, kas ir līdzvērtīga Šveices tiesību aktos noteiktajām kantonu iemaksām, lai segtu faktisko vietu izmaksas nodarbinātības veicināšanas pasākumos darba ņēmējiem, uz kuriem attiecas šis pants.

Spānija un Šveice

Nobeiguma protokola 17. punkts 1969. gada 13. oktobra Sociālā nodrošinājuma konvencijā, kas grozīta ar 1982. gada 11. jūnija Papildkonvenciju; saskaņā ar šo punktu personas, kas ir apdrošinātas saskaņā ar Spānijas shēmu, ir atbrīvotas no prasības iesaistīties Šveices slimības apdrošināšanas shēmā.

Itālija un Šveice

9. panta 1. punkts 1962. gada 14. decembra Sociālā nodrošinājuma konvencijā, kas grozīta ar 1963. gada 18. decembra 1. papildkonvenciju, 1969. gada 4. jūlija Papildnolīgumu, 1974. gada 25. februāra Papildprotokolu un 1980. gada 2. aprīļa 2. papildnolīgumu.”;

| d) | regulas IV pielikumā pievieno šādu tekstu:
  “Šveice”; |
| --- | --- |

d)

regulas IV pielikumā pievieno šādu tekstu:

“Šveice”;

| e) | regulas VIII pielikuma 1. daļā pievieno šādu tekstu:
  “Šveice

  Visi pieprasījumi, kas attiecas uz vecuma, apgādnieka zaudējuma un invaliditātes pensijām saskaņā ar pamatshēmu (Federālais likums par vecuma un apgādnieka zaudējuma apdrošināšanu un Federālais likums par invaliditātes apdrošināšanu) un vecuma pensijām saskaņā ar tiesību aktos paredzētajiem arodnodrošinājuma pabalstu plāniem (Federālais likums par arodnodrošinājuma pabalstu plāniem vecuma, apgādnieka zaudējuma un invaliditātes apdrošināšanai).”; |
| --- | --- |

e)

regulas VIII pielikuma 1. daļā pievieno šādu tekstu:

“Šveice

Visi pieprasījumi, kas attiecas uz vecuma, apgādnieka zaudējuma un invaliditātes pensijām saskaņā ar pamatshēmu (Federālais likums par vecuma un apgādnieka zaudējuma apdrošināšanu un Federālais likums par invaliditātes apdrošināšanu) un vecuma pensijām saskaņā ar tiesību aktos paredzētajiem arodnodrošinājuma pabalstu plāniem (Federālais likums par arodnodrošinājuma pabalstu plāniem vecuma, apgādnieka zaudējuma un invaliditātes apdrošināšanai).”;

| f) | regulas VIII pielikuma 2. daļā pievieno šādu tekstu:
  “Šveice

  Vecuma, apgādnieka zaudējuma un invaliditātes pensijas saskaņā ar tiesību aktos paredzētajiem arodnodrošinājuma pabalstu plāniem (Federālais likums par arodnodrošinājuma pabalstu plāniem vecuma, apgādnieka zaudējuma un invaliditātes apdrošināšanai).”; |
| --- | --- |

f)

regulas VIII pielikuma 2. daļā pievieno šādu tekstu:

“Šveice

Vecuma, apgādnieka zaudējuma un invaliditātes pensijas saskaņā ar tiesību aktos paredzētajiem arodnodrošinājuma pabalstu plāniem (Federālais likums par arodnodrošinājuma pabalstu plāniem vecuma, apgādnieka zaudējuma un invaliditātes apdrošināšanai).”;

| g) | regulas IX pielikuma II daļā pievieno šādu tekstu:
  “Šveice

  Apgādnieka zaudējuma un invaliditātes pensijas saskaņā ar tiesību aktos paredzētajiem arodnodrošinājuma pabalstu plāniem (Federālais likums par arodnodrošinājuma pabalstu plāniem vecuma, apgādnieka zaudējuma un invaliditātes apdrošināšanai).”; |
| --- | --- |

g)

regulas IX pielikuma II daļā pievieno šādu tekstu:

“Šveice

Apgādnieka zaudējuma un invaliditātes pensijas saskaņā ar tiesību aktos paredzētajiem arodnodrošinājuma pabalstu plāniem (Federālais likums par arodnodrošinājuma pabalstu plāniem vecuma, apgādnieka zaudējuma un invaliditātes apdrošināšanai).”;

| h) | regulas X pielikumā pievieno šādu tekstu:






  “1. | Papildu pabalsti (1965. gada 19. marta Federālais likums par papildu pabalstiem) un kantonu tiesību aktos paredzēti līdzīgi pabalsti. |
| --- | --- | --- |

h)

regulas X pielikumā pievieno šādu tekstu:

“1.

Papildu pabalsti (1965. gada 19. marta Federālais likums par papildu pabalstiem) un kantonu tiesību aktos paredzēti līdzīgi pabalsti.

| 2. | Invaliditātes apdrošināšanas pensijas grūtībās nonākušām personām (28. panta 1.a apakšpunkts 1959. gada 19. jūnija Federālajā invaliditātes apdrošināšanas likumā, kas grozīts 1994. gada 7. oktobrī). |
| --- | --- |

2.

Invaliditātes apdrošināšanas pensijas grūtībās nonākušām personām (28. panta 1.a apakšpunkts 1959. gada 19. jūnija Federālajā invaliditātes apdrošināšanas likumā, kas grozīts 1994. gada 7. oktobrī).

| 3. | Kantonu tiesību aktos paredzēti jaukti no iemaksām neatkarīgi bezdarba pabalsti. |
| --- | --- |

3.

Kantonu tiesību aktos paredzēti jaukti no iemaksām neatkarīgi bezdarba pabalsti.

| 4. | No iemaksām neatkarīgas ārkārtas pensijas invalīdiem (1959. gada 19. jūnija Federālā invaliditātes apdrošināšanas likuma 39. pants), uz kuriem pirms darba nespējas rašanās nav attiekušies Šveices tiesību akti, pamatojoties uz šo personu darbību nodarbinātu vai pašnodarbinātu personu statusā.”; |
| --- | --- |

4.

No iemaksām neatkarīgas ārkārtas pensijas invalīdiem (1959. gada 19. jūnija Federālā invaliditātes apdrošināšanas likuma 39. pants), uz kuriem pirms darba nespējas rašanās nav attiekušies Šveices tiesību akti, pamatojoties uz šo personu darbību nodarbinātu vai pašnodarbinātu personu statusā.”;

| i) | regulas XI pielikumā pievieno šādu tekstu:
  “Šveice







  1. | Personām, kas dzīvo ārpus Šveices un ir to pārējo valstu valstspiederīgie, uz kurām attiecas šis nolīgums, kā arī bēgļiem un bezvalstniekiem, kas dzīvo šo valstu teritorijā, ja šīs personas iesaistās brīvprātīgās apdrošināšanas shēmā vēlākais vienu gadu no dienas, kad uz tām vairs neattiecas apdrošināšana saskaņā ar vecuma, apgādnieka zaudējuma un invaliditātes apdrošināšanas shēmu, un iepriekš ir bijušas nepārtraukti apdrošinātas vismaz piecus gadus, piemēro Federālā likuma par vecuma un apgādnieka zaudējuma apdrošināšanu 2. pantu un Federālā likuma par invaliditātes apdrošināšanu 1. pantu, kas reglamentē to Šveices valstspiederīgo, kas dzīvo ārpus teritorijas, uz kuru attiecas šis nolīgums, brīvprātīgo apdrošināšanu šajās apdrošināšanas nozarēs. |
| --- | --- | --- |

i)

regulas XI pielikumā pievieno šādu tekstu:

“Šveice

1.

Personām, kas dzīvo ārpus Šveices un ir to pārējo valstu valstspiederīgie, uz kurām attiecas šis nolīgums, kā arī bēgļiem un bezvalstniekiem, kas dzīvo šo valstu teritorijā, ja šīs personas iesaistās brīvprātīgās apdrošināšanas shēmā vēlākais vienu gadu no dienas, kad uz tām vairs neattiecas apdrošināšana saskaņā ar vecuma, apgādnieka zaudējuma un invaliditātes apdrošināšanas shēmu, un iepriekš ir bijušas nepārtraukti apdrošinātas vismaz piecus gadus, piemēro Federālā likuma par vecuma un apgādnieka zaudējuma apdrošināšanu 2. pantu un Federālā likuma par invaliditātes apdrošināšanu 1. pantu, kas reglamentē to Šveices valstspiederīgo, kas dzīvo ārpus teritorijas, uz kuru attiecas šis nolīgums, brīvprātīgo apdrošināšanu šajās apdrošināšanas nozarēs.

| 2. | Ikvienai personai, kas vairs nav apdrošināta saskaņā ar Šveices vecuma, apgādnieka zaudējuma un invaliditātes apdrošināšanas shēmu un iepriekš ir bijusi nepārtraukti apdrošināta vismaz piecus gadus, ar darba devēja piekrišanu ir tiesības uz tālākapdrošināšanu, ja šo personu nodarbina Šveices darba devējs valstī, uz kuru šis nolīgums neattiecas, un šī persona ir iesniegusi attiecīgu pieteikumu sešos mēnešos no dienas, kad beigusies apdrošināšana. |
| --- | --- |

2.

Ikvienai personai, kas vairs nav apdrošināta saskaņā ar Šveices vecuma, apgādnieka zaudējuma un invaliditātes apdrošināšanas shēmu un iepriekš ir bijusi nepārtraukti apdrošināta vismaz piecus gadus, ar darba devēja piekrišanu ir tiesības uz tālākapdrošināšanu, ja šo personu nodarbina Šveices darba devējs valstī, uz kuru šis nolīgums neattiecas, un šī persona ir iesniegusi attiecīgu pieteikumu sešos mēnešos no dienas, kad beigusies apdrošināšana.

| 3. | Obligātā apdrošināšana saskaņā ar Šveices slimības apdrošināšanas shēmu un iespējamie atbrīvojumi






  a) | Šveices tiesību normas, kas reglamentē obligāto slimības apdrošināšanu, piemēro šādām personām, kuras nedzīvo Šveicē:






  i) | personām, uz kurām saskaņā ar regulas II sadaļu attiecas Šveices tiesību normas; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Obligātā apdrošināšana saskaņā ar Šveices slimības apdrošināšanas shēmu un iespējamie atbrīvojumi

a)

Šveices tiesību normas, kas reglamentē obligāto slimības apdrošināšanu, piemēro šādām personām, kuras nedzīvo Šveicē:

i)

personām, uz kurām saskaņā ar regulas II sadaļu attiecas Šveices tiesību normas;

| ii) | personām, kuru pabalstu izmaksas saskaņā ar regulas 24., 25. un 26. pantu sedz Šveice; |
| --- | --- |

ii)

personām, kuru pabalstu izmaksas saskaņā ar regulas 24., 25. un 26. pantu sedz Šveice;

| iii) | personām, kas saņem Šveices bezdarba apdrošināšanas pabalstus; |
| --- | --- |

iii)

personām, kas saņem Šveices bezdarba apdrošināšanas pabalstus;

| iv) | šā apakšpunkta i) un iii) punktā minēto personu ģimenes locekļiem, kā arī tādu nodarbinātu un pašnodarbinātu personu ģimenes locekļiem, kuras dzīvo Šveicē un ir apdrošinātas saskaņā ar Šveices slimības apdrošināšanas shēmu, ja šie ģimenes locekļi nedzīvo kādā no šīm valstīm: Dānijā, Spānijā, Ungārijā, Portugālē, Zviedrijā vai Apvienotajā Karalistē; |
| --- | --- |

iv)

šā apakšpunkta i) un iii) punktā minēto personu ģimenes locekļiem, kā arī tādu nodarbinātu un pašnodarbinātu personu ģimenes locekļiem, kuras dzīvo Šveicē un ir apdrošinātas saskaņā ar Šveices slimības apdrošināšanas shēmu, ja šie ģimenes locekļi nedzīvo kādā no šīm valstīm: Dānijā, Spānijā, Ungārijā, Portugālē, Zviedrijā vai Apvienotajā Karalistē;

| v) | šā apakšpunkta ii) punktā minēto personu ģimenes locekļiem, kā arī tādu pensionāru ģimenes locekļiem, kas dzīvo Šveicē un ir apdrošināti saskaņā ar Šveices slimības apdrošināšanas shēmu, ja šie ģimenes locekļi nedzīvo kādā no šīm valstīm: Dānijā, Portugālē, Zviedrijā vai Apvienotajā Karalistē. |
| --- | --- |

v)

šā apakšpunkta ii) punktā minēto personu ģimenes locekļiem, kā arī tādu pensionāru ģimenes locekļiem, kas dzīvo Šveicē un ir apdrošināti saskaņā ar Šveices slimības apdrošināšanas shēmu, ja šie ģimenes locekļi nedzīvo kādā no šīm valstīm: Dānijā, Portugālē, Zviedrijā vai Apvienotajā Karalistē.

Par ģimenes locekļiem uzskata personas, kas atbilst ģimenes locekļu definīcijai dzīvesvietas valsts tiesību aktos;

| b) | šā punkta a) apakšpunktā minētās personas pēc to pieprasījuma var atbrīvot no obligātās apdrošināšanas, ja šīs personas dzīvo kādā no šīm valstīm un var pierādīt, ka tām ir tiesības uz apdrošināšanas segumu slimības gadījumā: Vācijā, Francijā, Itālijā, Austrijā un – attiecībā uz a) apakšpunkta iv) un v) punktā minētajām personām – Somijā, un – attiecībā uz a) apakšpunkta ii) punktā minētajām personām – Portugālē.
  Šis pieprasījums:






  aa) | jāiesniedz trīs mēnešos no dienas, kad stājas spēkā obligātā apdrošināšana Šveicē; ja pamatotos gadījumos pieprasījumu iesniedz pēc šā termiņa, atbrīvojums stājas spēkā no obligātās apdrošināšanas sākuma dienas; |
| --- | --- | --- |

b)

šā punkta a) apakšpunktā minētās personas pēc to pieprasījuma var atbrīvot no obligātās apdrošināšanas, ja šīs personas dzīvo kādā no šīm valstīm un var pierādīt, ka tām ir tiesības uz apdrošināšanas segumu slimības gadījumā: Vācijā, Francijā, Itālijā, Austrijā un – attiecībā uz a) apakšpunkta iv) un v) punktā minētajām personām – Somijā, un – attiecībā uz a) apakšpunkta ii) punktā minētajām personām – Portugālē.

Šis pieprasījums:

aa)

jāiesniedz trīs mēnešos no dienas, kad stājas spēkā obligātā apdrošināšana Šveicē; ja pamatotos gadījumos pieprasījumu iesniedz pēc šā termiņa, atbrīvojums stājas spēkā no obligātās apdrošināšanas sākuma dienas;

| bb) | attiecas uz visiem ģimenes locekļiem, kuri dzīvo tajā pašā valstī. |
| --- | --- |

bb)

attiecas uz visiem ģimenes locekļiem, kuri dzīvo tajā pašā valstī.

| 4. | Ja uz personām, uz kurām saskaņā ar regulas II sadaļu attiecas Šveices tiesību normas, slimības apdrošināšanas gadījumā piemērojot 3. punkta b) apakšpunktu, attiecas kādas citas šā nolīguma valsts tiesību normas, izmaksas par pabalstiem natūrā attiecībā uz nelaimes gadījumiem ārpus darba savā starpā vienādi sadala Šveices apdrošinātājs, kas veic nelaimes gadījumu darbā un ārpus darba un arodslimību apdrošināšanu, un kompetentā slimības apdrošināšanas iestāde, ja personai ir tiesības uz pabalstiem natūrā no abām iestādēm. Šveices apdrošinātājs, kas veic nelaimes gadījumu darbā un ārpus darba un arodslimību apdrošināšanu, sedz visas ar nelaimes gadījumiem darbā, nelaimes gadījumiem ceļā uz darbu un arodslimībām saistītās izmaksas arī tad, ja personai ir tiesības uz dzīvesvietas valsts slimības apdrošināšanas iestādes pabalstiem. |
| --- | --- |

4.

Ja uz personām, uz kurām saskaņā ar regulas II sadaļu attiecas Šveices tiesību normas, slimības apdrošināšanas gadījumā piemērojot 3. punkta b) apakšpunktu, attiecas kādas citas šā nolīguma valsts tiesību normas, izmaksas par pabalstiem natūrā attiecībā uz nelaimes gadījumiem ārpus darba savā starpā vienādi sadala Šveices apdrošinātājs, kas veic nelaimes gadījumu darbā un ārpus darba un arodslimību apdrošināšanu, un kompetentā slimības apdrošināšanas iestāde, ja personai ir tiesības uz pabalstiem natūrā no abām iestādēm. Šveices apdrošinātājs, kas veic nelaimes gadījumu darbā un ārpus darba un arodslimību apdrošināšanu, sedz visas ar nelaimes gadījumiem darbā, nelaimes gadījumiem ceļā uz darbu un arodslimībām saistītās izmaksas arī tad, ja personai ir tiesības uz dzīvesvietas valsts slimības apdrošināšanas iestādes pabalstiem.

| 5. | Regulas 19. pantā paredzētās priekšrocības var izmantot personas, kas strādā Šveicē, bet tur nedzīvo un kam saskaņā ar 3. punkta b) apakšpunktu ir tiesību aktos paredzēts apdrošināšanas segums dzīvesvietas valstī, kā arī šo personu ģimenes locekļi, uzturoties Šveicē. |
| --- | --- |

5.

Regulas 19. pantā paredzētās priekšrocības var izmantot personas, kas strādā Šveicē, bet tur nedzīvo un kam saskaņā ar 3. punkta b) apakšpunktu ir tiesību aktos paredzēts apdrošināšanas segums dzīvesvietas valstī, kā arī šo personu ģimenes locekļi, uzturoties Šveicē.

| 6. | Piemērojot regulas 18., 19., 20. un 27. pantu Šveicē, visas rēķinos uzrādītās izmaksas sedz kompetentais apdrošinātājs. |
| --- | --- |

6.

Piemērojot regulas 18., 19., 20. un 27. pantu Šveicē, visas rēķinos uzrādītās izmaksas sedz kompetentais apdrošinātājs.

| 7. | Dienas naudas apdrošināšanas periodus, kas uzkrāti saskaņā ar kādas citas šā nolīguma valsts apdrošināšanas shēmu, ņem vērā, lai samazinātu vai atceltu iespējamus dienas naudas apdrošināšanas ierobežojumus maternitātes vai slimības gadījumā, ja attiecīgā persona trīs mēnešos no dienas, kad tā vairs nav apdrošināta citā valstī, apdrošinās pie Šveices apdrošinātāja. |
| --- | --- |

7.

Dienas naudas apdrošināšanas periodus, kas uzkrāti saskaņā ar kādas citas šā nolīguma valsts apdrošināšanas shēmu, ņem vērā, lai samazinātu vai atceltu iespējamus dienas naudas apdrošināšanas ierobežojumus maternitātes vai slimības gadījumā, ja attiecīgā persona trīs mēnešos no dienas, kad tā vairs nav apdrošināta citā valstī, apdrošinās pie Šveices apdrošinātāja.

| 8. | Ja persona, kas Šveicē ir strādājusi algotu darbu vai bijusi pašnodarbināta un apmierinājusi savas vitālās vajadzības, nelaimes gadījuma vai slimības dēļ bijusi spiesta pārtraukt attiecīgo darbību un uz to vairs neattiecas Šveices tiesību akti par invaliditātes apdrošināšanu, uzskata, ka šai personai ir invaliditātes apdrošināšana, kas dod tai tiesības līdz invaliditātes pensijas saņemšanai izmantot rehabilitācijas pasākumus, kā arī šo pasākumu izmantošanas laikā, ja šī persona nav sākusi jaunu darbību ārpus Šveices.” |
| --- | --- |

8.

Ja persona, kas Šveicē ir strādājusi algotu darbu vai bijusi pašnodarbināta un apmierinājusi savas vitālās vajadzības, nelaimes gadījuma vai slimības dēļ bijusi spiesta pārtraukt attiecīgo darbību un uz to vairs neattiecas Šveices tiesību akti par invaliditātes apdrošināšanu, uzskata, ka šai personai ir invaliditātes apdrošināšana, kas dod tai tiesības līdz invaliditātes pensijas saņemšanai izmantot rehabilitācijas pasākumus, kā arī šo pasākumu izmantošanas laikā, ja šī persona nav sākusi jaunu darbību ārpus Šveices.”

| 2. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 987/2009 (2009. gada 16. septembris), ar ko nosaka īstenošanas kārtību Regulai (EK) Nr. 883/2004 par sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanu (6).

  Piemērojot šo nolīgumu, Regulu (EK) Nr. 987/2009 pielāgo šādi:







  a) | regulas 1. pielikumā pievieno šādu tekstu:
  “Šveices un Francijas 2004. gada 26. oktobra Nolīgums, ar ko nosaka īpašas veselības aprūpes pabalstu atlīdzināšanas procedūras
  Šveices un Itālijas 2005. gada 20. decembra Nolīgums, ar ko nosaka īpašas veselības aprūpes pabalstu atlīdzināšanas procedūras”. |
| --- | --- | --- |

2.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 987/2009 (2009. gada 16. septembris), ar ko nosaka īstenošanas kārtību Regulai (EK) Nr. 883/2004 par sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanu (6).

Piemērojot šo nolīgumu, Regulu (EK) Nr. 987/2009 pielāgo šādi:

a)

regulas 1. pielikumā pievieno šādu tekstu:

“Šveices un Francijas 2004. gada 26. oktobra Nolīgums, ar ko nosaka īpašas veselības aprūpes pabalstu atlīdzināšanas procedūras

Šveices un Itālijas 2005. gada 20. decembra Nolīgums, ar ko nosaka īpašas veselības aprūpes pabalstu atlīdzināšanas procedūras”.

| 3. | Padomes Regula (EEK) Nr. 1408/71 (1971. gada 14. jūnijs) par sociālā nodrošinājuma sistēmu piemērošanu darba ņēmējiem, pašnodarbinātām personām un viņu ģimenēm, kas pārvietojas Kopienā (7), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 592/2008 (2008. gada 17. jūnijs) (8) un kuru piemēro starp Šveici un dalībvalstīm pirms šā lēmuma stāšanās spēkā un gadījumos, kad Regulās (EK) Nr. 883/2004 un (EK) Nr. 987/2009 ir dotas atsauces uz šo regulu, vai attiecībā uz notikumiem pagātnē. |
| --- | --- |

3.

Padomes Regula (EEK) Nr. 1408/71 (1971. gada 14. jūnijs) par sociālā nodrošinājuma sistēmu piemērošanu darba ņēmējiem, pašnodarbinātām personām un viņu ģimenēm, kas pārvietojas Kopienā (7), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 592/2008 (2008. gada 17. jūnijs) (8) un kuru piemēro starp Šveici un dalībvalstīm pirms šā lēmuma stāšanās spēkā un gadījumos, kad Regulās (EK) Nr. 883/2004 un (EK) Nr. 987/2009 ir dotas atsauces uz šo regulu, vai attiecībā uz notikumiem pagātnē.

| 4. | Padomes Regula (EEK) Nr. 574/72 (1972. gada 21. marts), ar kuru nosaka īstenošanas kārtību Regulai (EEK) Nr. 1408/71 par sociālā nodrošinājuma sistēmu piemērošanu darba ņēmējiem, pašnodarbinātām personām un viņu ģimenes locekļiem, kas pārvietojas Kopienā (9), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 120/2009 (2009. gada 9. februāris) (10) un kuru piemēro starp Šveici un dalībvalstīm pirms šā lēmuma stāšanās spēkā un gadījumos, kad Regulās (EK) Nr. 883/2004 un (EK) Nr. 987/2009 ir dotas atsauces uz šo regulu, vai attiecībā uz notikumiem pagātnē. |
| --- | --- |

4.

Padomes Regula (EEK) Nr. 574/72 (1972. gada 21. marts), ar kuru nosaka īstenošanas kārtību Regulai (EEK) Nr. 1408/71 par sociālā nodrošinājuma sistēmu piemērošanu darba ņēmējiem, pašnodarbinātām personām un viņu ģimenes locekļiem, kas pārvietojas Kopienā (9), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 120/2009 (2009. gada 9. februāris) (10) un kuru piemēro starp Šveici un dalībvalstīm pirms šā lēmuma stāšanās spēkā un gadījumos, kad Regulās (EK) Nr. 883/2004 un (EK) Nr. 987/2009 ir dotas atsauces uz šo regulu, vai attiecībā uz notikumiem pagātnē.

| 5. | Padomes Direktīva 98/49/EK (1998. gada 29. jūnijs) par papildu pensijas tiesību saglabāšanu darba ņēmējiem un pašnodarbinātām personām, kas pārvietojas Kopienā (11). |
| --- | --- |

5.

Padomes Direktīva 98/49/EK (1998. gada 29. jūnijs) par papildu pensijas tiesību saglabāšanu darba ņēmējiem un pašnodarbinātām personām, kas pārvietojas Kopienā (11).

B IEDAĻA.   TIESĪBU AKTI, KO LĪGUMSLĒDZĒJAS PUSES ŅEM VĒRĀ

| 1. | Administratīvās komisijas sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinācijai 2009. gada 12. jūnija Lēmums Nr. A1 par dialoga un saskaņošanas procedūras izveidošanu jautājumos par dokumentu derīgumu, piemērojamo tiesību aktu noteikšanu un par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 883/2004 paredzēto pabalstu sniegšanu (12). |
| --- | --- |

1.

Administratīvās komisijas sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinācijai 2009. gada 12. jūnija Lēmums Nr. A1 par dialoga un saskaņošanas procedūras izveidošanu jautājumos par dokumentu derīgumu, piemērojamo tiesību aktu noteikšanu un par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 883/2004 paredzēto pabalstu sniegšanu (12).

| 2. | Administratīvās komisijas sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinācijai 2009. gada 12. jūnija Lēmums Nr. A2 par to, kā interpretēt Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 883/2004 12. pantu par tiesību aktiem, ko piemēro darbā ārpus kompetentās valsts uz laiku norīkotiem darba ņēmējiem un personām, kuras veic darbību pašnodarbinātas personas statusā (13). |
| --- | --- |

2.

Administratīvās komisijas sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinācijai 2009. gada 12. jūnija Lēmums Nr. A2 par to, kā interpretēt Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 883/2004 12. pantu par tiesību aktiem, ko piemēro darbā ārpus kompetentās valsts uz laiku norīkotiem darba ņēmējiem un personām, kuras veic darbību pašnodarbinātas personas statusā (13).

| 3. | Administratīvās komisijas sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinācijai 2009. gada 17. decembra Lēmums Nr. A3 par uzkrāto nepārtraukto darbā norīkošanas periodu summēšanu saskaņā ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 1408/71 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 883/2004 (14). |
| --- | --- |

3.

Administratīvās komisijas sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinācijai 2009. gada 17. decembra Lēmums Nr. A3 par uzkrāto nepārtraukto darbā norīkošanas periodu summēšanu saskaņā ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 1408/71 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 883/2004 (14).

| 4. | Administratīvās komisijas sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinācijai 2009. gada 12. jūnija Lēmums Nr. E1 par praktiskiem pasākumiem attiecībā uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 987/2009 4. pantā minētās datu elektroniskās apmaiņas pārejas periodu (15). |
| --- | --- |

4.

Administratīvās komisijas sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinācijai 2009. gada 12. jūnija Lēmums Nr. E1 par praktiskiem pasākumiem attiecībā uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 987/2009 4. pantā minētās datu elektroniskās apmaiņas pārejas periodu (15).

| 5. | Administratīvās komisijas sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinācijai 2009. gada 12. jūnija Lēmums Nr. F1 par to, kā interpretēt Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 883/2004 68. pantu attiecībā uz prioritāriem tiesību aktiem, ko piemēro gadījumā, kad tiesības uz pabalstiem pārklājas (16). |
| --- | --- |

5.

Administratīvās komisijas sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinācijai 2009. gada 12. jūnija Lēmums Nr. F1 par to, kā interpretēt Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 883/2004 68. pantu attiecībā uz prioritāriem tiesību aktiem, ko piemēro gadījumā, kad tiesības uz pabalstiem pārklājas (16).

| 6. | Administratīvās komisijas sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinācijai 2009. gada 12. jūnija Lēmums Nr. H1 par pamatu pārejai no Padomes Regulas (EEK) Nr. 1408/71 un Regulas (EEK) Nr. 574/72 uz Regulu (EK) Nr. 883/2004 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 987/2009 un par to, kā piemērot sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanas Administratīvās komisijas lēmumus un ieteikumus (17). |
| --- | --- |

6.

Administratīvās komisijas sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinācijai 2009. gada 12. jūnija Lēmums Nr. H1 par pamatu pārejai no Padomes Regulas (EEK) Nr. 1408/71 un Regulas (EEK) Nr. 574/72 uz Regulu (EK) Nr. 883/2004 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 987/2009 un par to, kā piemērot sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanas Administratīvās komisijas lēmumus un ieteikumus (17).

| 7. | Administratīvās komisijas sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinācijai 2009. gada 12. jūnija Lēmums Nr. H2 par sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanas Administratīvās komisijas Datu apstrādes tehniskās komisijas darba metodēm un sastāvu (18). |
| --- | --- |

7.

Administratīvās komisijas sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinācijai 2009. gada 12. jūnija Lēmums Nr. H2 par sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanas Administratīvās komisijas Datu apstrādes tehniskās komisijas darba metodēm un sastāvu (18).

| 8. | Administratīvās komisijas sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinācijai 2009. gada 15. oktobra Lēmums Nr. H3 par datumu, kas jāņem vērā, lai noteiktu valūtas kursu, kas minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 987/2009 90. pantā (19). |
| --- | --- |

8.

Administratīvās komisijas sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinācijai 2009. gada 15. oktobra Lēmums Nr. H3 par datumu, kas jāņem vērā, lai noteiktu valūtas kursu, kas minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 987/2009 90. pantā (19).

| 9. | Administratīvās komisijas sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinācijai 2009. gada 22. decembra Lēmums Nr. H4 par Administratīvās komisijas sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinācijai Revīzijas padomes sastāvu un darba metodēm (20). |
| --- | --- |

9.

Administratīvās komisijas sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinācijai 2009. gada 22. decembra Lēmums Nr. H4 par Administratīvās komisijas sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinācijai Revīzijas padomes sastāvu un darba metodēm (20).

| 10. | Administratīvās komisijas sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinācijai 2010. gada 18. marta Lēmums Nr. H5 par sadarbību krāpšanas gadījumu un kļūdu novēršanā saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 883/2004 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 987/2009 par sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanu (21). |
| --- | --- |

10.

Administratīvās komisijas sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinācijai 2010. gada 18. marta Lēmums Nr. H5 par sadarbību krāpšanas gadījumu un kļūdu novēršanā saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 883/2004 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 987/2009 par sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanu (21).

| 11. | Administratīvās komisijas sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinācijai 2009. gada 12. jūnija Lēmums Nr. P1 par to, kā interpretēt Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 883/2004 50. panta 4. punktu, 58. pantu un 87. panta 5. punktu attiecībā uz invaliditātes pensiju, vecuma pensiju un apgādnieka zaudējuma pabalstu (22). |
| --- | --- |

11.

Administratīvās komisijas sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinācijai 2009. gada 12. jūnija Lēmums Nr. P1 par to, kā interpretēt Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 883/2004 50. panta 4. punktu, 58. pantu un 87. panta 5. punktu attiecībā uz invaliditātes pensiju, vecuma pensiju un apgādnieka zaudējuma pabalstu (22).

| 12. | Administratīvās komisijas sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinācijai 2009. gada 12. jūnija Lēmums Nr. S1 par Eiropas veselības apdrošināšanas karti (23). |
| --- | --- |

12.

Administratīvās komisijas sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinācijai 2009. gada 12. jūnija Lēmums Nr. S1 par Eiropas veselības apdrošināšanas karti (23).

| 13. | Administratīvās komisijas sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinācijai 2009. gada 12. jūnija Lēmums Nr. S2 par Eiropas veselības apdrošināšanas kartes tehnisko specifikāciju (24). |
| --- | --- |

13.

Administratīvās komisijas sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinācijai 2009. gada 12. jūnija Lēmums Nr. S2 par Eiropas veselības apdrošināšanas kartes tehnisko specifikāciju (24).

| 14. | Administratīvās komisijas sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinācijai 2009. gada 12. jūnija Lēmums Nr. S3, ar ko nosaka pabalstus, uz kuriem attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 883/2004 19. panta 1. punkts un 27. panta 1. punkts un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 987/2009 25. panta A) daļas 3. punkts (25). |
| --- | --- |

14.

Administratīvās komisijas sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinācijai 2009. gada 12. jūnija Lēmums Nr. S3, ar ko nosaka pabalstus, uz kuriem attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 883/2004 19. panta 1. punkts un 27. panta 1. punkts un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 987/2009 25. panta A) daļas 3. punkts (25).

| 15. | Administratīvās komisijas sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinācijai 2009. gada 2. oktobra Lēmums Nr. S4 par atmaksāšanas procedūrām Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 883/2004 35. un 41. panta īstenošanai (26). |
| --- | --- |

15.

Administratīvās komisijas sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinācijai 2009. gada 2. oktobra Lēmums Nr. S4 par atmaksāšanas procedūrām Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 883/2004 35. un 41. panta īstenošanai (26).

| 16. | Administratīvās komisijas sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinācijai 2009. gada 2. oktobra Lēmums Nr. S5 par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 883/2004 1. panta va) punktā paredzētā jēdziena “pabalsti natūrā” interpretāciju, kurus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 883/2004 17., 19., 20. un 22. pantu, 24. panta 1. punktu, 25. un 26. pantu, 27. panta 1., 3., 4. un 5. punktu, 28. un 34. pantu, un 36. panta 1. un 2. punktu izmaksā slimības vai maternitātes gadījumā, un par to summu aprēķināšanu, kas jāatmaksā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 987/2009 62., 63. un 64. pantu (27). |
| --- | --- |

16.

Administratīvās komisijas sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinācijai 2009. gada 2. oktobra Lēmums Nr. S5 par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 883/2004 1. panta va) punktā paredzētā jēdziena “pabalsti natūrā” interpretāciju, kurus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 883/2004 17., 19., 20. un 22. pantu, 24. panta 1. punktu, 25. un 26. pantu, 27. panta 1., 3., 4. un 5. punktu, 28. un 34. pantu, un 36. panta 1. un 2. punktu izmaksā slimības vai maternitātes gadījumā, un par to summu aprēķināšanu, kas jāatmaksā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 987/2009 62., 63. un 64. pantu (27).

| 17. | Administratīvās komisijas sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinācijai 2009. gada 22. decembra Lēmums Nr. S6 par reģistrēšanos dzīvesvietas dalībvalstī saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 987/2009 24. pantu un Regulas (EK) Nr. 987/2009 64. panta 4. punktā paredzēto sarakstu izveidi (28). |
| --- | --- |

17.

Administratīvās komisijas sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinācijai 2009. gada 22. decembra Lēmums Nr. S6 par reģistrēšanos dzīvesvietas dalībvalstī saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 987/2009 24. pantu un Regulas (EK) Nr. 987/2009 64. panta 4. punktā paredzēto sarakstu izveidi (28).

| 18. | Administratīvās komisijas sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinācijai 2009. gada 22. decembra Lēmums Nr. S7 par pāreju no Regulas (EEK) Nr. 1408/71 un Regulas (EEK) Nr. 574/72 uz Regulu (EK) Nr. 883/2004 un Regulu (EK) Nr. 987/2009 un par atlīdzināšanas procedūru piemērošanu (29). |
| --- | --- |

18.

Administratīvās komisijas sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinācijai 2009. gada 22. decembra Lēmums Nr. S7 par pāreju no Regulas (EEK) Nr. 1408/71 un Regulas (EEK) Nr. 574/72 uz Regulu (EK) Nr. 883/2004 un Regulu (EK) Nr. 987/2009 un par atlīdzināšanas procedūru piemērošanu (29).

| 19. | Administratīvās komisijas sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinācijai 2009. gada 12. jūnija Lēmums Nr. U1 par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 987/2009 54. panta 3. punktu saistībā ar bezdarbnieka pabalstu palielināšanu par apgādībā esošiem ģimenes locekļiem (30). |
| --- | --- |

19.

Administratīvās komisijas sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinācijai 2009. gada 12. jūnija Lēmums Nr. U1 par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 987/2009 54. panta 3. punktu saistībā ar bezdarbnieka pabalstu palielināšanu par apgādībā esošiem ģimenes locekļiem (30).

| 20. | Administratīvās komisijas sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinācijai 2009. gada 12. jūnija Lēmums Nr. U2 par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 883/2004 65. panta 2. punkta darbības jomu attiecībā uz tādu pilnīgu bezdarbnieku tiesībām saņemt bezdarbnieka pabalstus, kuri nav pierobežas darba ņēmēji, kas savas pēdējās darbības laikā nodarbinātas vai pašnodarbinātas personas statusā dzīvojuši dalībvalstī, kura nav kompetentā dalībvalsts (31). |
| --- | --- |

20.

Administratīvās komisijas sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinācijai 2009. gada 12. jūnija Lēmums Nr. U2 par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 883/2004 65. panta 2. punkta darbības jomu attiecībā uz tādu pilnīgu bezdarbnieku tiesībām saņemt bezdarbnieka pabalstus, kuri nav pierobežas darba ņēmēji, kas savas pēdējās darbības laikā nodarbinātas vai pašnodarbinātas personas statusā dzīvojuši dalībvalstī, kura nav kompetentā dalībvalsts (31).

| 21. | Administratīvās komisijas sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinācijai 2009. gada 12. jūnija Lēmums Nr. U3 par jēdziena “daļējs bezdarbs” piemērošanas jomu attiecībā uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 883/2004 65. panta 1. punktā minētajiem bezdarbniekiem (32). |
| --- | --- |

21.

Administratīvās komisijas sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinācijai 2009. gada 12. jūnija Lēmums Nr. U3 par jēdziena “daļējs bezdarbs” piemērošanas jomu attiecībā uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 883/2004 65. panta 1. punktā minētajiem bezdarbniekiem (32).

C IEDAĻA.   TIESĪBU AKTI, KO LĪGUMSLĒDZĒJAS PUSES PIEŅEM ZINĀŠANAI

| 1. | Administratīvās komisijas sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinācijai 2009. gada 12. jūnija Ieteikums Nr. U1 par tiesību aktiem, kas piemērojami bezdarbniekiem, kuri iesaistās nepilnas slodzes profesionālās vai aroda darbībās dalībvalstī, kas nav šo personu dzīvesvietas valsts (33). |
| --- | --- |

1.

Administratīvās komisijas sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinācijai 2009. gada 12. jūnija Ieteikums Nr. U1 par tiesību aktiem, kas piemērojami bezdarbniekiem, kuri iesaistās nepilnas slodzes profesionālās vai aroda darbībās dalībvalstī, kas nav šo personu dzīvesvietas valsts (33).

| 2. | Administratīvās komisijas sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinācijai 2009. gada 12. jūnija Ieteikums Nr. U2 par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 883/2004 64. panta 1. punkta a) apakšpunkta piemērošanu bezdarbniekiem, kuri pavada dzīvesbiedru vai partneri, kurš veic profesionālo vai aroda darbību dalībvalstī, kas nav kompetentā valsts (34). |
| --- | --- |

2.

Administratīvās komisijas sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinācijai 2009. gada 12. jūnija Ieteikums Nr. U2 par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 883/2004 64. panta 1. punkta a) apakšpunkta piemērošanu bezdarbniekiem, kuri pavada dzīvesbiedru vai partneri, kurš veic profesionālo vai aroda darbību dalībvalstī, kas nav kompetentā valsts (34).

Nolīguma II pielikuma

PROTOKOLS

I.   Apdrošināšana bezdarba gadījumā

Darba ņēmējiem, kas ir Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas valstspiederīgie, līdz 2011. gada 30. aprīlim un darba ņēmējiem, kas ir Bulgārijas Republikas un Rumānijas Republikas valstspiederīgie, līdz 2016. gada 31. maijam piemēro šādu režīmu:

| 1. | Attiecībā uz tādu darba ņēmēju apdrošināšanu bezdarba gadījumā, kuru uzturēšanās atļauju derīguma termiņš nepārsniedz vienu gadu, piemēro šādus noteikumus:






  1.1. | Tiesības saņemt bezdarba apdrošināšanas pabalstu saskaņā ar tiesību aktos paredzētajiem nosacījumiem ir tikai darba ņēmējiem, kas Šveicē ir veikuši iemaksas par minimālo iemaksu periodu (4 35), kā noteikts Federālajā likumā par obligāto bezdarba apdrošināšanu un maksātnespējas apdrošināšanu (Loi fédérale sur l’assurance-chômage obligatoire et l’indemnité en cas d’insolvabilité – LACI), un atbilst pārējiem bezdarba pabalsta saņemšanas nosacījumiem. |
| --- | --- | --- |

1.

Attiecībā uz tādu darba ņēmēju apdrošināšanu bezdarba gadījumā, kuru uzturēšanās atļauju derīguma termiņš nepārsniedz vienu gadu, piemēro šādus noteikumus:

1.1.

Tiesības saņemt bezdarba apdrošināšanas pabalstu saskaņā ar tiesību aktos paredzētajiem nosacījumiem ir tikai darba ņēmējiem, kas Šveicē ir veikuši iemaksas par minimālo iemaksu periodu (4 35), kā noteikts Federālajā likumā par obligāto bezdarba apdrošināšanu un maksātnespējas apdrošināšanu (Loi fédérale sur l’assurance-chômage obligatoire et l’indemnité en cas d’insolvabilité – LACI), un atbilst pārējiem bezdarba pabalsta saņemšanas nosacījumiem.

| 1.2. | Daļu no to darba ņēmēju obligātajām iemaksām, kuru iemaksu veikšanas periods ir pārāk īss, lai saskaņā ar 1.1. apakšpunktu dotu tiesības saņemt bezdarbnieka pabalstu Šveicē, saskaņā ar 1.3. apakšpunkta noteikumiem atmaksā šo darba ņēmēju izcelsmes valstīm viņu pabalstu izmaksu segšanai pilnīga bezdarba gadījumā; līdz ar to pilnīga bezdarba gadījumā Šveicē šiem darba ņēmējiem nav tiesību saņemt pabalstu. Tomēr viņiem ir tiesības uz pabalstiem sakarā ar sliktiem laika apstākļiem vai darba devēja maksātnespēju. Pabalstus pilnīga bezdarba gadījumā maksā izcelsmes valsts, ja attiecīgie darba ņēmēji aktīvi meklē darbu. Šveicē uzkrātos apdrošināšanas periodus ņem vērā tā, it kā tie būtu uzkrāti izcelsmes valstī. |
| --- | --- |

1.2.

Daļu no to darba ņēmēju obligātajām iemaksām, kuru iemaksu veikšanas periods ir pārāk īss, lai saskaņā ar 1.1. apakšpunktu dotu tiesības saņemt bezdarbnieka pabalstu Šveicē, saskaņā ar 1.3. apakšpunkta noteikumiem atmaksā šo darba ņēmēju izcelsmes valstīm viņu pabalstu izmaksu segšanai pilnīga bezdarba gadījumā; līdz ar to pilnīga bezdarba gadījumā Šveicē šiem darba ņēmējiem nav tiesību saņemt pabalstu. Tomēr viņiem ir tiesības uz pabalstiem sakarā ar sliktiem laika apstākļiem vai darba devēja maksātnespēju. Pabalstus pilnīga bezdarba gadījumā maksā izcelsmes valsts, ja attiecīgie darba ņēmēji aktīvi meklē darbu. Šveicē uzkrātos apdrošināšanas periodus ņem vērā tā, it kā tie būtu uzkrāti izcelsmes valstī.

| 1.3. | Šā punkta 1.2. apakšpunktā minēto darba ņēmēju obligāto iemaksu daļu atmaksā katru gadu šādā kārtībā:






  a) | šo darba ņēmēju veikto iemaksu kopējo summu sadalījumā pa valstīm aprēķina, pamatojoties uz gadā nodarbināto darba ņēmēju skaitu un par katru darba ņēmēju veikto iemaksu vidējo apmēru gadā (ņem vērā darba devēja un darba ņēmēja iemaksas); |
| --- | --- | --- |

1.3.

Šā punkta 1.2. apakšpunktā minēto darba ņēmēju obligāto iemaksu daļu atmaksā katru gadu šādā kārtībā:

a)

šo darba ņēmēju veikto iemaksu kopējo summu sadalījumā pa valstīm aprēķina, pamatojoties uz gadā nodarbināto darba ņēmēju skaitu un par katru darba ņēmēju veikto iemaksu vidējo apmēru gadā (ņem vērā darba devēja un darba ņēmēja iemaksas);

| b) | šādi aprēķinātās summas daļu, kas ir procentuāla visu 1.2. apakšpunktā minēto pabalstu daļa un atbilst relatīvajai bezdarba pabalstu daļai, atmaksā darba ņēmēju izcelsmes valstij, bet daļu atstāj Šveicē kā rezervi turpmākajiem pabalstiem (5 36); |
| --- | --- |

b)

šādi aprēķinātās summas daļu, kas ir procentuāla visu 1.2. apakšpunktā minēto pabalstu daļa un atbilst relatīvajai bezdarba pabalstu daļai, atmaksā darba ņēmēju izcelsmes valstij, bet daļu atstāj Šveicē kā rezervi turpmākajiem pabalstiem (5 36);

| c) | Šveice katru gadu sagatavo paziņojumu par atmaksātajām iemaksām. Pēc izcelsmes valstu pieprasījuma tajā norāda aprēķinu pamatojumu un atmaksātās summas. Izcelsmes valstis katru gadu informē Šveici par 1.2. apakšpunktā minēto bezdarbnieka pabalstu saņēmēju skaitu. |
| --- | --- |

c)

Šveice katru gadu sagatavo paziņojumu par atmaksātajām iemaksām. Pēc izcelsmes valstu pieprasījuma tajā norāda aprēķinu pamatojumu un atmaksātās summas. Izcelsmes valstis katru gadu informē Šveici par 1.2. apakšpunktā minēto bezdarbnieka pabalstu saņēmēju skaitu.

| 2. | Ja dalībvalstij, uz kuru attiecas šis režīms, rodas ar iemaksu atmaksas izbeigšanu saistīti sarežģījumi vai Šveicei rodas ar iemaksu periodu summēšanu saistīti sarežģījumi, līgumslēdzējas puses var iesniegt šo jautājumu izskatīšanai Apvienotajā komitejā. |
| --- | --- |

2.

Ja dalībvalstij, uz kuru attiecas šis režīms, rodas ar iemaksu atmaksas izbeigšanu saistīti sarežģījumi vai Šveicei rodas ar iemaksu periodu summēšanu saistīti sarežģījumi, līgumslēdzējas puses var iesniegt šo jautājumu izskatīšanai Apvienotajā komitejā.

II.   Pabalsti bezpalīdzīgām personām

Pabalstus bezpalīdzīgām personām, ko piešķir saskaņā ar Šveices 1959. gada 19. jūnija Federālo invaliditātes apdrošināšanas likumu (LAI) un 1946. gada 20. decembra Federālo likumu par vecuma un apgādnieka zaudējuma pensijām (LAVS), kas grozīts 1999. gada 8. oktobrī, piešķir tikai tad, ja attiecīgā persona dzīvo Šveicē.

III.   Vecuma, apgādnieka zaudējuma un invaliditātes pensijas saskaņā ar arodnodrošinājuma pabalstu plāniem

Neatkarīgi no 10. panta 2. punkta Padomes Regulā (EEK) Nr. 1408/71 nodarbinātām un pašnodarbinātām personām, kuras gatavojas pamest Šveici uz visiem laikiem un uz kurām saskaņā ar regulas II sadaļu vairs neattieksies Šveices tiesību akti, pēc viņu pieprasījuma izmaksā pabalstus, kas tām pienākas saskaņā ar 1993. gada 17. decembra Federālo likumu par arodnodrošinājuma plānu vecuma, apgādnieka zaudējuma un invaliditātes apdrošināšanai neierobežotu maiņu (Loi fédérale sur le libre passage dans la prévoyance professionnelle vieillesse, survivants et invalidité), ja šīs personas pamet Šveici piecos gados no šā nolīguma stāšanās spēkā”.

---

(1)  OV L 270, 29.9.2006., 67. lpp.

1

(2)  OV L 166, 30.4.2004., 1. lpp.

2

(3)  OV L 149, 5.7.1971., 2. lpp.

3

(4)  OV L 166, 30.4.2004., 1. lpp.

4

(5)  OV L 284, 30.10.2009., 43. lpp.

5

(6)  OV L 284, 30.10.2009., 1. lpp.

6

(7)  OV L 149, 5.7.1971., 2. lpp.

7

(8)  OV L 177, 4.7.2008., 1. lpp.

8

(9)  OV L 74, 27.3.1972., 1. lpp.

9

(10)  OV L 39, 10.2.2009., 29. lpp.

10

(11)  OV L 209, 25.7.1998., 46. lpp.

11

(12)  OV C 106, 24.4.2010., 1. lpp.

12

(13)  OV C 106, 24.4.2010., 5. lpp.

13

(14)  OV C 149, 8.6.2010., 3. lpp.

14

(15)  OV C 106, 24.4.2010., 9. lpp.

15

(16)  OV C 106, 24.4.2010., 11. lpp.

16

(17)  OV C 106, 24.4.2010., 13. lpp.

17

(18)  OV C 106, 24.4.2010., 17. lpp.

18

(19)  OV C 106, 24.4.2010., 56. lpp.

19

(20)  OV C 107, 27.4.2010., 3. lpp.

20

(21)  OV C 149, 8.6.2010., 5. lpp.

21

(22)  OV C 106, 24.4.2010., 21. lpp.

22

(23)  OV C 106, 24.4.2010., 23. lpp.

23

(24)  OV C 106, 24.4.2010., 26. lpp.

24

(25)  OV C 106, 24.4.2010., 40. lpp.

25

(26)  OV C 106, 24.4.2010., 52. lpp.

26

(27)  OV C 106, 24.4.2010., 54. lpp.

27

(28)  OV C 107, 27.4.2010., 6. lpp.

28

(29)  OV C 107, 27.4.2010., 8. lpp.

29

(30)  OV C 106, 24.4.2010., 42. lpp.

30

(31)  OV C 106, 24.4.2010., 43. lpp.

31

(32)  OV C 106, 24.4.2010., 45. lpp.

32

(33)  OV C 106, 24.4.2010., 49. lpp.

33

(34)  OV C 106, 24.4.2010., 51. lpp.

34

(35)  Pašlaik 12 mēneši.

35

(36)  Atmaksātās iemaksas darbiniekiem, kas izmanto tiesības saņemt bezdarbnieka pabalstus Šveicē pēc tam, kad divos gados vismaz 12 mēnešus ir veikuši iemaksas (vairākos uzturēšanās periodos).

36

---

II PIELIKUMS

PAZIŅOJUMS

par Deklarāciju par Šveices dalību komitejās

Migrējošo darba ņēmēju sociālā nodrošinājuma administratīvā komisija, kas minēta Deklarācijas par Šveices dalību komitejās (OV L 114, 30.4.2002., 72. lpp.) otrajā ievilkumā, ar 71. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 883/2004 ir pārdēvēta par Administratīvo komisiju sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinācijai.

---

REGULAS

| 17.8.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 209/12 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 209/12

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 817/2011

(2011. gada 11. augusts),

ar ko Francijas karoga kuģiem nosaka aizliegumu zvejot brosmes ES un starptautiskajos ūdeņos V, VI un VII zonā

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 20. novembra Regulu (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (1), un jo īpaši tās 36. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Padomes 2011. gada 18. janvāra Regulā (ES) Nr. 57/2011, ar ko 2011. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas ES ūdeņos un — attiecībā uz ES kuģiem — konkrētos ūdeņos, kas nav ES ūdeņi (2), ir noteiktas kvotas 2011. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padomes 2011. gada 18. janvāra Regulā (ES) Nr. 57/2011, ar ko 2011. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas ES ūdeņos un — attiecībā uz ES kuģiem — konkrētos ūdeņos, kas nav ES ūdeņi (2), ir noteiktas kvotas 2011. gadam.

| (2) | Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju kuģi, kas peld ar šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karogu vai ir reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2011. gadam iedalīto kvotu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju kuģi, kas peld ar šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karogu vai ir reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2011. gadam iedalīto kvotu.

| (3) | Tāpēc jāaizliedz ar šo krājumu saistītas zvejas darbības, |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc jāaizliedz ar šo krājumu saistītas zvejas darbības,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Kvotas pilnīga apguve

Nozvejas kvotu 2011. gadam, kura šīs regulas pielikumā minētajai dalībvalstij iedalīta pielikumā norādītajam krājumam, uzskata par pilnībā apgūtu no minētajā pielikumā noteiktās dienas.

2. pants

Aizliegumi

Ar šīs regulas pielikumā norādīto krājumu saistītas zvejas darbības, ko veic kuģi, kuri peld ar pielikumā minētās dalībvalsts karogu vai ir reģistrēti šajā dalībvalstī, ir aizliegtas no minētajā pielikumā noteiktās dienas. Konkrēti, pēc minētās dienas ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārvietot, pārkraut citā kuģī vai izkraut zivis, ko minētie kuģi nozvejojuši no šā krājuma.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 11. augustā

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

jūrlietu un zivsaimniecības ģenerāldirektore

Lowri EVANS

---

(1)  OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.

1

(2)  OV L 24, 27.1.2011., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

| Nr. | 26/T&Q |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Francija |
| Krājums | USK/567EI. |
| Suga | Brosme (Brosme brosme) |
| Zona | ES un starptautiskie ūdeņi V, VI un VII zonā |
| Datums | 9.7.2011. |

Nr.

26/T&Q

Dalībvalsts

Francija

Krājums

USK/567EI.

Suga

Brosme (Brosme brosme)

Zona

ES un starptautiskie ūdeņi V, VI un VII zonā

Datums

9.7.2011.

---

| 17.8.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 209/14 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 209/14

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 818/2011

(2011. gada 11. augusts),

ar ko Spānijas karoga kuģiem nosaka aizliegumu zvejot pikšas ES un starptautiskajos ūdeņos Vb un VIa zonā

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 20. novembra Regulu (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (1), un jo īpaši tās 36. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Padomes 2011. gada 18. janvāra Regulā (ES) Nr. 57/2011, ar ko 2011. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas ES ūdeņos un — attiecībā uz ES kuģiem — konkrētos ūdeņos, kas nav ES ūdeņi (2), ir noteiktas kvotas 2011. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padomes 2011. gada 18. janvāra Regulā (ES) Nr. 57/2011, ar ko 2011. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas ES ūdeņos un — attiecībā uz ES kuģiem — konkrētos ūdeņos, kas nav ES ūdeņi (2), ir noteiktas kvotas 2011. gadam.

| (2) | Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju kuģi, kas peld ar šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karogu vai ir reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2011. gadam iedalīto kvotu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju kuģi, kas peld ar šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karogu vai ir reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2011. gadam iedalīto kvotu.

| (3) | Tāpēc jāaizliedz ar šo krājumu saistītas zvejas darbības, |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc jāaizliedz ar šo krājumu saistītas zvejas darbības,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Kvotas pilnīga apguve

Nozvejas kvotu 2011. gadam, kura šīs regulas pielikumā minētajai dalībvalstij iedalīta pielikumā norādītajam krājumam, uzskata par pilnībā apgūtu no minētajā pielikumā noteiktās dienas.

2. pants

Aizliegumi

Ar šīs regulas pielikumā norādīto krājumu saistītas zvejas darbības, ko veic kuģi, kuri peld ar pielikumā minētās dalībvalsts karogu vai ir reģistrēti šajā dalībvalstī, ir aizliegtas no minētajā pielikumā noteiktās dienas. Konkrēti, pēc minētās dienas ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārvietot, pārkraut citā kuģī vai izkraut zivis, ko minētie kuģi nozvejojuši no šā krājuma.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 11. augustā 2011

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

jūrlietu un zivsaimniecības ģenerāldirektore

Lowri EVANS

---

(1)  OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.

1

(2)  OV L 24, 27.1.2011., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

| Nr. | 25/T&Q |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Spānija |
| Krājums | HAD/5BC6A. |
| Suga | Pikša (Melanogrammus aeglefinus) |
| Zona | ES un starptautiskie ūdeņi Vb un VIa zonā |
| Datums | 4.7.2011. |

Nr.

25/T&Q

Dalībvalsts

Spānija

Krājums

HAD/5BC6A.

Suga

Pikša (Melanogrammus aeglefinus)

Zona

ES un starptautiskie ūdeņi Vb un VIa zonā

Datums

4.7.2011.

---

| 17.8.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 209/16 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 209/16

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 819/2011

(2011. gada 11. augusts),

ar ko Spānijas karoga kuģiem nosaka aizliegumu zvejot saidas VI zonā; ES un starptautiskajos ūdeņos Vb, XII un XIV zonā

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 20. novembra Regulu (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (1), un jo īpaši tās 36. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Padomes 2011. gada 18. janvāra Regulā (ES) Nr. 57/2011, ar ko 2011. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas ES ūdeņos un — attiecībā uz ES kuģiem — konkrētos ūdeņos, kas nav ES ūdeņi (2), ir noteiktas kvotas 2011. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padomes 2011. gada 18. janvāra Regulā (ES) Nr. 57/2011, ar ko 2011. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas ES ūdeņos un — attiecībā uz ES kuģiem — konkrētos ūdeņos, kas nav ES ūdeņi (2), ir noteiktas kvotas 2011. gadam.

| (2) | Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju kuģi, kas peld ar šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karogu vai ir reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2011. gadam iedalīto kvotu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju kuģi, kas peld ar šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karogu vai ir reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2011. gadam iedalīto kvotu.

| (3) | Tāpēc jāaizliedz ar šo krājumu saistītas zvejas darbības, |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc jāaizliedz ar šo krājumu saistītas zvejas darbības,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Kvotas pilnīga apguve

Nozvejas kvotu 2011. gadam, kura šīs regulas pielikumā minētajai dalībvalstij iedalīta pielikumā norādītajam krājumam, uzskata par pilnībā apgūtu no minētajā pielikumā noteiktās dienas.

2. pants

Aizliegumi

Ar šīs regulas pielikumā norādīto krājumu saistītas zvejas darbības, ko veic kuģi, kuri peld ar pielikumā minētās dalībvalsts karogu vai ir reģistrēti šajā dalībvalstī, ir aizliegtas no minētajā pielikumā noteiktās dienas. Konkrēti, pēc minētās dienas ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārvietot, pārkraut citā kuģī vai izkraut zivis, ko minētie kuģi nozvejojuši no šā krājuma.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 11. augustā

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

jūrlietu un zivsaimniecības ģenerāldirektore

Lowri EVANS

---

(1)  OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.

1

(2)  OV L 24, 27.1.2011., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

| Nr. | 24/T&Q |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Spānija |
| Krājums | POK/56-14 |
| Suga | Saida (Pollachius virens) |
| Zona | VI zona; ES un starptautiskie ūdeņi Vb, XII un XIV zonā |
| Datums | 4.7.2011. |

Nr.

24/T&Q

Dalībvalsts

Spānija

Krājums

POK/56-14

Suga

Saida (Pollachius virens)

Zona

VI zona; ES un starptautiskie ūdeņi Vb, XII un XIV zonā

Datums

4.7.2011.

---

| 17.8.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 209/18 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 209/18

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 820/2011

(2011. gada 16. augusts),

ar ko apstiprina darbīgo vielu terbutilazīnu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū un groza Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 un Komisijas Lēmuma 2008/934/EK pielikumu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, ar ko atceļ Padomes Direktīvas 79/117/EEK un 91/414/EEK (1), un jo īpaši tās 13. panta 2. punktu un 78. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 80. panta 1. punkta c) apakšpunktu attiecībā uz apstiprinājuma procedūru un nosacījumiem darbīgajām vielām, par kurām iesniegtie pieteikumi ir pilnīgi saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 33/2008 16. pantu (2), ir jāpiemēro Padomes Direktīva 91/414/EEK (3). Terbutilazīns ir darbīgā viela, par kuru iesniegtais pieteikums ir pilnīgs saskaņā ar minēto regulu. |
| --- | --- |

(1)

saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 80. panta 1. punkta c) apakšpunktu attiecībā uz apstiprinājuma procedūru un nosacījumiem darbīgajām vielām, par kurām iesniegtie pieteikumi ir pilnīgi saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 33/2008 16. pantu (2), ir jāpiemēro Padomes Direktīva 91/414/EEK (3). Terbutilazīns ir darbīgā viela, par kuru iesniegtais pieteikums ir pilnīgs saskaņā ar minēto regulu.

| (2) | Komisijas Regulā (EK) Nr. 451/2000 (4) un Regulā (EK) Nr. 1490/2002 (5) paredzēti sīki izstrādāti noteikumi par to, kā īstenot Direktīvas 91/414/EEK 8. panta 2. punktā minētās darba programmas otro un trešo posmu, un sniegts to darbīgo vielu saraksts, kuras jānovērtē attiecībā uz to iespējamo iekļaušanu Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā. Terbutilazīns ir minētajā sarakstā. |
| --- | --- |

(2)

Komisijas Regulā (EK) Nr. 451/2000 (4) un Regulā (EK) Nr. 1490/2002 (5) paredzēti sīki izstrādāti noteikumi par to, kā īstenot Direktīvas 91/414/EEK 8. panta 2. punktā minētās darba programmas otro un trešo posmu, un sniegts to darbīgo vielu saraksts, kuras jānovērtē attiecībā uz to iespējamo iekļaušanu Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā. Terbutilazīns ir minētajā sarakstā.

| (3) | Saskaņā ar 3. panta 2. punktu Komisijas 2007. gada 20. septembra Regulā (EK) Nr. 1095/2007, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1490/2002, ar kuru nosaka sīki izstrādātus noteikumus, kā īstenot trešo posmu darba programmā, kura minēta Padomes Direktīvas 91/414/EEK 8. panta 2. punktā, un Regulu (EK) Nr. 2229/2004, ar ko nosaka turpmākus sīki izstrādātus noteikumus, kā īstenot ceturto posmu darba programmā, kura minēta Padomes Direktīvas 91/414/EEK 8. panta 2. punktā (6), ziņotājs ir atsaucis savu atbalstu attiecībā uz šīs darbīgās vielas iekļaušanu Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā divu mēnešu laikā no minētās regulas spēkā stāšanās dienas. Līdz ar to par terbutilazīna neiekļaušanu tika pieņemts Komisijas 2008. gada 5. decembra Lēmums 2008/934/EK par dažu darbīgo vielu neiekļaušanu Padomes Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā un tādu augu aizsardzības līdzekļu atļauju atsaukšanu, kuros ir minētās vielas (7). |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar 3. panta 2. punktu Komisijas 2007. gada 20. septembra Regulā (EK) Nr. 1095/2007, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1490/2002, ar kuru nosaka sīki izstrādātus noteikumus, kā īstenot trešo posmu darba programmā, kura minēta Padomes Direktīvas 91/414/EEK 8. panta 2. punktā, un Regulu (EK) Nr. 2229/2004, ar ko nosaka turpmākus sīki izstrādātus noteikumus, kā īstenot ceturto posmu darba programmā, kura minēta Padomes Direktīvas 91/414/EEK 8. panta 2. punktā (6), ziņotājs ir atsaucis savu atbalstu attiecībā uz šīs darbīgās vielas iekļaušanu Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā divu mēnešu laikā no minētās regulas spēkā stāšanās dienas. Līdz ar to par terbutilazīna neiekļaušanu tika pieņemts Komisijas 2008. gada 5. decembra Lēmums 2008/934/EK par dažu darbīgo vielu neiekļaušanu Padomes Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā un tādu augu aizsardzības līdzekļu atļauju atsaukšanu, kuros ir minētās vielas (7).

| (4) | Sākotnējais ziņotājs (turpmāk “pieteikuma iesniedzējs”) saskaņā ar Direktīvas 91/414/EEK 6. panta 2. punktu iesniedza jaunu pieteikumu, kurā pieprasīja piemērot paātrināto procedūru, kas paredzēta 14. līdz 19. pantā Regulā (EK) Nr. 33/2008, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus Direktīvas 91/414/EEK piemērošanai attiecībā uz parasto un paātrināto procedūru to darbīgo vielu novērtēšanai, kas veidoja darba programmas daļu, kura minēta šīs direktīvas 8. panta 2. punktā, bet nav iekļautas tās I pielikumā. |
| --- | --- |

(4)

Sākotnējais ziņotājs (turpmāk “pieteikuma iesniedzējs”) saskaņā ar Direktīvas 91/414/EEK 6. panta 2. punktu iesniedza jaunu pieteikumu, kurā pieprasīja piemērot paātrināto procedūru, kas paredzēta 14. līdz 19. pantā Regulā (EK) Nr. 33/2008, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus Direktīvas 91/414/EEK piemērošanai attiecībā uz parasto un paātrināto procedūru to darbīgo vielu novērtēšanai, kas veidoja darba programmas daļu, kura minēta šīs direktīvas 8. panta 2. punktā, bet nav iekļautas tās I pielikumā.

| (5) | Pieteikumu iesniedza Apvienotajai Karalistei, kura ar Regulu (EK) Nr. 1490/2002 bija izraudzīta par ziņotāju dalībvalsti. Tika ievērots paātrinātās procedūras termiņš. Darbīgās vielas specifikācija un atļautie lietošanas veidi ir tādi, kā minēts Lēmumā 2008/934/EK. Minētais pieteikums atbilst arī visām pārējām Regulas (EK) Nr. 33/2008 15. pantā minētajām pamatprasībām un procedūras prasībām. |
| --- | --- |

(5)

Pieteikumu iesniedza Apvienotajai Karalistei, kura ar Regulu (EK) Nr. 1490/2002 bija izraudzīta par ziņotāju dalībvalsti. Tika ievērots paātrinātās procedūras termiņš. Darbīgās vielas specifikācija un atļautie lietošanas veidi ir tādi, kā minēts Lēmumā 2008/934/EK. Minētais pieteikums atbilst arī visām pārējām Regulas (EK) Nr. 33/2008 15. pantā minētajām pamatprasībām un procedūras prasībām.

| (6) | Apvienotā Karaliste izvērtēja pieteikuma iesniedzēja iesniegtos papildu datus un sagatavoja papildu ziņojumu. Tā minēto ziņojumu 2010. gada 3. februārī nosūtīja Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei (turpmāk “iestāde”) un Komisijai. Iestāde papildu ziņojumu darīja zināmu pārējām dalībvalstīm un pieteikuma iesniedzējam, lai tie varētu izteikt piezīmes, un saņemtās piezīmes nosūtīja Komisijai. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 33/2008 20. panta 1. punktu un pēc Komisijas pieprasījuma iestāde savu secinājumu par terbutilazīnu iesniedza Komisijai 2010. gada 20. decembrī (8). Dalībvalstis un Komisija izskatīja novērtējuma ziņojuma projektu, papildu ziņojumu un iestādes secinājumu Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgajā komitejā, un 2011. gada 17. jūnijā tas tika pabeigts kā Komisijas pārskata ziņojums par terbutilazīnu. |
| --- | --- |

(6)

Apvienotā Karaliste izvērtēja pieteikuma iesniedzēja iesniegtos papildu datus un sagatavoja papildu ziņojumu. Tā minēto ziņojumu 2010. gada 3. februārī nosūtīja Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei (turpmāk “iestāde”) un Komisijai. Iestāde papildu ziņojumu darīja zināmu pārējām dalībvalstīm un pieteikuma iesniedzējam, lai tie varētu izteikt piezīmes, un saņemtās piezīmes nosūtīja Komisijai. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 33/2008 20. panta 1. punktu un pēc Komisijas pieprasījuma iestāde savu secinājumu par terbutilazīnu iesniedza Komisijai 2010. gada 20. decembrī (8). Dalībvalstis un Komisija izskatīja novērtējuma ziņojuma projektu, papildu ziņojumu un iestādes secinājumu Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgajā komitejā, un 2011. gada 17. jūnijā tas tika pabeigts kā Komisijas pārskata ziņojums par terbutilazīnu.

| (7) | Dažādajās veiktajās pārbaudēs konstatēja, ka terbutilazīnu saturošus augu aizsardzības līdzekļus var uzskatīt par tādiem, kas kopumā atbilst Direktīvas 91/414/EEK 5. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā noteiktajām prasībām, jo īpaši attiecībā uz lietojuma veidiem, kas tika pārbaudīti un sīki izklāstīti Komisijas pārskata ziņojumā. Tāpēc terbutilazīnu var apstiprināt saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1107/2009. |
| --- | --- |

(7)

Dažādajās veiktajās pārbaudēs konstatēja, ka terbutilazīnu saturošus augu aizsardzības līdzekļus var uzskatīt par tādiem, kas kopumā atbilst Direktīvas 91/414/EEK 5. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā noteiktajām prasībām, jo īpaši attiecībā uz lietojuma veidiem, kas tika pārbaudīti un sīki izklāstīti Komisijas pārskata ziņojumā. Tāpēc terbutilazīnu var apstiprināt saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1107/2009.

| (8) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 13. panta 2. punktu saistībā ar tās 6. pantu un ņemot vērā pašreizējās zinātniskās un tehniskās zināšanas, tomēr ir nepieciešams iekļaut atsevišķus nosacījumus un ierobežojumus. |
| --- | --- |

(8)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 13. panta 2. punktu saistībā ar tās 6. pantu un ņemot vērā pašreizējās zinātniskās un tehniskās zināšanas, tomēr ir nepieciešams iekļaut atsevišķus nosacījumus un ierobežojumus.

| (9) | Neskarot secinājumu, ka terbutilazīns ir jāapstiprina, ir lietderīgi pieprasīt papildu apliecinošu informāciju. |
| --- | --- |

(9)

Neskarot secinājumu, ka terbutilazīns ir jāapstiprina, ir lietderīgi pieprasīt papildu apliecinošu informāciju.

| (10) | Pirms apstiprināšanas jāparedz pietiekams laika posms, lai dalībvalstis un ieinteresētās personas varētu sagatavoties šā apstiprinājuma radīto jauno prasību izpildei. |
| --- | --- |

(10)

Pirms apstiprināšanas jāparedz pietiekams laika posms, lai dalībvalstis un ieinteresētās personas varētu sagatavoties šā apstiprinājuma radīto jauno prasību izpildei.

| (11) | Neskarot no apstiprinājuma izrietošās saistības, kas noteiktas Regulā (EK) Nr. 1107/2009, un ņemot vērā īpašo situāciju, kas rodas saistībā ar pāreju no Direktīvas 91/414/EEK uz Regulu (EK) Nr. 1107/2009, ir jāpiemēro turpmāk minētais. Pēc apstiprināšanas dalībvalstīm jāpiešķir sešus mēnešus ilgs laika posms to atļauju pārskatīšanai, kas izdotas attiecībā uz terbutilazīnu saturošiem augu aizsardzības līdzekļiem. Vajadzības gadījumā dalībvalstīm ir jāmaina, jāaizstāj vai jāatsauc spēkā esošās atļaujas. Atkāpjoties no minētā termiņa, jāparedz ilgāks laika posms, lai iesniegtu un novērtētu atjauninātu pilnīgo III pielikumā minēto dokumentāciju atbilstīgi Direktīvai 91/414/EK par katru augu aizsardzības līdzekli katrai attiecīgai izmantošanai saskaņā ar vienotiem principiem. |
| --- | --- |

(11)

Neskarot no apstiprinājuma izrietošās saistības, kas noteiktas Regulā (EK) Nr. 1107/2009, un ņemot vērā īpašo situāciju, kas rodas saistībā ar pāreju no Direktīvas 91/414/EEK uz Regulu (EK) Nr. 1107/2009, ir jāpiemēro turpmāk minētais. Pēc apstiprināšanas dalībvalstīm jāpiešķir sešus mēnešus ilgs laika posms to atļauju pārskatīšanai, kas izdotas attiecībā uz terbutilazīnu saturošiem augu aizsardzības līdzekļiem. Vajadzības gadījumā dalībvalstīm ir jāmaina, jāaizstāj vai jāatsauc spēkā esošās atļaujas. Atkāpjoties no minētā termiņa, jāparedz ilgāks laika posms, lai iesniegtu un novērtētu atjauninātu pilnīgo III pielikumā minēto dokumentāciju atbilstīgi Direktīvai 91/414/EK par katru augu aizsardzības līdzekli katrai attiecīgai izmantošanai saskaņā ar vienotiem principiem.

| (12) | Par iespējamām grūtībām, interpretējot pašreizējo atļauju turētāju pienākumus attiecībā uz piekļuvi datiem, liecina pieredze, kas gūta, Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā iekļaujot darbīgās vielas, kuras novērtētas saskaņā ar Komisijas 1992. gada 11. decembra Regulu (EEK) Nr. 3600/92, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus tās darba programmas pirmā posma īstenošanai, kas minēta 8. panta 2. punktā Padomes Direktīvā 91/414/EEK par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū (9). Lai izvairītos no turpmākām grūtībām, jāprecizē dalībvalstu pienākumi, galvenokārt pienākums pārbaudīt, vai atļaujas turētājam ir piekļuve dokumentācijai, kas atbilst minētās direktīvas II pielikuma prasībām. Tomēr šāds precizējums, salīdzinot ar līdzšinējām direktīvām par grozījumiem minētās direktīvas I pielikumā vai regulās, ar kurām apstiprina darbīgās vielas, neparedz jaunus pienākumus dalībvalstīm vai atļauju turētājiem. |
| --- | --- |

(12)

Par iespējamām grūtībām, interpretējot pašreizējo atļauju turētāju pienākumus attiecībā uz piekļuvi datiem, liecina pieredze, kas gūta, Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā iekļaujot darbīgās vielas, kuras novērtētas saskaņā ar Komisijas 1992. gada 11. decembra Regulu (EEK) Nr. 3600/92, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus tās darba programmas pirmā posma īstenošanai, kas minēta 8. panta 2. punktā Padomes Direktīvā 91/414/EEK par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū (9). Lai izvairītos no turpmākām grūtībām, jāprecizē dalībvalstu pienākumi, galvenokārt pienākums pārbaudīt, vai atļaujas turētājam ir piekļuve dokumentācijai, kas atbilst minētās direktīvas II pielikuma prasībām. Tomēr šāds precizējums, salīdzinot ar līdzšinējām direktīvām par grozījumiem minētās direktīvas I pielikumā vai regulās, ar kurām apstiprina darbīgās vielas, neparedz jaunus pienākumus dalībvalstīm vai atļauju turētājiem.

| (13) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 13. panta 4. punktu ir atbilstīgi jāgroza Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 (10) pielikums. |
| --- | --- |

(13)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 13. panta 4. punktu ir atbilstīgi jāgroza Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 (10) pielikums.

| (14) | Lēmumā 2008/934/EK ir paredzēts, ka terbutilazīnu neiekļauj minētajā pielikumā un līdz 2011. gada 31. decembrim atsauc tādu augu aizsardzības līdzekļu atļaujas, kuros ir minētā viela. Minētā lēmuma pielikumā ir jāsvītro rinda attiecībā uz terbutilazīnu. Tādēļ ir lietderīgi attiecīgi grozīt Lēmumu 2008/934/EK. |
| --- | --- |

(14)

Lēmumā 2008/934/EK ir paredzēts, ka terbutilazīnu neiekļauj minētajā pielikumā un līdz 2011. gada 31. decembrim atsauc tādu augu aizsardzības līdzekļu atļaujas, kuros ir minētā viela. Minētā lēmuma pielikumā ir jāsvītro rinda attiecībā uz terbutilazīnu. Tādēļ ir lietderīgi attiecīgi grozīt Lēmumu 2008/934/EK.

| (15) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(15)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Darbīgās vielas apstiprināšana

Darbīgā viela terbutilazīns, kas norādīta I pielikumā, ir apstiprināta atbilstīgi šajā pielikumā noteiktajiem nosacījumiem.

2. pants

Augu aizsardzības līdzekļu atkārtota novērtēšana

1.   Vajadzības gadījumā dalībvalstis līdz 2012. gada 30. jūnijam saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1107/2009 groza vai atsauc spēkā esošās atļaujas augu aizsardzības līdzekļiem, kas satur terbutilazīnu kā darbīgo vielu.

Līdz minētajam datumam tās jo īpaši pārliecinās, ka ir izpildīti šīs regulas I pielikuma nosacījumi, izņemot nosacījumus, kas noteikti šā pielikuma īpašo noteikumu ailes B daļā, un ka atļaujas turētājam ir dokumentācija vai piekļuve dokumentācijai, kas atbilst Direktīvas 91/414/EEK II pielikuma prasībām saskaņā ar tās 13. panta 1.–4. punkta un Regulas (EK) Nr. 1107/2009 62. panta nosacījumiem.

2.   Atkāpjoties no 1. punkta, katru atļauto augu aizsardzības līdzekli, kas satur terbutilazīnu kā vienīgo vai vienu no vairākām darbīgajām vielām, kuras ir iekļautas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumā vēlākais līdz 2011. gada 31. decembrim, dalībvalstis novērtē atkārtoti saskaņā ar vienotajiem principiem, kuri noteikti Regulas (EK) Nr. 1107/2009 29. panta 6. punktā, pamatojoties uz dokumentāciju, kas atbilst Direktīvas 91/414/EEK III pielikuma prasībām, un ņemot vērā šīs regulas I pielikuma īpašo noteikumu ailes B daļu. Pamatojoties uz minēto novērtējumu, tās nosaka, vai līdzeklis joprojām atbilst Regulas (EK) Nr. 1107/2009 29. panta 1. punkta nosacījumiem. Pēc tam, kad tas ir konstatēts, dalībvalstis rīkojas šādi:

| a) | ja līdzeklis satur terbutilazīnu kā vienīgo darbīgo vielu, vajadzības gadījumā groza vai atsauc atļauju vēlākais līdz 2015. gada 31. decembrim; vai |
| --- | --- |

a)

ja līdzeklis satur terbutilazīnu kā vienīgo darbīgo vielu, vajadzības gadījumā groza vai atsauc atļauju vēlākais līdz 2015. gada 31. decembrim; vai

| b) | ja līdzeklis satur terbutilazīnu kā vienu no vairākām darbīgajām vielām, vajadzības gadījumā groza vai atsauc atļauju līdz 2015. gada 31. decembrim vai līdz datumam, kas šādai grozīšanai vai atsaukšanai paredzēts attiecīgajā tiesību aktā vai tiesību aktos, ar kuriem atbilstīgā viela vai vielas iekļautas Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā vai apstiprinātas, izvēloties vēlāko no šiem datumiem. |
| --- | --- |

b)

ja līdzeklis satur terbutilazīnu kā vienu no vairākām darbīgajām vielām, vajadzības gadījumā groza vai atsauc atļauju līdz 2015. gada 31. decembrim vai līdz datumam, kas šādai grozīšanai vai atsaukšanai paredzēts attiecīgajā tiesību aktā vai tiesību aktos, ar kuriem atbilstīgā viela vai vielas iekļautas Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā vai apstiprinātas, izvēloties vēlāko no šiem datumiem.

3. pants

Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 grozījumi

Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas II pielikumu.

4. pants

Grozījumi Lēmumā 2008/934/EK

Lēmuma 2008/934/EK pielikumā svītro rindu par terbutilazīnu.

5. pants

Stāšanās spēkā un piemērošanas diena

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2012. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 16. augustā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 309, 24.11.2009., 1. lpp.

1

(2)  OV L 15, 18.1.2008., 5. lpp.

2

(3)  OV L 230, 19.8.1991., 1. lpp.

3

(4)  OV L 55, 29.2.2000., 25. lpp.

4

(5)  OV L 224, 21.8.2002., 23. lpp.

5

(6)  OV L 246, 21.9.2007., 19. lpp.

6

(7)  OV L 333, 11.12.2008., 11. lpp.

7

(8)  Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde; Secinājums par darbīgās vielas “terbutilazīns” pesticīdu riska novērtējuma profesionālapskati. EFSA Journal 2011;9(1):1969. (133 lpp.) doi:10.2903/j.efsa.2010.1969. Pieejams tiešsaistē: www.efsa.europa.eu

8

EFSA Journal

(9)  OV L 366, 15.12.1992., 10. lpp.

9

(10)  OV L 153, 11.6.2011., 1. lpp.

10

---

I PIELIKUMS

| Parastais nosaukums, identifikācijas numuri | IUPAC nosaukums | Tīrība (1) | Apstiprinājuma datums | Apstiprinājuma beigu datums | Īpaši noteikumi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Terbutilazīns

  CAS Nr. 5915-41-3

  CIPAC Nr. 234 | N2-tert-butil-6-hloro-N4-etil-1,3,5-triazīn-2,4-diamīns | ≥ 950 g/kg
  Piemaisījumi: | propazīns ne vairāk kā 10 g/kg; |

Parastais nosaukums, identifikācijas numuri

IUPAC nosaukums

Tīrība (1)

Apstiprinājuma datums

Apstiprinājuma beigu datums

Īpaši noteikumi

Terbutilazīns

CAS Nr. 5915-41-3

CIPAC Nr. 234

N2-tert-butil-6-hloro-N4-etil-1,3,5-triazīn-2,4-diamīns

≥ 950 g/kg

Piemaisījumi:

propazīns ne vairāk kā 10 g/kg;

| | atrazīns ne vairāk kā 1 g/kg; |
| --- | --- |

atrazīns ne vairāk kā 1 g/kg;

| | simazīns ne vairāk kā 30 g/kg. |
| --- | --- |

simazīns ne vairāk kā 30 g/kg.

2012. gada 1. janvāris

2021. gada 31. decembris

A DAĻA

Var atļaut lietot tikai kā herbicīdu.

B DAĻA

Lai īstenotu Regulas (EK) Nr. 1107/2009 29. panta 6. punktā minētos vienotos principus, ņem vērā pārskata ziņojuma secinājumus par terbutilazīnu un jo īpaši I un II papildinājumu, ko 2011. gada 17. jūnijā pabeidza Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgā komiteja.

Šajā vispārējā novērtējumā dalībvalstis īpašu uzmanību pievērš:

| a) | gruntsūdens aizsardzībai, ja darbīgā viela tiek izmantota apgabalos ar piesārņojumjutīgiem augsnes un/vai klimatiskajiem apstākļiem; |
| --- | --- |

a)

gruntsūdens aizsardzībai, ja darbīgā viela tiek izmantota apgabalos ar piesārņojumjutīgiem augsnes un/vai klimatiskajiem apstākļiem;

| b) | apdraudējumam, kas tiek radīts zīdītājiem un sliekām. |
| --- | --- |

b)

apdraudējumam, kas tiek radīts zīdītājiem un sliekām.

Vajadzības gadījumā atļaujas piešķiršanas nosacījumos jāietver riska mazināšanas pasākumi un jutīgajās zonās jāuzsāk novērošanas programmas, lai pārbaudītu iespējamo gruntsūdens piesārņojumu.

Pieteikuma iesniedzējs iesniedz šādu apliecinošu informāciju:

| 1) | rūpnieciski ražotā tehniskā materiāla specifikācija, tostarp informācija par piemaisījumu būtiskumu; |
| --- | --- |

1)

rūpnieciski ražotā tehniskā materiāla specifikācija, tostarp informācija par piemaisījumu būtiskumu;

| 2) | rūpnieciski ražotā tehniskā materiāla specifikāciju līdzvērtīgums toksicitātes pētījumos izmantotā tehniskā materiāla specifikācijām; |
| --- | --- |

2)

rūpnieciski ražotā tehniskā materiāla specifikāciju līdzvērtīgums toksicitātes pētījumos izmantotā tehniskā materiāla specifikācijām;

| 3) | novērtējums par neidentificēto metabolītu LM1, LM2, LM3, LM4, LM5 un LM6 iedarbību uz gruntsūdeni; |
| --- | --- |

3)

novērtējums par neidentificēto metabolītu LM1, LM2, LM3, LM4, LM5 un LM6 iedarbību uz gruntsūdeni;

| 4) | metabolītu MT1 (N-tert-butil-6-hloro-1,3,5-triazīn-2,4-diamīns), MT13 (4-(tert-butilamino)-6-(etilamino)-1,3,5-triazīn-2-ols vai 6-hidroksi -N2-etil-N4- tert-butil-1,3,5-triazīn-2,4-diamīns), MT14 (4-amino-6-(tert-butilamino)-1,3,5-triazīn-2-ols vai N-tert-butil-6-hidroksi-1,3,5-triazīn-2,4-diamīns) un neidentificēto metabolītu LM1, LM2, LM3, LM4, LM5 un LM6 saistība ar vēzi, ja terbutilazīns tiek klasificēts saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1272/2008 kā viela, attiecībā uz kuru “ir aizdomas, ka var izraisīt vēzi”. |
| --- | --- |

4)

metabolītu MT1 (N-tert-butil-6-hloro-1,3,5-triazīn-2,4-diamīns), MT13 (4-(tert-butilamino)-6-(etilamino)-1,3,5-triazīn-2-ols vai 6-hidroksi -N2-etil-N4- tert-butil-1,3,5-triazīn-2,4-diamīns), MT14 (4-amino-6-(tert-butilamino)-1,3,5-triazīn-2-ols vai N-tert-butil-6-hidroksi-1,3,5-triazīn-2,4-diamīns) un neidentificēto metabolītu LM1, LM2, LM3, LM4, LM5 un LM6 saistība ar vēzi, ja terbutilazīns tiek klasificēts saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1272/2008 kā viela, attiecībā uz kuru “ir aizdomas, ka var izraisīt vēzi”.

Pieteikuma iesniedzējs iesniedz 1. un 2. punktā minēto informāciju Komisijai, dalībvalstīm un iestādei līdz 2012. gada 30. jūnijam, 3. punktā minēto informāciju līdz 2013. gada 30. jūnijam, bet 4. punktā minēto informāciju – sešu mēnešu laikā no dienas, kad paziņots klasifikācijas lēmums attiecībā uz konkrēto vielu.

---

(1)  Sīkāka informācija par darbīgās vielas identitāti un specifikāciju ir sniegta pārskata ziņojumā.

---

II PIELIKUMS

Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikuma B daļā pievieno šādu ierakstu:

| Numurs | Parastais nosaukums, identifikācijas numuri | IUPAC nosaukums | Tīrība (1) | Reģistrēšanas datums | Apstiprinājuma beigu datums | Īpaši noteikumi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| “16 | Terbutilazīns

  CAS Nr. 5915-41-3

  CIPAC Nr. 234 | N2-tert-butil-6-hloro-N4-etil-1,3,5-triazīn-2,4-diamīns | ≥ 950 g/kg
  Piemaisījumi: | propazīns ne vairāk kā 10 g/kg; |

Numurs

Parastais nosaukums, identifikācijas numuri

IUPAC nosaukums

Tīrība (1)

Reģistrēšanas datums

Apstiprinājuma beigu datums

Īpaši noteikumi

“16

Terbutilazīns

CAS Nr. 5915-41-3

CIPAC Nr. 234

N2-tert-butil-6-hloro-N4-etil-1,3,5-triazīn-2,4-diamīns

≥ 950 g/kg

Piemaisījumi:

propazīns ne vairāk kā 10 g/kg;

| | atrazīns ne vairāk kā 1 g/kg; |
| --- | --- |

atrazīns ne vairāk kā 1 g/kg;

| | simazīns ne vairāk kā 30 g/kg. |
| --- | --- |

simazīns ne vairāk kā 30 g/kg.

2012. gada 1. janvāris

2021. gada 31. decembris

A DAĻA

Var atļaut lietot tikai kā herbicīdu.

B DAĻA

Lai īstenotu Regulas (EK) Nr. 1107/2009 29. panta 6. punktā minētos vienotos principus, ņem vērā pārskata ziņojuma secinājumus par terbutilazīnu un jo īpaši I un II papildinājumu, ko 2011. gada 17. jūnijā pabeidza Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgā komiteja.

Šajā vispārējā novērtējumā dalībvalstis īpašu uzmanību pievērš:

| a) | gruntsūdens aizsardzībai, ja darbīgā viela tiek izmantota apgabalos ar piesārņojumjutīgiem augsnes un/vai klimatiskajiem apstākļiem; |
| --- | --- |

a)

gruntsūdens aizsardzībai, ja darbīgā viela tiek izmantota apgabalos ar piesārņojumjutīgiem augsnes un/vai klimatiskajiem apstākļiem;

| b) | apdraudējumam, kas tiek radīts zīdītājiem un sliekām. |
| --- | --- |

b)

apdraudējumam, kas tiek radīts zīdītājiem un sliekām.

Vajadzības gadījumā atļaujas piešķiršanas nosacījumos jāietver riska mazināšanas pasākumi un jutīgajās zonās jāuzsāk novērošanas programmas, lai pārbaudītu iespējamo gruntsūdens piesārņojumu.

Pieteikuma iesniedzējs iesniedz šādu apliecinošu informāciju:

| 1) | rūpnieciski ražotā tehniskā materiāla specifikācija ar pienācīgiem analīzes datiem, tostarp informācija par piemaisījumu būtiskumu; |
| --- | --- |

1)

rūpnieciski ražotā tehniskā materiāla specifikācija ar pienācīgiem analīzes datiem, tostarp informācija par piemaisījumu būtiskumu;

| 2) | rūpnieciski ražotā tehniskā materiāla specifikāciju līdzvērtīgums toksicitātes pētījumos izmantotā tehniskā materiāla specifikācijām; |
| --- | --- |

2)

rūpnieciski ražotā tehniskā materiāla specifikāciju līdzvērtīgums toksicitātes pētījumos izmantotā tehniskā materiāla specifikācijām;

| 3) | novērtējums par neidentificēto metabolītu LM1, LM2, LM3, LM4, LM5 un LM6 iedarbību uz gruntsūdeni; |
| --- | --- |

3)

novērtējums par neidentificēto metabolītu LM1, LM2, LM3, LM4, LM5 un LM6 iedarbību uz gruntsūdeni;

| 4) | metabolītu MT1 (N-tert-butil-6-hloro-1,3,5-triazīn-2,4-diamīns), MT13 (4-(tert-butilamino)-6-(etilamino)-1,3,5-triazīn-2-ols vai 6-hidroksi -N2-etil-N4- tert-butil-1,3,5-triazīn-2,4-diamīns), MT14 (4-amino-6-(tert-butilamino)-1,3,5-triazīn-2-ols vai N-tert-butil-6-hidroksi-1,3,5-triazīn-2,4-diamīns) un neidentificēto metabolītu LM1, LM2, LM3, LM4, LM5 un LM6 saistība ar vēzi, ja terbutilazīns tiek klasificēts saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1272/2008 kā viela, attiecībā uz kuru “ir aizdomas, ka var izraisīt vēzi”. |
| --- | --- |

4)

metabolītu MT1 (N-tert-butil-6-hloro-1,3,5-triazīn-2,4-diamīns), MT13 (4-(tert-butilamino)-6-(etilamino)-1,3,5-triazīn-2-ols vai 6-hidroksi -N2-etil-N4- tert-butil-1,3,5-triazīn-2,4-diamīns), MT14 (4-amino-6-(tert-butilamino)-1,3,5-triazīn-2-ols vai N-tert-butil-6-hidroksi-1,3,5-triazīn-2,4-diamīns) un neidentificēto metabolītu LM1, LM2, LM3, LM4, LM5 un LM6 saistība ar vēzi, ja terbutilazīns tiek klasificēts saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1272/2008 kā viela, attiecībā uz kuru “ir aizdomas, ka var izraisīt vēzi”.

Pieteikuma iesniedzējs iesniedz 1. un 2. punktā minēto informāciju Komisijai, dalībvalstīm un iestādei līdz 2012. gada 30. jūnijam, 3. punktā minēto informāciju līdz 2013. gada 30. jūnijam, bet 4. punktā minēto informāciju – sešu mēnešu laikā no dienas, kad paziņots klasifikācijas lēmums attiecībā uz konkrēto vielu.”

---

(1)  Sīkāka informācija par darbīgās vielas identitāti un specifikāciju ir sniegta pārskata ziņojumā.

1

---

| 17.8.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 209/24 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 209/24

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 821/2011

(2011. gada 16. augusts),

ar ko nosaka antidempinga pagaidu maksājumu Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes vinilacetāta importam

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības (“Savienība”) darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1), un jo īpaši tās 7. pantu,

pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,

tā kā:

A.   PROCEDŪRA

1.   Procedūras sākšana

| (1) | Komisija 2010. gada 4. decembrī paziņojumā, ko tā publicēja Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2) darīja zināmu par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz Amerikas Savienoto Valstu (“ASV” jeb “attiecīgā valsts”) izcelsmes vinilacetāta importu Savienībā. |
| --- | --- |

(1)

Komisija 2010. gada 4. decembrī paziņojumā, ko tā publicēja Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2) darīja zināmu par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz Amerikas Savienoto Valstu (“ASV” jeb “attiecīgā valsts”) izcelsmes vinilacetāta importu Savienībā.

| (2) | Procedūru sāka pēc tam, kad 2010. gada 22. oktobrīIneos Oxide Ltd. (“sūdzības iesniedzējs”), kurš ražo nozīmīgu daļu — šajā gadījumā vairāk nekā 25 % — no Savienības ražošanas nozares saražotā vinilacetāta kopapjoma, iesniedza sūdzību. Sūdzībā bija ietverti pirmšķietami pierādījumi par minētā ražojuma dempingu un no tā izrietošu būtisku kaitējumu, ko uzskatīja par pietiekamiem, lai pamatotu procedūras sākšanu. |
| --- | --- |

(2)

Procedūru sāka pēc tam, kad 2010. gada 22. oktobrīIneos Oxide Ltd. (“sūdzības iesniedzējs”), kurš ražo nozīmīgu daļu — šajā gadījumā vairāk nekā 25 % — no Savienības ražošanas nozares saražotā vinilacetāta kopapjoma, iesniedza sūdzību. Sūdzībā bija ietverti pirmšķietami pierādījumi par minētā ražojuma dempingu un no tā izrietošu būtisku kaitējumu, ko uzskatīja par pietiekamiem, lai pamatotu procedūras sākšanu.

2.   Procedūrā iesaistītās personas

| (3) | Par procedūras sākšanu Komisija oficiāli informēja sūdzības iesniedzēju, citus ražotājus Savienībā, par kuriem tai bija zināms, ražotājus eksportētājus attiecīgajā valstī, importētājus, tirgotājus, lietotājus, piegādātājus un iesaistītās apvienības, par kurām tai bija zināms, kā arī Amerikas Savienoto Valstu pārstāvjus. Ieinteresētajām personām bija dota iespēja paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un lūgt, lai tās uzklausītu. |
| --- | --- |

(3)

Par procedūras sākšanu Komisija oficiāli informēja sūdzības iesniedzēju, citus ražotājus Savienībā, par kuriem tai bija zināms, ražotājus eksportētājus attiecīgajā valstī, importētājus, tirgotājus, lietotājus, piegādātājus un iesaistītās apvienības, par kurām tai bija zināms, kā arī Amerikas Savienoto Valstu pārstāvjus. Ieinteresētajām personām bija dota iespēja paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un lūgt, lai tās uzklausītu.

| (4) | Uzklausītas tika visas ieinteresētās personas, kuras to lūdza un pierādīja, ka ir īpaši iemesli, kāpēc tās jāuzklausa. |
| --- | --- |

(4)

Uzklausītas tika visas ieinteresētās personas, kuras to lūdza un pierādīja, ka ir īpaši iemesli, kāpēc tās jāuzklausa.

| (5) | Komisija nosūtīja anketas četriem zināmajiem ražotājiem eksportētājiem attiecīgajā valstī. Trīs no šiem ražotājiem eksportētājiem sniedza atbildes uz anketas jautājumiem. Ceturtais ražotājs eksportētājs atteicās sadarboties, un tam pēc tam paziņoja, ka to saskaņā ar pamatregulas 18. pantu uzskatīs par uzņēmumu, kurš izmeklēšanā nesadarbojas. |
| --- | --- |

(5)

Komisija nosūtīja anketas četriem zināmajiem ražotājiem eksportētājiem attiecīgajā valstī. Trīs no šiem ražotājiem eksportētājiem sniedza atbildes uz anketas jautājumiem. Ceturtais ražotājs eksportētājs atteicās sadarboties, un tam pēc tam paziņoja, ka to saskaņā ar pamatregulas 18. pantu uzskatīs par uzņēmumu, kurš izmeklēšanā nesadarbojas.

| (6) | Komisija nosūtīja anketas arī sūdzības iesniedzējam un otram sūdzībā minētajam Savienības ražotājam. |
| --- | --- |

(6)

Komisija nosūtīja anketas arī sūdzības iesniedzējam un otram sūdzībā minētajam Savienības ražotājam.

| (7) | Ņemot vērā lielo skaitu nesaistīto importētāju, kurus izmeklēšana varētu potenciāli skart, paziņojumā par procedūras sākšanu tika paredzēta pārbaude izlases veidā saskaņā ar pamatregulas 17. pantu. Lai Komisija varētu lemt, vai jāizmanto pārbaude izlases veidā, un vajadzības gadījumā veikt atlasi, visiem nesaistītajiem importētājiem lūdza pieteikties Komisijai un sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju. Tomēr, tā kā līdz termiņam, kas bija norādīts paziņojumā par procedūras sākšanu, pieteicās tikai divi importētāji, tika izlemts, ka pārbaude izlases veidā nav vajadzīga. Divi importētāji Savienībā atbildēja uz anketas jautājumiem, un vienā no šiem uzņēmumiem tika veikts pārbaudes apmeklējums. |
| --- | --- |

(7)

Ņemot vērā lielo skaitu nesaistīto importētāju, kurus izmeklēšana varētu potenciāli skart, paziņojumā par procedūras sākšanu tika paredzēta pārbaude izlases veidā saskaņā ar pamatregulas 17. pantu. Lai Komisija varētu lemt, vai jāizmanto pārbaude izlases veidā, un vajadzības gadījumā veikt atlasi, visiem nesaistītajiem importētājiem lūdza pieteikties Komisijai un sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju. Tomēr, tā kā līdz termiņam, kas bija norādīts paziņojumā par procedūras sākšanu, pieteicās tikai divi importētāji, tika izlemts, ka pārbaude izlases veidā nav vajadzīga. Divi importētāji Savienībā atbildēja uz anketas jautājumiem, un vienā no šiem uzņēmumiem tika veikts pārbaudes apmeklējums.

| (8) | No otras puses, vairākas ieinteresētās personas pieteicās, norādot, ka ir lietotāji. Šīm personām tika nosūtītas anketas, kas īpaši paredzētas lietotājiem. Uz anketas jautājumiem atbildēja divpadsmit uzņēmumi, un divos no tiem tika veikti pārbaudes apmeklējumi. |
| --- | --- |

(8)

No otras puses, vairākas ieinteresētās personas pieteicās, norādot, ka ir lietotāji. Šīm personām tika nosūtītas anketas, kas īpaši paredzētas lietotājiem. Uz anketas jautājumiem atbildēja divpadsmit uzņēmumi, un divos no tiem tika veikti pārbaudes apmeklējumi.

| (9) | Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai provizoriski noteiktu dempingu, tā izraisīto kaitējumu un Savienības intereses, un veica pārbaudes turpmāk uzskaitītajos uzņēmumos:






  (a) | ražotāji Savienībā:

  Ineos Oxide Ltd., Apvienotā Karaliste,

  Wacker Chemie AG, Vācija; |
| --- | --- | --- |

(9)

Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai provizoriski noteiktu dempingu, tā izraisīto kaitējumu un Savienības intereses, un veica pārbaudes turpmāk uzskaitītajos uzņēmumos:

(a)

ražotāji Savienībā:

Ineos Oxide Ltd., Apvienotā Karaliste,

Wacker Chemie AG, Vācija;

| (b) | ražotāji eksportētāji attiecīgajā valstī:

  Celanese Ltd.,

  The Dow Chemical Company,

  LyondellBasell Industries, Acetyls, LLC; |
| --- | --- |

(b)

ražotāji eksportētāji attiecīgajā valstī:

Celanese Ltd.,

The Dow Chemical Company,

LyondellBasell Industries, Acetyls, LLC;

| (c) | nesaistītie uzņēmumi attiecīgajā valstī:

  Terminal, Amerikas Savienotās Valstis [nosaukums un precīza atrašanās vieta konfidenciāla]; |
| --- | --- |

(c)

nesaistītie uzņēmumi attiecīgajā valstī:

Terminal, Amerikas Savienotās Valstis [nosaukums un precīza atrašanās vieta konfidenciāla];

| (d) | saistītie un nesaistītie uzņēmumi Savienībā:

  Celanese Chemicals Europe GmbH, Vācija,

  Lyondell Chemie Nederland B. V., Nīderlande,

  Terminal, Savienība [nosaukums un precīza atrašanās vieta konfidenciāla]; |
| --- | --- |

(d)

saistītie un nesaistītie uzņēmumi Savienībā:

Celanese Chemicals Europe GmbH, Vācija,

Lyondell Chemie Nederland B. V., Nīderlande,

Terminal, Savienība [nosaukums un precīza atrašanās vieta konfidenciāla];

| (e) | saistītie uzņēmumi, kas atrodas gan ārpus Savienības, gan ārpus Amerikas Savienotajām Valstīm:

  Dow Europe GmbH., Šveice; |
| --- | --- |

(e)

saistītie uzņēmumi, kas atrodas gan ārpus Savienības, gan ārpus Amerikas Savienotajām Valstīm:

Dow Europe GmbH., Šveice;

| (f) | importētāji:

  Gantrade Ltd., Apvienotā Karaliste; |
| --- | --- |

(f)

importētāji:

Gantrade Ltd., Apvienotā Karaliste;

| (g) | lietotāji:

  Vinavil, Mapei, Itālija,

  Synthomer, Apvienotā Karaliste. |
| --- | --- |

(g)

lietotāji:

Vinavil, Mapei, Itālija,

Synthomer, Apvienotā Karaliste.

3.   Izmeklēšanas periods

| (10) | Dempinga un kaitējuma izmeklēšanu veica laikā no 2009. gada 1. oktobra līdz 2010. gada 30. septembrim“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra laika posmu no 2007. gada 1. janvāra līdz IP beigām (“attiecīgais periods”). |
| --- | --- |

(10)

Dempinga un kaitējuma izmeklēšanu veica laikā no 2009. gada 1. oktobra līdz 2010. gada 30. septembrim“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra laika posmu no 2007. gada 1. janvāra līdz IP beigām (“attiecīgais periods”).

B.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

1.   Attiecīgais ražojums

| (11) | Attiecīgais ražojums ir Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes vinilacetāts, ko pašlaik apzīmē ar KN kodu 2915 32 00. |
| --- | --- |

(11)

Attiecīgais ražojums ir Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes vinilacetāts, ko pašlaik apzīmē ar KN kodu 2915 32 00.

| (12) | Vinilacetāts (turpmāk — “vinilacetāta monomēri (VAM)” jeb “attiecīgais ražojums”) ir no etiķskābes atvasināts plaša patēriņa ķīmisks produkts. |
| --- | --- |

(12)

Vinilacetāts (turpmāk — “vinilacetāta monomēri (VAM)” jeb “attiecīgais ražojums”) ir no etiķskābes atvasināts plaša patēriņa ķīmisks produkts.

| (13) | Vinilacetātu plaši izmanto dažādām vajadzībām. Lielāko daļu ražotā vinilacetāta izmanto kā izejvielu divu pakārtotu ražojumu — polivinilacetāta un polivinilspirta — ražošanā. Šie divi pakārtotie ražojumi ir svarīgs polimērs, ko izmanto dažādās rūpniecības nozarēs. Vinilacetāta polimērus bieži izmanto krāsu, adhezīvu materiālu, pārklājumu un tekstilmateriālu apdares materiālu ražošanā. |
| --- | --- |

(13)

Vinilacetātu plaši izmanto dažādām vajadzībām. Lielāko daļu ražotā vinilacetāta izmanto kā izejvielu divu pakārtotu ražojumu — polivinilacetāta un polivinilspirta — ražošanā. Šie divi pakārtotie ražojumi ir svarīgs polimērs, ko izmanto dažādās rūpniecības nozarēs. Vinilacetāta polimērus bieži izmanto krāsu, adhezīvu materiālu, pārklājumu un tekstilmateriālu apdares materiālu ražošanā.

| (14) | Izmeklēšanā tika noskaidrots, ka ir tikai viens attiecīgā ražojuma veids. |
| --- | --- |

(14)

Izmeklēšanā tika noskaidrots, ka ir tikai viens attiecīgā ražojuma veids.

2.   Līdzīgais ražojums

| (15) | Izmeklēšana parādīja, ka vinilacetātam, kuru Savienībā ražo un pārdod Savienības ražošanas nozare, un attiecīgajā valstī ražotajam vinilacetātam, kuru eksportē uz Savienību, ir vienas un tās pašas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās īpašības un lietojums. Tādēļ visus šos ražojumus provizoriski uzskata par līdzīgiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(15)

Izmeklēšana parādīja, ka vinilacetātam, kuru Savienībā ražo un pārdod Savienības ražošanas nozare, un attiecīgajā valstī ražotajam vinilacetātam, kuru eksportē uz Savienību, ir vienas un tās pašas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās īpašības un lietojums. Tādēļ visus šos ražojumus provizoriski uzskata par līdzīgiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

C.   DEMPINGS

1.   Normālā vērtība

| (16) | Lai noteiktu normālo vērtību, vispirms tika noskaidrots, ka attiecīgās valsts ražotāju eksportētāju līdzīgā ražojuma pārdošanas apjoms neatkarīgiem klientiem iekšzemes tirgū ir reprezentatīvs, t. i., vai šis kopējais pārdošanas apjoms ir vismaz 5 % no tā attiecīgā ražojuma pārdošanas apjoma, kas tiek eksportēts uz Savienību, kā noteikts pamatregulas 2. panta 2. punktā. |
| --- | --- |

(16)

Lai noteiktu normālo vērtību, vispirms tika noskaidrots, ka attiecīgās valsts ražotāju eksportētāju līdzīgā ražojuma pārdošanas apjoms neatkarīgiem klientiem iekšzemes tirgū ir reprezentatīvs, t. i., vai šis kopējais pārdošanas apjoms ir vismaz 5 % no tā attiecīgā ražojuma pārdošanas apjoma, kas tiek eksportēts uz Savienību, kā noteikts pamatregulas 2. panta 2. punktā.

| (17) | Pēc tam Komisija pārbaudīja, vai katra ražotāja eksportētāja pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū ir radies parastā tirdzniecības apritē saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu. Tas tika darīts, nosakot rentablā pārdošanas apjoma īpatsvaru neatkarīgiem pircējiem iekšzemes tirgū izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(17)

Pēc tam Komisija pārbaudīja, vai katra ražotāja eksportētāja pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū ir radies parastā tirdzniecības apritē saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu. Tas tika darīts, nosakot rentablā pārdošanas apjoma īpatsvaru neatkarīgiem pircējiem iekšzemes tirgū izmeklēšanas periodā.

| (18) | Iekšzemes tirgū veiktus pārdošanas darījumus uzskatīja par rentabliem, ja vienības cena bija vienāda ar ražošanas izmaksām vai pārsniedza tās. Tāpēc tika noteiktas ražošanas izmaksas iekšzemes tirgū izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(18)

Iekšzemes tirgū veiktus pārdošanas darījumus uzskatīja par rentabliem, ja vienības cena bija vienāda ar ražošanas izmaksām vai pārsniedza tās. Tāpēc tika noteiktas ražošanas izmaksas iekšzemes tirgū izmeklēšanas periodā.

| (19) | Ja 80 % no kopējā pārdošanas apjoma iekšzemes tirgū pārdeva par cenu, kas bija virs vienas vienības pašizmaksas, un vidējā svērtā pārdošanas cena bija vienāda ar vidējām svērtajām ražošanas izmaksām vai pārsniedza tās, produkcijas normālo vērtību aprēķināja kā visu iekšzemes tirgus pārdošanas cenu vidējo svērto lielumu, neatkarīgi no tā, vai pārdošana bija ar peļņu. Tomēr, ja ar peļņu pārdeva 80 % vai mazāk no kopējā pārdošanas apjoma vai ja vidējā svērtā pārdošanas cena bija zem vidējām svērtajām ražošanas izmaksām, normālo vērtību aprēķināja, balstoties uz vidējo svērto cenu tikai iekšzemes pārdevumiem ar peļņu. |
| --- | --- |

(19)

Ja 80 % no kopējā pārdošanas apjoma iekšzemes tirgū pārdeva par cenu, kas bija virs vienas vienības pašizmaksas, un vidējā svērtā pārdošanas cena bija vienāda ar vidējām svērtajām ražošanas izmaksām vai pārsniedza tās, produkcijas normālo vērtību aprēķināja kā visu iekšzemes tirgus pārdošanas cenu vidējo svērto lielumu, neatkarīgi no tā, vai pārdošana bija ar peļņu. Tomēr, ja ar peļņu pārdeva 80 % vai mazāk no kopējā pārdošanas apjoma vai ja vidējā svērtā pārdošanas cena bija zem vidējām svērtajām ražošanas izmaksām, normālo vērtību aprēķināja, balstoties uz vidējo svērto cenu tikai iekšzemes pārdevumiem ar peļņu.

2.   Eksporta cena

| (20) | Izmeklēšanā noskaidrojās, ka vinilacetātu no attiecīgās valsts uz Savienību eksportē i) ar saistītu Savienībā esošu tirdzniecības uzņēmumu starpniecību vai ii) viena ražotāja eksportētāja gadījumā — ar saistīta tirdzniecības uzņēmuma starpniecību ārpus Savienības. |
| --- | --- |

(20)

Izmeklēšanā noskaidrojās, ka vinilacetātu no attiecīgās valsts uz Savienību eksportē i) ar saistītu Savienībā esošu tirdzniecības uzņēmumu starpniecību vai ii) viena ražotāja eksportētāja gadījumā — ar saistīta tirdzniecības uzņēmuma starpniecību ārpus Savienības.

| (21) | Abos gadījumos eksporta cenas noteica, pamatojoties uz tālākpārdošanas cenām pirmajiem neatkarīgajiem pircējiem Savienībā saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu, pienācīgi koriģējot ar visām izmaksām, kas radušās laikā starp importēšanu un tālākpārdošanu, un peļņu. |
| --- | --- |

(21)

Abos gadījumos eksporta cenas noteica, pamatojoties uz tālākpārdošanas cenām pirmajiem neatkarīgajiem pircējiem Savienībā saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu, pienācīgi koriģējot ar visām izmaksām, kas radušās laikā starp importēšanu un tālākpārdošanu, un peļņu.

3.   Salīdzinājums

| (22) | Normālo vērtību un attiecīgo ražotāju eksportētāju eksporta cenas salīdzināja, pamatojoties uz ražotāju (EXW) cenām. |
| --- | --- |

(22)

Normālo vērtību un attiecīgo ražotāju eksportētāju eksporta cenas salīdzināja, pamatojoties uz ražotāju (EXW) cenām.

| (23) | Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu veica atbilstošu korekciju, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību. Vajadzības gadījumos, ja tas bija pamatoti, veica korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirīgās pārkraušanas un glabāšanas izmaksas, transporta un apdrošināšanas izmaksas, kreditēšanas izmaksas, rabatus, komisijas maksas, ievedmuitas nodokļus. |
| --- | --- |

(23)

Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu veica atbilstošu korekciju, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību. Vajadzības gadījumos, ja tas bija pamatoti, veica korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirīgās pārkraušanas un glabāšanas izmaksas, transporta un apdrošināšanas izmaksas, kreditēšanas izmaksas, rabatus, komisijas maksas, ievedmuitas nodokļus.

4.   Dempinga starpība

| (24) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu dempinga starpību tiem Amerikas Savienoto Valstu ražotājiem eksportētājiem, kas izmeklēšanā sadarbojās, noteica, salīdzinot vidējo svērto normālo vērtību ar vidējo svērto eksporta cenu. |
| --- | --- |

(24)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu dempinga starpību tiem Amerikas Savienoto Valstu ražotājiem eksportētājiem, kas izmeklēšanā sadarbojās, noteica, salīdzinot vidējo svērto normālo vērtību ar vidējo svērto eksporta cenu.

| (25) | Lai noteiktu dempinga starpību ražotājiem eksportētājiem, kas nesadarbojās, vispirms noteica nesadarbošanās līmeni. Šim nolūkam ražotāju eksportētāju, kuri sadarbojās, norādīto eksporta apjomu uz Savienību salīdzināja ar attiecīgo Eiropas Savienības Statistikas biroja statistiku par importu. |
| --- | --- |

(25)

Lai noteiktu dempinga starpību ražotājiem eksportētājiem, kas nesadarbojās, vispirms noteica nesadarbošanās līmeni. Šim nolūkam ražotāju eksportētāju, kuri sadarbojās, norādīto eksporta apjomu uz Savienību salīdzināja ar attiecīgo Eiropas Savienības Statistikas biroja statistiku par importu.

| (26) | Tā kā sadarbības līmenis Amerikas Savienotajās Valstīs bija augsts (virs 90 %), tika provizoriski pieņemts, ka atlikušo dempinga starpības daļu visiem šīs valsts ražotājiem eksportētājiem, kuri izmeklēšanā nesadarbojās, var noteikt tādā līmenī, kas vienāds ar lielāko maksājumu, kāds uzlikts eksportētājam, kurš izmeklēšanā sadarbojās. Galīgā maksājuma noteikšanas stadijā šo jautājumu var vēl pārskatīt. |
| --- | --- |

(26)

Tā kā sadarbības līmenis Amerikas Savienotajās Valstīs bija augsts (virs 90 %), tika provizoriski pieņemts, ka atlikušo dempinga starpības daļu visiem šīs valsts ražotājiem eksportētājiem, kuri izmeklēšanā nesadarbojās, var noteikt tādā līmenī, kas vienāds ar lielāko maksājumu, kāds uzlikts eksportētājam, kurš izmeklēšanā sadarbojās. Galīgā maksājuma noteikšanas stadijā šo jautājumu var vēl pārskatīt.

| (27) | Ņemot vērā iepriekš minēto metodiku, provizoriskās dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF importa cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas, ir šādas:






  Uzņēmums | Provizoriski noteiktā dempinga starpība |
| --- | --- | --- |
| Celanese Ltd. | 12,1 % |
| LyondellBasell Acetyls, LLC | 13,0 % |
| The Dow Chemical Company | 13,8 % |
| Visi citi uzņēmumi | 13,8 % |

(27)

Ņemot vērā iepriekš minēto metodiku, provizoriskās dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF importa cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas, ir šādas:

Uzņēmums

Provizoriski noteiktā dempinga starpība

Celanese Ltd.

12,1 %

LyondellBasell Acetyls, LLC

13,0 %

The Dow Chemical Company

13,8 %

Visi citi uzņēmumi

13,8 %

D.   KAITĒJUMS

1.   Savienības produkcija un Savienības ražošanas nozare

| (28) | Sūdzību iesniedza Ineos Oxide Ltd., turpmāk — “sūdzības iesniedzējs”, vinilacetāta ražotājs Savienībā, kas ražo nozīmīgu daļu no Savienībā saražotās produkcijas kopapjoma. Vēl viens Savienības ražotājs, Wacker GmbH., atbalstīja procedūras sākšanu. Tādējādi sūdzību atbalstīja Savienības ražotāji, kas ražo vairāk nekā 25 % no Savienības ražošanas nozares saražotā vinilacetāta kopapjoma. Tādēļ procedūru sāka saskaņā ar pamatregulas 5. panta 4. punkta noteikumiem. |
| --- | --- |

(28)

Sūdzību iesniedza Ineos Oxide Ltd., turpmāk — “sūdzības iesniedzējs”, vinilacetāta ražotājs Savienībā, kas ražo nozīmīgu daļu no Savienībā saražotās produkcijas kopapjoma. Vēl viens Savienības ražotājs, Wacker GmbH., atbalstīja procedūras sākšanu. Tādējādi sūdzību atbalstīja Savienības ražotāji, kas ražo vairāk nekā 25 % no Savienības ražošanas nozares saražotā vinilacetāta kopapjoma. Tādēļ procedūru sāka saskaņā ar pamatregulas 5. panta 4. punkta noteikumiem.

| (29) | Vēl trešais Savienībā esošais ražotājs (Celanese Europe GmbH) izrādījās saistīts ar kādu ražotāju eksportētāju attiecīgajā valstī. Atbilstīgi izmeklēšanas gaitā gūtajai informācijai tika provizoriski konstatēts, ka šo ražotāju pilnībā kontrolē ASV reģistrētais uzņēmums Celanese Corporation, kam ir izšķiroša loma Eiropā veiktajā uzņēmējdarbībā, piemēram, uzņēmējdarbības plānošanā, kontrolē pār ražošanu, iepirkumu un pārdošanas darījumos. |
| --- | --- |

(29)

Vēl trešais Savienībā esošais ražotājs (Celanese Europe GmbH) izrādījās saistīts ar kādu ražotāju eksportētāju attiecīgajā valstī. Atbilstīgi izmeklēšanas gaitā gūtajai informācijai tika provizoriski konstatēts, ka šo ražotāju pilnībā kontrolē ASV reģistrētais uzņēmums Celanese Corporation, kam ir izšķiroša loma Eiropā veiktajā uzņēmējdarbībā, piemēram, uzņēmējdarbības plānošanā, kontrolē pār ražošanu, iepirkumu un pārdošanas darījumos.

| (30) | Ņemot vērā iepriekš minēto, tika pieņemts, ka uzņēmuma Celanese Europe GmbH stāvoklis grupā izraisīja darbību, kas atšķīrās no citiem nesaistītajiem ražotājiem pamatregulas 4. panta 2. punkta nozīmē. Tika arī pieņemts, ka ar šo stāvokli uzņēmums varēja būt pasargāts no kaitējošā dempinga negatīvajām sekām. Pie tam, iekļaujot šādu uzņēmumu konstatējumā par nodarīto kaitējumu, tiktu izkropļoti summārie dati par Savienības ražošanas nozares struktūru. |
| --- | --- |

(30)

Ņemot vērā iepriekš minēto, tika pieņemts, ka uzņēmuma Celanese Europe GmbH stāvoklis grupā izraisīja darbību, kas atšķīrās no citiem nesaistītajiem ražotājiem pamatregulas 4. panta 2. punkta nozīmē. Tika arī pieņemts, ka ar šo stāvokli uzņēmums varēja būt pasargāts no kaitējošā dempinga negatīvajām sekām. Pie tam, iekļaujot šādu uzņēmumu konstatējumā par nodarīto kaitējumu, tiktu izkropļoti summārie dati par Savienības ražošanas nozares struktūru.

| (31) | Tāpēc tika provizoriski noteikts, ka uzņēmums Celanese Europe GmbH nav ņemams vērā, definējot Savienības ražošanas nozari. |
| --- | --- |

(31)

Tāpēc tika provizoriski noteikts, ka uzņēmums Celanese Europe GmbH nav ņemams vērā, definējot Savienības ražošanas nozari.

| (32) | Līdz ar to Savienības ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē veido divi ražotāji — Ineos Oxide Ltd. un Wacker GmbH., kas ražo 100 % no Savienībā saražotās produkcijas kopapjoma. Turpmāk tie tiks saukti par “Savienības ražošanas nozari”. |
| --- | --- |

(32)

Līdz ar to Savienības ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē veido divi ražotāji — Ineos Oxide Ltd. un Wacker GmbH., kas ražo 100 % no Savienībā saražotās produkcijas kopapjoma. Turpmāk tie tiks saukti par “Savienības ražošanas nozari”.

2.   Attiecīgā Savienības tirgus noteikšana

| (33) | Lai noteiktu to, vai Savienības ražošanas nozarei, kas definēta 28. un turpmākajos apsvērumos, ir nodarīts būtisks kaitējums, pārbaudīja, cik lielā mērā, veicot analīzi, jāņem vērā Savienības ražotāju pašu vajadzībām ražotā ražojuma daudzums. |
| --- | --- |

(33)

Lai noteiktu to, vai Savienības ražošanas nozarei, kas definēta 28. un turpmākajos apsvērumos, ir nodarīts būtisks kaitējums, pārbaudīja, cik lielā mērā, veicot analīzi, jāņem vērā Savienības ražotāju pašu vajadzībām ražotā ražojuma daudzums.

| (34) | Savienības ražošanas nozare attiecīgo ražojumu patiešām pārdod gan a) brīvajā tirgū, gan arī b) pašu vajadzībām paredzētajā tirgū (tajā pašā uzņēmumu grupā). Pašu vajadzībām paredzētajā tirgū attiecīgo ražojumu izmanto kā izejvielu, lai ražotu dažādus ražojumus, ko izmanto krāsās, adhezīvos materiālos, pārklājumos utt. |
| --- | --- |

(34)

Savienības ražošanas nozare attiecīgo ražojumu patiešām pārdod gan a) brīvajā tirgū, gan arī b) pašu vajadzībām paredzētajā tirgū (tajā pašā uzņēmumu grupā). Pašu vajadzībām paredzētajā tirgū attiecīgo ražojumu izmanto kā izejvielu, lai ražotu dažādus ražojumus, ko izmanto krāsās, adhezīvos materiālos, pārklājumos utt.

| (35) | Šajā saistībā attiecīgā ražojuma pārdošanu tās pašas grupas uzņēmumiem, kas to izmanto par izejvielu citu uzņēmuma ražojumu ražošanā, uzskata par “izmantošanu pašu vajadzībām”, ja ir izpildīts vismaz viens no šādiem diviem nosacījumiem: i) ražojumu nepārdod par tirgus cenām vai ii) klients nevar brīvi izvēlēties piegādātāju tajā pašā uzņēmumu grupā. Izmeklēšanas gaitā provizoriski konstatēja, ka pārdošana saistītiem subjektiem, kas pērk attiecīgo ražojumu kā izejvielu cita ražojuma ražošanai, uzskatāma par izmantošanu pašu vajadzībām; konstatēja, ka saskaņā ar uzņēmumu tirdzniecības politiku šie saistītie subjekti nevar brīvi izvēlēties piegādātāju. |
| --- | --- |

(35)

Šajā saistībā attiecīgā ražojuma pārdošanu tās pašas grupas uzņēmumiem, kas to izmanto par izejvielu citu uzņēmuma ražojumu ražošanā, uzskata par “izmantošanu pašu vajadzībām”, ja ir izpildīts vismaz viens no šādiem diviem nosacījumiem: i) ražojumu nepārdod par tirgus cenām vai ii) klients nevar brīvi izvēlēties piegādātāju tajā pašā uzņēmumu grupā. Izmeklēšanas gaitā provizoriski konstatēja, ka pārdošana saistītiem subjektiem, kas pērk attiecīgo ražojumu kā izejvielu cita ražojuma ražošanai, uzskatāma par izmantošanu pašu vajadzībām; konstatēja, ka saskaņā ar uzņēmumu tirdzniecības politiku šie saistītie subjekti nevar brīvi izvēlēties piegādātāju.

| (36) | Analizējot kaitējumu, šī atšķirība ir būtiska. Tika atzīts, ka vinilacetāts, kas paredzēts izmantošanai pašu vajadzībām, tieši nekonkurē ar no attiecīgās valsts importēto produkciju. Turpretim tika atzīts, ka produkcija, ko paredzēts pārdot brīvajā tirgū, tieši konkurē ar šo importēto ražojumu, jo pārdošana tiek veikta parastos tirgus apstākļos — tas nozīmē brīvu piegādātāja izvēli. Analizējot dažus kaitējuma rādītājus, tas lika nošķirt tirgu pašu vajadzībām un brīvo tirgu. |
| --- | --- |

(36)

Analizējot kaitējumu, šī atšķirība ir būtiska. Tika atzīts, ka vinilacetāts, kas paredzēts izmantošanai pašu vajadzībām, tieši nekonkurē ar no attiecīgās valsts importēto produkciju. Turpretim tika atzīts, ka produkcija, ko paredzēts pārdot brīvajā tirgū, tieši konkurē ar šo importēto ražojumu, jo pārdošana tiek veikta parastos tirgus apstākļos — tas nozīmē brīvu piegādātāja izvēli. Analizējot dažus kaitējuma rādītājus, tas lika nošķirt tirgu pašu vajadzībām un brīvo tirgu.

| (37) | Attiecībā uz to tika konstatēts, ka turpmāk minētos ekonomiskos rādītājus, kas attiecas uz Savienības ražošanas nozari, būtu pamatoti analizēt saistībā ar visu darbību, tas ir, ietverot arī Savienības ražošanas nozares lietošanu pašu vajadzībām, ražošanas jaudu, jaudas izmantošanu, ieguldījumus, krājumus, nodarbinātību, produktivitāti, algas un dempinga starpības lielumu. Tas ir tādēļ, ka šie rādītāji tiek ietekmēti neatkarīgi no tā, vai ražojums nonāk tālākai pārstrādei nākamajā ražošanas posmā uzņēmumā vai uzņēmumu grupā vai pārdošanā brīvajā tirgū. |
| --- | --- |

(37)

Attiecībā uz to tika konstatēts, ka turpmāk minētos ekonomiskos rādītājus, kas attiecas uz Savienības ražošanas nozari, būtu pamatoti analizēt saistībā ar visu darbību, tas ir, ietverot arī Savienības ražošanas nozares lietošanu pašu vajadzībām, ražošanas jaudu, jaudas izmantošanu, ieguldījumus, krājumus, nodarbinātību, produktivitāti, algas un dempinga starpības lielumu. Tas ir tādēļ, ka šie rādītāji tiek ietekmēti neatkarīgi no tā, vai ražojums nonāk tālākai pārstrādei nākamajā ražošanas posmā uzņēmumā vai uzņēmumu grupā vai pārdošanā brīvajā tirgū.

| (38) | Rentabilitātes, naudas plūsmas, no ieguldījumiem gūtā ienākuma un kapitāla piesaistīšanas iespēju analīzi veica brīvā tirgus līmenī tikai tāpēc, ka šo rādītāju ticamību ietekmē fakts, ka cenas tirgū pašu vajadzībām neatspoguļo parastos tirgus apstākļus. |
| --- | --- |

(38)

Rentabilitātes, naudas plūsmas, no ieguldījumiem gūtā ienākuma un kapitāla piesaistīšanas iespēju analīzi veica brīvā tirgus līmenī tikai tāpēc, ka šo rādītāju ticamību ietekmē fakts, ka cenas tirgū pašu vajadzībām neatspoguļo parastos tirgus apstākļus.

| (39) | Citus ar Savienības ražošanas nozari saistītos ekonomiskos rādītājus, tas ir, patēriņu, pārdošanas apjomu, tirgus daļas un cenas Savienības tirgū, analizēja un novērtēja galvenokārt saistībā ar brīvajā tirgū dominējošo situāciju, īpaši, ja pastāv izmērāmi tirgus apstākļi un darījumi tiek veikti normālos tirgus apstākļos, kas ietver brīvu piegādātāja izvēli. |
| --- | --- |

(39)

Citus ar Savienības ražošanas nozari saistītos ekonomiskos rādītājus, tas ir, patēriņu, pārdošanas apjomu, tirgus daļas un cenas Savienības tirgū, analizēja un novērtēja galvenokārt saistībā ar brīvajā tirgū dominējošo situāciju, īpaši, ja pastāv izmērāmi tirgus apstākļi un darījumi tiek veikti normālos tirgus apstākļos, kas ietver brīvu piegādātāja izvēli.

| (40) | Attiecībā uz šiem rādītājiem tika ņemts vērā arī pašu vajadzībām paredzētais tirgus un to salīdzināja ar brīvā tirgus datiem, lai noteiktu, vai stāvoklis pašu vajadzībām paredzētajā tirgū varētu mainīt rezultātus, kas gūti, analizējot tikai brīvo tirgu. |
| --- | --- |

(40)

Attiecībā uz šiem rādītājiem tika ņemts vērā arī pašu vajadzībām paredzētais tirgus un to salīdzināja ar brīvā tirgus datiem, lai noteiktu, vai stāvoklis pašu vajadzībām paredzētajā tirgū varētu mainīt rezultātus, kas gūti, analizējot tikai brīvo tirgu.

3.   Patēriņš Savienībā

| (41) | Patēriņu Savienībā noteica, Eurostat norādīto kopējo importēto vinilacetāta apjomu, ko pārbaudīja salīdzinājumā ar apstiprinātajiem ražotāju eksportētāju sniegtajiem datiem par importu no attiecīgās valsts, summējot ar Savienības ražošanas nozares Savienības tirgū pārdotās produkcijas un otra Savienībā esošā ražotāja Savienības tirgū pārdoto apjomu. |
| --- | --- |

(41)

Patēriņu Savienībā noteica, Eurostat norādīto kopējo importēto vinilacetāta apjomu, ko pārbaudīja salīdzinājumā ar apstiprinātajiem ražotāju eksportētāju sniegtajiem datiem par importu no attiecīgās valsts, summējot ar Savienības ražošanas nozares Savienības tirgū pārdotās produkcijas un otra Savienībā esošā ražotāja Savienības tirgū pārdoto apjomu.

| (42) | Ņemot vērā piegādātāju mazo skaitu un nepieciešamību aizsargāt konfidenciālos uzņēmējdarbības datus atbilstīgi pamatregulas 19. pantam, izmaiņas patēriņa rādītājos ir indeksētas.

  1. tabula


  Patēriņš Savienībā










  2007. gada indekss = 100 | 2007 | 2008 | 2009 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopējais patēriņš | 100 | 90 | 87 | 99 |
| Tirgus pašu vajadzībām | 100 | 96 | 100 | 104 |
| Brīvais tirgus | 100 | 88 | 82 | 97 |

(42)

Ņemot vērā piegādātāju mazo skaitu un nepieciešamību aizsargāt konfidenciālos uzņēmējdarbības datus atbilstīgi pamatregulas 19. pantam, izmaiņas patēriņa rādītājos ir indeksētas.

1. tabula

Patēriņš Savienībā

2007. gada indekss = 100

2007

2008

2009

IP

Kopējais patēriņš

100

90

87

99

Tirgus pašu vajadzībām

100

96

100

104

Brīvais tirgus

100

88

82

97

| (43) | Attiecīgajā periodā patēriņš visā Savienības tirgū un brīvajā tirgū nedaudz samazinājās — attiecīgi par 1 % un 3 %. Pretēji tam tajā pašā periodā pašu vajadzībām paredzētajā tirgū bija reģistrēts 4 % pieaugums. |
| --- | --- |

(43)

Attiecīgajā periodā patēriņš visā Savienības tirgū un brīvajā tirgū nedaudz samazinājās — attiecīgi par 1 % un 3 %. Pretēji tam tajā pašā periodā pašu vajadzībām paredzētajā tirgū bija reģistrēts 4 % pieaugums.

4.   Imports no attiecīgās valsts

4.1.   Apjoms un tirgus daļa

| (44) | Importa dinamika apjoma un tirgus daļas izteiksmē no attiecīgās valsts ir šāda.

  2. tabula


  Imports no Amerikas Savienotajām Valstīm










  Importa apjomi (tonnas) | 2007 | 2008 | 2009 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| no Amerikas Savienotajām Valstīm | 103 192 | 146 800 | 133 763 | 152 445 |
| (2007. gada indekss = 100) | 100 | 142 | 130 | 148 |
| Tirgus daļa visā tirgū

  (2007. gada indekss = 100) | 100 | 159 | 150 | 149 |
| Tirgus daļa brīvajā tirgū

  (2007. gada indekss = 100) | 100 | 162 | 157 | 152 |
| Avots: Eurostat dati un informācija, kas iegūta, ieinteresētajām personām atbildot uz anketas jautājumiem. |

(44)

Importa dinamika apjoma un tirgus daļas izteiksmē no attiecīgās valsts ir šāda.

2. tabula

Imports no Amerikas Savienotajām Valstīm

Importa apjomi (tonnas)

2007

2008

2009

IP

no Amerikas Savienotajām Valstīm

103 192

146 800

133 763

152 445

(2007. gada indekss = 100)

100

142

130

148

Tirgus daļa visā tirgū

(2007. gada indekss = 100)

100

159

150

149

Tirgus daļa brīvajā tirgū

(2007. gada indekss = 100)

100

162

157

152

Avots: Eurostat dati un informācija, kas iegūta, ieinteresētajām personām atbildot uz anketas jautājumiem.

| (45) | Attiecīgajā periodā imports visā Savienības tirgū (pašu vajadzībām un brīvajā tirgū) no attiecīgās valsts palielinājās par 48 %. Tā rezultātā šajā periodā tirgus daļa pieauga par 49 %. Tirgus daļa brīvajā tirgū pieauga par 52 %. |
| --- | --- |

(45)

Attiecīgajā periodā imports visā Savienības tirgū (pašu vajadzībām un brīvajā tirgū) no attiecīgās valsts palielinājās par 48 %. Tā rezultātā šajā periodā tirgus daļa pieauga par 49 %. Tirgus daļa brīvajā tirgū pieauga par 52 %.

4.2.   Importa cenas un cenu samazinājums

| (46) | Vidējo importa cenu dinamika no attiecīgās valsts bija šāda.

  3. tabula


  Importa cenas no Amerikas Savienotajām Valstīm










  Importa cenas (EUR par tonnu) | 2007 | 2008 | 2009 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| no Amerikas Savienotajām Valstīm | 774 | 814 | 541 | 573 |
| (2007. gada indekss = 100) | 100 | 105 | 70 | 74 |
| Avots: Eurostat dati. |

(46)

Vidējo importa cenu dinamika no attiecīgās valsts bija šāda.

3. tabula

Importa cenas no Amerikas Savienotajām Valstīm

Importa cenas (EUR par tonnu)

2007

2008

2009

IP

no Amerikas Savienotajām Valstīm

774

814

541

573

(2007. gada indekss = 100)

100

105

70

74

Avots: Eurostat dati.

| (47) | Kaut arī IP vērojams neliels palielinājums, vidējās importa cenas no attiecīgās valsts laikā no 2007. gada līdz IP kopumā pazeminājās par 26 %. |
| --- | --- |

(47)

Kaut arī IP vērojams neliels palielinājums, vidējās importa cenas no attiecīgās valsts laikā no 2007. gada līdz IP kopumā pazeminājās par 26 %.

| (48) | Tika salīdzinātas pārdošanas cenas Savienības tirgū, salīdzinot Savienības ražošanas nozares vidējās pārdošanas cenas brīvajā tirgū un vidējās importa cenas no attiecīgās valsts. Savienības ražošanas nozares attiecīgās pārdošanas cenas vajadzības gadījumā tika koriģētas līdz ražotāja cenu līmenim, t. i., neņemot vērā kravas pārvadājumu izmaksas Savienībā un atskaitot atlaides un rabatus. |
| --- | --- |

(48)

Tika salīdzinātas pārdošanas cenas Savienības tirgū, salīdzinot Savienības ražošanas nozares vidējās pārdošanas cenas brīvajā tirgū un vidējās importa cenas no attiecīgās valsts. Savienības ražošanas nozares attiecīgās pārdošanas cenas vajadzības gadījumā tika koriģētas līdz ražotāja cenu līmenim, t. i., neņemot vērā kravas pārvadājumu izmaksas Savienībā un atskaitot atlaides un rabatus.

| (49) | Šīs cenas tika salīdzinātas ar ASV ražotāju eksportētāju, kuri sadarbojās, pārdošanas cenām, no kurām atskaitītas atlaides un kuras vajadzības gadījumā koriģētas līdz CIF cenām ar piegādi līdz Savienības robežai, veicot arī atbilstošas korekcijas attiecībā uz muitošanas un pēcimportēšanas izmaksām. |
| --- | --- |

(49)

Šīs cenas tika salīdzinātas ar ASV ražotāju eksportētāju, kuri sadarbojās, pārdošanas cenām, no kurām atskaitītas atlaides un kuras vajadzības gadījumā koriģētas līdz CIF cenām ar piegādi līdz Savienības robežai, veicot arī atbilstošas korekcijas attiecībā uz muitošanas un pēcimportēšanas izmaksām.

| (50) | Salīdzinājums parādīja, ka izmeklēšanas periodā attiecīgā ražojuma imports no visiem eksportētājiem, kuri sadarbojās, Savienības tirgū tika pārdots par cenām, kas bija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām. Vidējais samazinājuma līmenis, izteikts procentos no Savienības ražošanas nozares cenām, bija 17,9 %, pamatojoties uz pārbaudītiem datiem, ko iesniedza ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās. Šis samazinājuma līmenis notika laikā, kad cenu dinamika bija negatīva un cenas ievērojami samazinājās. |
| --- | --- |

(50)

Salīdzinājums parādīja, ka izmeklēšanas periodā attiecīgā ražojuma imports no visiem eksportētājiem, kuri sadarbojās, Savienības tirgū tika pārdots par cenām, kas bija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām. Vidējais samazinājuma līmenis, izteikts procentos no Savienības ražošanas nozares cenām, bija 17,9 %, pamatojoties uz pārbaudītiem datiem, ko iesniedza ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās. Šis samazinājuma līmenis notika laikā, kad cenu dinamika bija negatīva un cenas ievērojami samazinājās.

5.   Imports no citām trešām valstīm

| (51) | Importa dinamiku no citām trešām valstīm parāda turpmākā tabula.

  4. tabula


  Importa apjomi no citām trešām valstīm










  Importa apjomi (tonnas) | 2007 | 2008 | 2009 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| no Amerikas Savienotajām Valstīm | 103 192 | 146 800 | 133 763 | 152 445 |
| (2007. gada indekss = 100) | 100 | 142 | 130 | 148 |
| no Saūda Arābijas | 0 | 0 | 0 | 73 156 |
| no citām valstīm | 88 138 | 52 414 | 15 937 | 8 198 |
| 2007. gada indekss = 100 | 100 | 59 | 18 | 9 |
| Tirgus daļa visā tirgū

  (2007. gada indekss = 100) | 100 | 66 | 21 | 9 |
| Tirgus daļa brīvajā tirgū

  (2007. gada indekss = 100) | 100 | 68 | 22 | 10 |
| Avots: Eurostat dati |

(51)

Importa dinamiku no citām trešām valstīm parāda turpmākā tabula.

4. tabula

Importa apjomi no citām trešām valstīm

Importa apjomi (tonnas)

2007

2008

2009

IP

no Amerikas Savienotajām Valstīm

103 192

146 800

133 763

152 445

(2007. gada indekss = 100)

100

142

130

148

no Saūda Arābijas

0

0

0

73 156

no citām valstīm

88 138

52 414

15 937

8 198

2007. gada indekss = 100

100

59

18

9

Tirgus daļa visā tirgū

(2007. gada indekss = 100)

100

66

21

9

Tirgus daļa brīvajā tirgū

(2007. gada indekss = 100)

100

68

22

10

Avots: Eurostat dati

| (52) | Attiecīgā perioda sākumā imports no attiecīgās valsts konkurēja ar importu no citām valstīm, tostarp no Taivānas, Ukrainas un Krievijas. Attiecīgā perioda beigās imports no šiem tradicionālajiem avotiem bija samazinājies gandrīz līdz nullei. |
| --- | --- |

(52)

Attiecīgā perioda sākumā imports no attiecīgās valsts konkurēja ar importu no citām valstīm, tostarp no Taivānas, Ukrainas un Krievijas. Attiecīgā perioda beigās imports no šiem tradicionālajiem avotiem bija samazinājies gandrīz līdz nullei.

| (53) | Jauna eksportētājvalsts, Saūda Arābija, kas IP ienāca Savienības tirgū, šajā periodā eksportēja aptuveni 73 000 tonnas. Šo pārmaiņu ietekme uz Savienības ražošanas nozari ir aplūkota 91. un turpmākajos apsvērumos. |
| --- | --- |

(53)

Jauna eksportētājvalsts, Saūda Arābija, kas IP ienāca Savienības tirgū, šajā periodā eksportēja aptuveni 73 000 tonnas. Šo pārmaiņu ietekme uz Savienības ražošanas nozari ir aplūkota 91. un turpmākajos apsvērumos.

6.   Stāvoklis Savienības ražošanas nozarē

6.1.   Vispārīga informācija

| (54) | Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu, izpētot importa dempinga ietekmi uz Savienības ražošanas nozari, tika izvērtēti visi ekonomiskie faktori un rādītāji, kas attiecās uz Savienības ražošanas nozares stāvokli no 2007. gada līdz IP beigām. |
| --- | --- |

(54)

Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu, izpētot importa dempinga ietekmi uz Savienības ražošanas nozari, tika izvērtēti visi ekonomiskie faktori un rādītāji, kas attiecās uz Savienības ražošanas nozares stāvokli no 2007. gada līdz IP beigām.

| (55) | Makroekonomiskos rādītājus (ražošanu, ražošanas jaudu, jaudas izlietojumu, pārdošanas apjomus, tirgus daļu, nodarbinātību, produktivitāti, algas un dempinga starpību lielumus), kā arī mikroekonomiskos rādītājus (krājumus, pārdošanas cenas, rentabilitāti, naudas plūsmu un ienākumus no ieguldījumiem, spēju piesaistīt kapitālu un ieguldījumus, ražošanas izmaksas) novērtēja visas Savienības ražošanas nozares līmenī. Novērtējumu veica, pamatojoties uz informāciju no pārbaudītajām atbildēm uz Savienības ražošanas nozares iesniegtajām anketām. |
| --- | --- |

(55)

Makroekonomiskos rādītājus (ražošanu, ražošanas jaudu, jaudas izlietojumu, pārdošanas apjomus, tirgus daļu, nodarbinātību, produktivitāti, algas un dempinga starpību lielumus), kā arī mikroekonomiskos rādītājus (krājumus, pārdošanas cenas, rentabilitāti, naudas plūsmu un ienākumus no ieguldījumiem, spēju piesaistīt kapitālu un ieguldījumus, ražošanas izmaksas) novērtēja visas Savienības ražošanas nozares līmenī. Novērtējumu veica, pamatojoties uz informāciju no pārbaudītajām atbildēm uz Savienības ražošanas nozares iesniegtajām anketām.

| (56) | Jāatzīmē, ka sūdzības iesniedzējs iegādājās tam piederošās ražotnes tikai 2007. gadā; tāpēc datus par konkrētiem kaitējuma rādītājiem (rentabilitāti, algām, ieguldījumiem, no ieguldījumiem gūtajiem ienākumiem, naudas plūsmu) attiecībā uz 2007. gadu nevarēja iegūt. Tāpēc attiecībā uz šiem rādītājiem analīze tika veikta par laiku no 2008. gada līdz IP. Attiecībā uz pārējiem rādītājiem dati par 2007. gadu bija pieejami. Tāpēc attiecībā uz šiem rādītājiem ir analizēts viss attiecīgais periods (no 2007. gada līdz IP). |
| --- | --- |

(56)

Jāatzīmē, ka sūdzības iesniedzējs iegādājās tam piederošās ražotnes tikai 2007. gadā; tāpēc datus par konkrētiem kaitējuma rādītājiem (rentabilitāti, algām, ieguldījumiem, no ieguldījumiem gūtajiem ienākumiem, naudas plūsmu) attiecībā uz 2007. gadu nevarēja iegūt. Tāpēc attiecībā uz šiem rādītājiem analīze tika veikta par laiku no 2008. gada līdz IP. Attiecībā uz pārējiem rādītājiem dati par 2007. gadu bija pieejami. Tāpēc attiecībā uz šiem rādītājiem ir analizēts viss attiecīgais periods (no 2007. gada līdz IP).

| (57) | Sūdzības iesniedzējs attiecīgo ražojumu galvenokārt piegādā brīvajam tirgum, turpretim otrs Savienības ražotājs galvenokārt ražo pašu vajadzībām, paredzot nelielu daļu produkcijas brīvajam tirgum. Ņemot vērā to, ka dati kaitējuma analīzes veikšanai ir lielākoties iegūti tikai no diviem avotiem, no kuriem viens galvenokārt ražo pašu vajadzībām, un ņemot vērā to, ka ir secināts, ka vairāku kaitējuma rādītāju noteikšanai viss tirgus jānodala no brīvā tirgus, datus, kas attiecās uz Savienības ražošanas nozari, nācās indeksēt, lai atbilstīgi pamatregulas 19. pantam ievērotu konfidencialitāti. |
| --- | --- |

(57)

Sūdzības iesniedzējs attiecīgo ražojumu galvenokārt piegādā brīvajam tirgum, turpretim otrs Savienības ražotājs galvenokārt ražo pašu vajadzībām, paredzot nelielu daļu produkcijas brīvajam tirgum. Ņemot vērā to, ka dati kaitējuma analīzes veikšanai ir lielākoties iegūti tikai no diviem avotiem, no kuriem viens galvenokārt ražo pašu vajadzībām, un ņemot vērā to, ka ir secināts, ka vairāku kaitējuma rādītāju noteikšanai viss tirgus jānodala no brīvā tirgus, datus, kas attiecās uz Savienības ražošanas nozari, nācās indeksēt, lai atbilstīgi pamatregulas 19. pantam ievērotu konfidencialitāti.

6.2.   Makroekonomiskie rādītāji

6.2.1.   Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

| (58) | Turpmāk norādītajā tabulā ir atspoguļota visas Savienības ražošanas nozares apjoma, ražošanas jaudas un tās izmantojuma dinamika.

  5. tabula


  Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums Savienībā










  (2007. gada indekss = 100) | 2007 | 2008 | 2009 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopējais ražošanas apjoms | 100 | 105 | 102 | 92 |
| Kopējā ražošanas jauda | 100 | 121 | 126 | 143 |
| Kopējais ražošanas jaudas izmantojums | 100 | 87 | 81 | 64 |

(58)

Turpmāk norādītajā tabulā ir atspoguļota visas Savienības ražošanas nozares apjoma, ražošanas jaudas un tās izmantojuma dinamika.

5. tabula

Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums Savienībā

(2007. gada indekss = 100)

2007

2008

2009

IP

Kopējais ražošanas apjoms

100

105

102

92

Kopējā ražošanas jauda

100

121

126

143

Kopējais ražošanas jaudas izmantojums

100

87

81

64

| (59) | Kā parādīts tabulā, attiecīgajā periodā kopējais ražošanas apjoms Savienībā samazinājās par 8 %. |
| --- | --- |

(59)

Kā parādīts tabulā, attiecīgajā periodā kopējais ražošanas apjoms Savienībā samazinājās par 8 %.

| (60) | Tajā pašā periodā ražošanas jauda pieauga par 43 %. Tomēr šis jaudas pieaugums nebija saistīts ar jaunu ražošanas līniju izveidi, bet gan ar esošās jaudas efektīvāku izmantošanu. |
| --- | --- |

(60)

Tajā pašā periodā ražošanas jauda pieauga par 43 %. Tomēr šis jaudas pieaugums nebija saistīts ar jaunu ražošanas līniju izveidi, bet gan ar esošās jaudas efektīvāku izmantošanu.

| (61) | Apvienojoties šiem diviem faktoriem, t. i., samazinoties ražošanas apjomam un palielinoties ražošanas jaudai vienā un tajā pašā periodā, jaudas izlietojums attiecīgajā periodā ievērojami samazinājās — par 36 %. |
| --- | --- |

(61)

Apvienojoties šiem diviem faktoriem, t. i., samazinoties ražošanas apjomam un palielinoties ražošanas jaudai vienā un tajā pašā periodā, jaudas izlietojums attiecīgajā periodā ievērojami samazinājās — par 36 %.

6.2.2.   Pārdošanas apjomi un tirgus daļa

| (62) | Skaitļi nākamajā tabulā parāda pārdošanas apjomu, tirgus daļu un vidējo vienas vienības pārdošanas cenu Savienības ražošanas nozarē tādā dalījumā, kas raksturo visu tirgu, pašu vajadzībām paredzēto tirgu un brīvo tirgu.

  6. tabula


  Pārdošanas apjomi un tirgus daļa










  (2007. gada indekss = 100) | 2007 | 2008 | 2009 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopējais pārdošanas apjoms | 100 | 99 | 96 | 88 |
| Tirgus daļa (%) | 100 | 110 | 111 | 88 |
| Pārdošanas apjoms pašu vajadzībām paredzētajā tirgū | 100 | 111 | 109 | 113 |
| Tirgus daļa (%) | 100 | 115 | 108 | 109 |
| Pārdošanas apjoms brīvajā tirgū | 100 | 89 | 86 | 67 |
| Tirgus daļa (%) | 100 | 102 | 104 | 69 |

(62)

Skaitļi nākamajā tabulā parāda pārdošanas apjomu, tirgus daļu un vidējo vienas vienības pārdošanas cenu Savienības ražošanas nozarē tādā dalījumā, kas raksturo visu tirgu, pašu vajadzībām paredzēto tirgu un brīvo tirgu.

6. tabula

Pārdošanas apjomi un tirgus daļa

(2007. gada indekss = 100)

2007

2008

2009

IP

Kopējais pārdošanas apjoms

100

99

96

88

Tirgus daļa (%)

100

110

111

88

Pārdošanas apjoms pašu vajadzībām paredzētajā tirgū

100

111

109

113

Tirgus daļa (%)

100

115

108

109

Pārdošanas apjoms brīvajā tirgū

100

89

86

67

Tirgus daļa (%)

100

102

104

69

| (63) | Kopumā attiecīgajā periodā pārdošanas apjoms samazinājās par 12 %. Brīvajā tirgū šis kritums bija vēl straujāks, apjomam laikā no 2007. gada līdz IP samazinoties par 33 %. Pašu vajadzībām paredzētajā tirgū bija pretēja tendence, un pārdošanas apjoms tajā pašā periodā palielinājās par 13 %. |
| --- | --- |

(63)

Kopumā attiecīgajā periodā pārdošanas apjoms samazinājās par 12 %. Brīvajā tirgū šis kritums bija vēl straujāks, apjomam laikā no 2007. gada līdz IP samazinoties par 33 %. Pašu vajadzībām paredzētajā tirgū bija pretēja tendence, un pārdošanas apjoms tajā pašā periodā palielinājās par 13 %.

| (64) | Pārdošanas apjoma kritums atspoguļojās tirgus daļā, kas laikā no 2007. gada līdz IP samazinājās par 11 % visā tirgū un par 31 % — brīvajā tirgū. Pašu vajadzībām paredzētajā tirgū atkal bija pretēja tendence, un tajā pašā periodā šis tirgus palielinājās par 9 %. |
| --- | --- |

(64)

Pārdošanas apjoma kritums atspoguļojās tirgus daļā, kas laikā no 2007. gada līdz IP samazinājās par 11 % visā tirgū un par 31 % — brīvajā tirgū. Pašu vajadzībām paredzētajā tirgū atkal bija pretēja tendence, un tajā pašā periodā šis tirgus palielinājās par 9 %.

6.2.3.   Nodarbinātība, produktivitāte un algas

7. tabula

Nodarbinātība, produktivitāte un algas

| (2007. gada indekss = 100) | 2007 | 2008 | 2009 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Darbinieku kopējais skaits | 100 | 96 | 98 | 100 |
| Produktivitāte (vienībās uz nodarbināto) | 100 | 109 | 104 | 92 |
| Gada kopējās algas | 0 | 100 | 95 | 88 |

(2007. gada indekss = 100)

2007

2008

2009

IP

Darbinieku kopējais skaits

100

96

98

100

Produktivitāte (vienībās uz nodarbināto)

100

109

104

92

Gada kopējās algas

0

100

95

88

| (65) | Kopējā nodarbinātība laikā no 2007. gada līdz IP bija stabila. Jāatzīmē, ka vinilacetāta ražošana nav darbintensīva, un tāpēc skaitļi, kas raksturo nodarbinātību, nav cieši saistīti ar ražošanas rādītājiem. Tāpēc nodarbinātībai kā rādītājam šai nozarē nav svarīgas nozīmes. |
| --- | --- |

(65)

Kopējā nodarbinātība laikā no 2007. gada līdz IP bija stabila. Jāatzīmē, ka vinilacetāta ražošana nav darbintensīva, un tāpēc skaitļi, kas raksturo nodarbinātību, nav cieši saistīti ar ražošanas rādītājiem. Tāpēc nodarbinātībai kā rādītājam šai nozarē nav svarīgas nozīmes.

| (66) | Attiecīgajā periodā kopējā produktivitāte uz vienu nodarbināto laikā no 2007. gada līdz IP samazinājās par 8 %. Tas notika pēc ražošanas apjoma samazināšanās un ražošanas jaudas palielināšanās, kā skaidrots 58. un turpmākajos apsvērumos. |
| --- | --- |

(66)

Attiecīgajā periodā kopējā produktivitāte uz vienu nodarbināto laikā no 2007. gada līdz IP samazinājās par 8 %. Tas notika pēc ražošanas apjoma samazināšanās un ražošanas jaudas palielināšanās, kā skaidrots 58. un turpmākajos apsvērumos.

6.2.4.   Faktiskās dempinga starpības lielums

| (67) | Dempinga starpības ir norādītas iepriekš dempinga sadaļā. Visas noteiktās starpības pārsniedza de minimis līmeni. Turklāt, ņemot vērā par dempinga cenām importētā ražojuma apjomus un cenas, faktiskās dempinga starpības ietekme jāuzskata par būtisku. |
| --- | --- |

(67)

Dempinga starpības ir norādītas iepriekš dempinga sadaļā. Visas noteiktās starpības pārsniedza de minimis līmeni. Turklāt, ņemot vērā par dempinga cenām importētā ražojuma apjomus un cenas, faktiskās dempinga starpības ietekme jāuzskata par būtisku.

6.3.   Mikroekonomiskie rādītāji

6.3.1.   Vispārīgas piezīmes

| (68) | Mikroekonomisko rādītāju (krājumu, pārdošanas cenu, rentabilitātes, naudas plūsmas un ienākuma no ieguldījumiem, kapitāla un ieguldījumu piesaistīšanas spējas, ražošanas izmaksu) analīze tika veikta visas Savienības ražošanas nozares līmenī, kā konstatēts 28. un turpmākajos apsvērumos. |
| --- | --- |

(68)

Mikroekonomisko rādītāju (krājumu, pārdošanas cenu, rentabilitātes, naudas plūsmas un ienākuma no ieguldījumiem, kapitāla un ieguldījumu piesaistīšanas spējas, ražošanas izmaksu) analīze tika veikta visas Savienības ražošanas nozares līmenī, kā konstatēts 28. un turpmākajos apsvērumos.

| (69) | No minētajiem rādītājiem rentabilitātes, algu, ieguldījumu, no ieguldījumiem gūtā ienākuma, naudas plūsmas novērtējums bija galvenokārt jāattiecina uz brīvo tirgu, un tas nozīmēja, ka lielākoties tiktu atspoguļoti sūdzības iesniedzēja sniegtie dati. |
| --- | --- |

(69)

No minētajiem rādītājiem rentabilitātes, algu, ieguldījumu, no ieguldījumiem gūtā ienākuma, naudas plūsmas novērtējums bija galvenokārt jāattiecina uz brīvo tirgu, un tas nozīmēja, ka lielākoties tiktu atspoguļoti sūdzības iesniedzēja sniegtie dati.

| (70) | Turklāt, kā skaidrots 56. apsvērumā, sūdzības iesniedzējs nevarēja nodrošināt datus par 2007. gadu attiecībā uz konkrētiem kaitējuma rādītājiem; tāpēc šie rādītāji tika analizēti par laiku no 2008. gada līdz IP. |
| --- | --- |

(70)

Turklāt, kā skaidrots 56. apsvērumā, sūdzības iesniedzējs nevarēja nodrošināt datus par 2007. gadu attiecībā uz konkrētiem kaitējuma rādītājiem; tāpēc šie rādītāji tika analizēti par laiku no 2008. gada līdz IP.

6.3.2.   Krājumi

| (71) | Skaitļi turpmākajā tabulā attiecas uz krājumu dinamiku Savienības ražošanas nozarē katrā attiecīgā perioda gadā.

  8. tabula


  Krājumi










  2007. gada indekss = 100 | 2007 | 2008 | 2009 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopējie krājumi | 100 | 86 | 49 | 69 |

(71)

Skaitļi turpmākajā tabulā attiecas uz krājumu dinamiku Savienības ražošanas nozarē katrā attiecīgā perioda gadā.

8. tabula

Krājumi

2007. gada indekss = 100

2007

2008

2009

IP

Kopējie krājumi

100

86

49

69

| (72) | Attiecīgajā periodā krājumi samazinājās par 31 %. Tomēr šo rādītāju šajā nozarē nevar uzskatīt par būtisku, jo vinilacetāta ražotāji ražo pēc pasūtījuma un parasti viņiem ir ierobežoti krājumi. Faktiski krājumi atbilst tikai dažu nedēļu piegādes apjomam. |
| --- | --- |

(72)

Attiecīgajā periodā krājumi samazinājās par 31 %. Tomēr šo rādītāju šajā nozarē nevar uzskatīt par būtisku, jo vinilacetāta ražotāji ražo pēc pasūtījuma un parasti viņiem ir ierobežoti krājumi. Faktiski krājumi atbilst tikai dažu nedēļu piegādes apjomam.

6.3.3.   Pārdošanas cenas

| (73) | Turpmāk sniegtā tabula parāda cenu dinamiku Savienības ražošanas nozarē tādā dalījumā, kas raksturo visu tirgu, pašu vajadzībām paredzēto tirgu un brīvo tirgu.

  9. tabula


  Pārdošanas cenas










  2007. gada indekss = 100 | 2007 | 2008 | 2009 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vienības vidējā pārdošanas cena visā tirgū | 100 | 107 | 74 | 84 |
| Vienības vidējā pārdošanas cena pašu vajadzībām paredzētajā tirgū | 100 | 115 | 82 | 92 |
| Vienības vidējā pārdošanas cena brīvajā tirgū | 100 | 102 | 69 | 77 |

(73)

Turpmāk sniegtā tabula parāda cenu dinamiku Savienības ražošanas nozarē tādā dalījumā, kas raksturo visu tirgu, pašu vajadzībām paredzēto tirgu un brīvo tirgu.

9. tabula

Pārdošanas cenas

2007. gada indekss = 100

2007

2008

2009

IP

Vienības vidējā pārdošanas cena visā tirgū

100

107

74

84

Vienības vidējā pārdošanas cena pašu vajadzībām paredzētajā tirgū

100

115

82

92

Vienības vidējā pārdošanas cena brīvajā tirgū

100

102

69

77

| (74) | Pārdošanas cenas visā Savienības tirgū attiecīgajā periodā samazinājās par 16 %. Pārdošanas cenas samazinājās abos tirgos, kaut arī samazinājums bija krasāks brīvajā tirgū (–23 %) nekā pašu vajadzībām paredzētajā tirgū (–8 %). |
| --- | --- |

(74)

Pārdošanas cenas visā Savienības tirgū attiecīgajā periodā samazinājās par 16 %. Pārdošanas cenas samazinājās abos tirgos, kaut arī samazinājums bija krasāks brīvajā tirgū (–23 %) nekā pašu vajadzībām paredzētajā tirgū (–8 %).

6.3.4.   Rentabilitāte, naudas plūsma, ienākums no ieguldījuma un spēja piesaistīt kapitālu un ieguldījumus

| (75) | Līdzīgā ražojuma rentabilitāti brīvajā tirgū noteica, izsakot Savienības ražošanas nozarē no līdzīgā ražojuma pārdošanas gūto tīro peļņu pirms nodokļiem procentos no apgrozījuma, ko rada šāda pārdošana. |
| --- | --- |

(75)

Līdzīgā ražojuma rentabilitāti brīvajā tirgū noteica, izsakot Savienības ražošanas nozarē no līdzīgā ražojuma pārdošanas gūto tīro peļņu pirms nodokļiem procentos no apgrozījuma, ko rada šāda pārdošana.

| (76) | Rentabilitāte brīvajā tirgū attiecīgajā periodā samazinājās. IP laikā katru mēnesi radās zaudējumi. Tas notika pārdošanas apjoma un pārdošanas cenas straujas samazināšanās rezultātā. |
| --- | --- |

(76)

Rentabilitāte brīvajā tirgū attiecīgajā periodā samazinājās. IP laikā katru mēnesi radās zaudējumi. Tas notika pārdošanas apjoma un pārdošanas cenas straujas samazināšanās rezultātā.

| (77) | Turpmāk norādītajā tabulā redzams, ka Savienības ražošanas nozare ir palielinājusi ieguldījumus attiecīgajā ražojumā, pat samazinoties rentabilitātei. Ieguldījumi tika galvenokārt veikti ražošanas tehnoloģijas un procesu uzlabošanai un uzturēšanai, lai uzlabotu efektivitāti.

  10. tabula


  Ieguldījumi










  2008. gada indekss = 100 | 2007 | 2008 | 2009 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ieguldījumi kopā | nav pieejami | 100 | 129 | 127 |

(77)

Turpmāk norādītajā tabulā redzams, ka Savienības ražošanas nozare ir palielinājusi ieguldījumus attiecīgajā ražojumā, pat samazinoties rentabilitātei. Ieguldījumi tika galvenokārt veikti ražošanas tehnoloģijas un procesu uzlabošanai un uzturēšanai, lai uzlabotu efektivitāti.

10. tabula

Ieguldījumi

2008. gada indekss = 100

2007

2008

2009

IP

Ieguldījumi kopā

nav pieejami

100

129

127

| (78) | Attiecīgajā periodā ieguldījumi palielinājās par 27 %. |
| --- | --- |

(78)

Attiecīgajā periodā ieguldījumi palielinājās par 27 %.

| (79) | Neraugoties uz palielinātajiem ieguldījumiem, ienākumi no ieguldījumiem attiecīgajā ražojumā neatbilda gaidītajam un no 2008. gada līdz IP samazinājās. |
| --- | --- |

(79)

Neraugoties uz palielinātajiem ieguldījumiem, ienākumi no ieguldījumiem attiecīgajā ražojumā neatbilda gaidītajam un no 2008. gada līdz IP samazinājās.

| (80) | Naudas plūsmas samazinājums, kas arī bija vērojams laikā no 2008. gada līdz IP, norāda, ka Savienības ražošanas nozarē pastāvīgi samazinājās spēja radīt naudas plūsmu un līdz ar to finanšu stāvoklis Savienības ražošanas nozarē pasliktinājās. |
| --- | --- |

(80)

Naudas plūsmas samazinājums, kas arī bija vērojams laikā no 2008. gada līdz IP, norāda, ka Savienības ražošanas nozarē pastāvīgi samazinājās spēja radīt naudas plūsmu un līdz ar to finanšu stāvoklis Savienības ražošanas nozarē pasliktinājās.

| (81) | Tāpēc, palielinot ieguldījumus, nozare vēl aizvien apliecināja spēju piesaistīt kapitālu; tomēr šo spēju mazina pārdošanas apjoma samazināšanās un aizvien lielākas grūtības radīt naudas plūsmu. |
| --- | --- |

(81)

Tāpēc, palielinot ieguldījumus, nozare vēl aizvien apliecināja spēju piesaistīt kapitālu; tomēr šo spēju mazina pārdošanas apjoma samazināšanās un aizvien lielākas grūtības radīt naudas plūsmu.

7.   Secinājums par kaitējumu

| (82) | Stāvokļa analīze Savienības ražošanas nozarē liecina par lejupejošu tendenci visiem galvenajiem kaitējuma rādītājiem. Neraugoties uz diezgan stabilo patēriņu, ražošanā attiecīgajā periodā kopumā bija kritums par 8 %. Tajā pašā periodā Savienības ražošanas nozare zaudēja 11 % no kopējās tirgus daļas un 33 % no brīvā tirgus daļas. Vienlaikus imports no attiecīgās valsts palielinājās par 48 %. |
| --- | --- |

(82)

Stāvokļa analīze Savienības ražošanas nozarē liecina par lejupejošu tendenci visiem galvenajiem kaitējuma rādītājiem. Neraugoties uz diezgan stabilo patēriņu, ražošanā attiecīgajā periodā kopumā bija kritums par 8 %. Tajā pašā periodā Savienības ražošanas nozare zaudēja 11 % no kopējās tirgus daļas un 33 % no brīvā tirgus daļas. Vienlaikus imports no attiecīgās valsts palielinājās par 48 %.

| (83) | Attiecīgajā periodā kopējais Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms samazinājās par 12 %. Vēl izteiktāka lejupslīde bija vērojama attiecībā uz pārdošanas apjomiem brīvajā tirgū, kas attiecīgajā periodā samazinājās par 33 %. |
| --- | --- |

(83)

Attiecīgajā periodā kopējais Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms samazinājās par 12 %. Vēl izteiktāka lejupslīde bija vērojama attiecībā uz pārdošanas apjomiem brīvajā tirgū, kas attiecīgajā periodā samazinājās par 33 %.

| (84) | Vienlaicīgi ar Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma samazinājumu notika arī kopējo cenu samazinājums par 16 %. Tāpat kā attiecībā uz pārdošanas apjomu stāvoklis bija vēl ļaunāks brīvajā tirgū, kur tika novērots cenu samazinājums par 23 %. Pārdošanas apjoma zaudējums kopā ar cenu samazinājumu ietekmēja peļņas līmeni un radīja zaudējumus katru IP mēnesi. |
| --- | --- |

(84)

Vienlaicīgi ar Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma samazinājumu notika arī kopējo cenu samazinājums par 16 %. Tāpat kā attiecībā uz pārdošanas apjomu stāvoklis bija vēl ļaunāks brīvajā tirgū, kur tika novērots cenu samazinājums par 23 %. Pārdošanas apjoma zaudējums kopā ar cenu samazinājumu ietekmēja peļņas līmeni un radīja zaudējumus katru IP mēnesi.

| (85) | Vienīgie rādītāji, kas uzrādīja pozitīvu tendenci, bija ieguldījumi, kas palielinājās par 27 %, tāpat kā spēja piesaistīt kapitālu. Tomēr ieguldījumi nesasniedza gaidīto un samazinājās laikā no 2008. gada līdz IP. |
| --- | --- |

(85)

Vienīgie rādītāji, kas uzrādīja pozitīvu tendenci, bija ieguldījumi, kas palielinājās par 27 %, tāpat kā spēja piesaistīt kapitālu. Tomēr ieguldījumi nesasniedza gaidīto un samazinājās laikā no 2008. gada līdz IP.

| (86) | Ņemot vērā iepriekš minēto, izmeklēšana apliecināja, ka gadījumā, ja šāds stāvoklis turpināsies, izmeklēšanā konstatētie zaudējumi varētu novest pie tā, ka Savienības ražošanas nozare pārtrauc ražot ievērojamus vinilacetāta apjomus pārdošanai brīvajā tirgū. |
| --- | --- |

(86)

Ņemot vērā iepriekš minēto, izmeklēšana apliecināja, ka gadījumā, ja šāds stāvoklis turpināsies, izmeklēšanā konstatētie zaudējumi varētu novest pie tā, ka Savienības ražošanas nozare pārtrauc ražot ievērojamus vinilacetāta apjomus pārdošanai brīvajā tirgū.

| (87) | Saskaņā ar iepriekš norādīto Savienības ražošanas nozarei IP ir nodarīts būtisks kaitējums. |
| --- | --- |

(87)

Saskaņā ar iepriekš norādīto Savienības ražošanas nozarei IP ir nodarīts būtisks kaitējums.

E.   CĒLOŅSAKARĪBA

1.   Ievads

| (88) | Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. un 7. punktu tika pārbaudīts, vai būtisko kaitējumu Savienības ražošanas nozarei ir izraisījis imports par dempinga cenām no attiecīgās valsts. Turklāt tika pārbaudīti arī citi zināmie faktori, kas nav imports par dempinga cenām un kas būtu varējuši nodarīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, lai pārliecinātos, ka šo citu faktoru izraisītais kaitējums netiek saistīts ar importu par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(88)

Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. un 7. punktu tika pārbaudīts, vai būtisko kaitējumu Savienības ražošanas nozarei ir izraisījis imports par dempinga cenām no attiecīgās valsts. Turklāt tika pārbaudīti arī citi zināmie faktori, kas nav imports par dempinga cenām un kas būtu varējuši nodarīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, lai pārliecinātos, ka šo citu faktoru izraisītais kaitējums netiek saistīts ar importu par dempinga cenām.

2.   Ietekme, ko izraisījis imports no ASV

2.1.   Vispārīga informācija

| (89) | Ir nepārprotama sakritība laikā starp importa dempinga palielināšanos no 2007. gada līdz IP un vienlaicīgo Savienības ražošanas nozares tirgus daļas zudumu šajā pašā laikā. Izmeklēšanā ir konstatēta arī importa dempinga negatīvā ietekme uz cenām, kā rezultātā cenas Savienības ražošanas nozarē pastāvīgi samazinājās, tādējādi mazinot nozares rentabilitāti. |
| --- | --- |

(89)

Ir nepārprotama sakritība laikā starp importa dempinga palielināšanos no 2007. gada līdz IP un vienlaicīgo Savienības ražošanas nozares tirgus daļas zudumu šajā pašā laikā. Izmeklēšanā ir konstatēta arī importa dempinga negatīvā ietekme uz cenām, kā rezultātā cenas Savienības ražošanas nozarē pastāvīgi samazinājās, tādējādi mazinot nozares rentabilitāti.

| (90) | Vairākas personas apgalvoja, ka lielāks importa apjoms vienkārši aizstāj to importa apjomu, kas agrāk tika ievests no citām valstīm un/vai apmierina augošo pieprasījumu ES tirgū. Tomēr šo apgalvojumu neapliecina ne tie skaitļi, kas attiecas uz importu (sk. 2. tabulu), nedz arī tie, kuri attiecas uz patēriņu (sk. 1. tabulu). Šajā saistībā jāatgādina, ka patēriņš, kā redzams no 43. apsvēruma, attiecīgajā periodā bija diezgan stabils un pat mazliet samazinājās, turpretim importa apjoms no ASV pieauga par 48 %. |
| --- | --- |

(90)

Vairākas personas apgalvoja, ka lielāks importa apjoms vienkārši aizstāj to importa apjomu, kas agrāk tika ievests no citām valstīm un/vai apmierina augošo pieprasījumu ES tirgū. Tomēr šo apgalvojumu neapliecina ne tie skaitļi, kas attiecas uz importu (sk. 2. tabulu), nedz arī tie, kuri attiecas uz patēriņu (sk. 1. tabulu). Šajā saistībā jāatgādina, ka patēriņš, kā redzams no 43. apsvēruma, attiecīgajā periodā bija diezgan stabils un pat mazliet samazinājās, turpretim importa apjoms no ASV pieauga par 48 %.

3.   Citu faktoru ietekme

3.1.   Ietekme, ko izraisījis imports no citām trešām valstīm

3.1.1.   Ietekme, ko izraisījis imports no Saūda Arābijas

| (91) | Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozarei radītā kaitējuma cēlonis ir VAM imports no Saūda Arābijas. |
| --- | --- |

(91)

Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozarei radītā kaitējuma cēlonis ir VAM imports no Saūda Arābijas.

| (92) | Saūda Arābija patiešām, kā norādīts 53. apsvērumā, ir otra lielākā valsts pēc ASV, no kuras uz Savienību eksportē VAM. No Saūda Arābijas importētais ražojums nokļuva tirgū tikai IP laikā. |
| --- | --- |

(92)

Saūda Arābija patiešām, kā norādīts 53. apsvērumā, ir otra lielākā valsts pēc ASV, no kuras uz Savienību eksportē VAM. No Saūda Arābijas importētais ražojums nokļuva tirgū tikai IP laikā.

| (93) | Eurostat skaitļi, kas norādīti 11. tabulā, rāda no Saūda Arābijas un citām trešām valstīm importētā ražojuma cenas.

  11. tabula


  Trešo valstu eksportētā ražojuma pārdošanas cena










  EUR par tonnu | 2007 | 2008 | 2009 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Saūda Arābija | nepiemēro | nepiemēro | nepiemēro | 636 |
| (IP indekss = 100) | 0 | 0 | 0 | 100 |
| Citas valstis | 878 | 919 | 473 | 633 |
| (2007. gada indekss = 100) | 100 | 105 | 54 | 72 |

(93)

Eurostat skaitļi, kas norādīti 11. tabulā, rāda no Saūda Arābijas un citām trešām valstīm importētā ražojuma cenas.

11. tabula

Trešo valstu eksportētā ražojuma pārdošanas cena

EUR par tonnu

2007

2008

2009

IP

Saūda Arābija

nepiemēro

nepiemēro

nepiemēro

636

(IP indekss = 100)

0

0

0

100

Citas valstis

878

919

473

633

(2007. gada indekss = 100)

100

105

54

72

| (94) | Tabula liecina, ka no Saūda Arābijas importētā ražojuma vidējā cena (EUR 636) ir salīdzināma ar importētā ražojuma cenu no citām trešām valstīm, kas vidēji bija EUR 633, un par 11 % pārsniedz vidējo ASV cenu (EUR 573). |
| --- | --- |

(94)

Tabula liecina, ka no Saūda Arābijas importētā ražojuma vidējā cena (EUR 636) ir salīdzināma ar importētā ražojuma cenu no citām trešām valstīm, kas vidēji bija EUR 633, un par 11 % pārsniedz vidējo ASV cenu (EUR 573).

| (95) | Tas, ka Saūda Arābija darbojās tajā pašā cenu segmentā kā citi importētāji, kuru cenas ievērojami atšķiras no ASV eksporta cenām, norāda, ka Saūda Arābijas ražotāji eksportētāji saistībā ar cenu noteikšanu un potenciālas ietekmes radīšanu uz Savienības ražotājiem, rīkojas atšķirīgi no ASV. |
| --- | --- |

(95)

Tas, ka Saūda Arābija darbojās tajā pašā cenu segmentā kā citi importētāji, kuru cenas ievērojami atšķiras no ASV eksporta cenām, norāda, ka Saūda Arābijas ražotāji eksportētāji saistībā ar cenu noteikšanu un potenciālas ietekmes radīšanu uz Savienības ražotājiem, rīkojas atšķirīgi no ASV.

| (96) | Tāpēc var provizoriski secināt, ka imports no Saūda Arābijas neliek apšaubīt cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām no ASV un kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(96)

Tāpēc var provizoriski secināt, ka imports no Saūda Arābijas neliek apšaubīt cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām no ASV un kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.

3.2.   Ekonomiskās krīzes ietekme

| (97) | Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka ražošanas un pārdošanas apjoma samazināšanās Savienības ražošanas nozarē ir saistāma ar patēriņa samazināšanos. Šīs personas arī apgalvoja, ka vidējo pārdošanas cenu pakāpeniskā samazināšanās bija pasaules ekonomiskās krīzes rezultāts. |
| --- | --- |

(97)

Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka ražošanas un pārdošanas apjoma samazināšanās Savienības ražošanas nozarē ir saistāma ar patēriņa samazināšanos. Šīs personas arī apgalvoja, ka vidējo pārdošanas cenu pakāpeniskā samazināšanās bija pasaules ekonomiskās krīzes rezultāts.

| (98) | Citas ieinteresētās personas apgalvoja, ka ekonomiskās krīzes laikā visiem naftas ķīmijas produktu ražotājiem, tostarp VAM ražotājiem, bija nopietni zaudējumi, un tāpēc zaudējumi, kurus cietusi Savienības ražošanas nozare, nav saistāmi ar importu par dempinga cenu no attiecīgās valsts. |
| --- | --- |

(98)

Citas ieinteresētās personas apgalvoja, ka ekonomiskās krīzes laikā visiem naftas ķīmijas produktu ražotājiem, tostarp VAM ražotājiem, bija nopietni zaudējumi, un tāpēc zaudējumi, kurus cietusi Savienības ražošanas nozare, nav saistāmi ar importu par dempinga cenu no attiecīgās valsts.

| (99) | Tomēr šī izmeklēšana, kā minēts 41.–43. apsvērumā, atklāja, ka patēriņa samazinājums Savienības brīvajā tirgū attiecīgajā periodā bija neievērojams. Tāpēc ekonomiskā krīze, tās ietekmei izpaužoties samazinātā patēriņā, nevarēja būt iemesls krasajam pārdošanas apjoma kritumam, kā norādīts 62.–64. apsvērumā. |
| --- | --- |

(99)

Tomēr šī izmeklēšana, kā minēts 41.–43. apsvērumā, atklāja, ka patēriņa samazinājums Savienības brīvajā tirgū attiecīgajā periodā bija neievērojams. Tāpēc ekonomiskā krīze, tās ietekmei izpaužoties samazinātā patēriņā, nevarēja būt iemesls krasajam pārdošanas apjoma kritumam, kā norādīts 62.–64. apsvērumā.

| (100) | Savienības ražošanas nozares rentabilitātes analīze brīvajā tirgū liecina, ka VAM ražotāji cieta īpašus zaudējumus salīdzinājumā ar citu līdzīgu ķīmisko produktu ražotājiem. Turklāt šo citu produktu rentabilitāte pēc krīzes atjaunojās, turpretim stāvoklis VAM ražošanā turpināja pasliktināties. Tas liek provizoriski secināt, ka, neraugoties uz krīzes gandrīz neapšaubāmo ietekmi uz VAM ražošanu, tā jāaplūko atsevišķi no citām naftas ķīmijas nozarēm sūdzības iesniedzēja pastāvīgi ciesto zaudējumu dēļ, kas turpinājās pēc krīzes un bija tieši saistīti ar ražojuma importu no ASV par zemu cenu. Tādēļ šis apgalvojums tiek provizoriski noraidīts. |
| --- | --- |

(100)

Savienības ražošanas nozares rentabilitātes analīze brīvajā tirgū liecina, ka VAM ražotāji cieta īpašus zaudējumus salīdzinājumā ar citu līdzīgu ķīmisko produktu ražotājiem. Turklāt šo citu produktu rentabilitāte pēc krīzes atjaunojās, turpretim stāvoklis VAM ražošanā turpināja pasliktināties. Tas liek provizoriski secināt, ka, neraugoties uz krīzes gandrīz neapšaubāmo ietekmi uz VAM ražošanu, tā jāaplūko atsevišķi no citām naftas ķīmijas nozarēm sūdzības iesniedzēja pastāvīgi ciesto zaudējumu dēļ, kas turpinājās pēc krīzes un bija tieši saistīti ar ražojuma importu no ASV par zemu cenu. Tādēļ šis apgalvojums tiek provizoriski noraidīts.

| (101) | Ņemot vērā minēto, tiek provizoriski secināts, ka ekonomiskā krīze nav palielinājusi Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu tādā mērā, ka būtu pamats apšaubīt cēloņsakarību starp kaitējumu Savienības ražošanas nozarei un importu par dempinga cenu no ASV. |
| --- | --- |

(101)

Ņemot vērā minēto, tiek provizoriski secināts, ka ekonomiskā krīze nav palielinājusi Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu tādā mērā, ka būtu pamats apšaubīt cēloņsakarību starp kaitējumu Savienības ražošanas nozarei un importu par dempinga cenu no ASV.

3.3.   Pašu radīts kaitējums

| (102) | Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka sūdzības iesniedzējs ir pats daļēji destabilizējis savu stāvokli, recesijas laikā papildus palielinot ražošanas jaudu. Tika apgalvots, ka tirdzniecības apjoma un peļņas samazinājumu izraisīja recesija un sūdzības iesniedzēja nepareizi pieņemti lēmumi, veicot uzņēmējdarbību. |
| --- | --- |

(102)

Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka sūdzības iesniedzējs ir pats daļēji destabilizējis savu stāvokli, recesijas laikā papildus palielinot ražošanas jaudu. Tika apgalvots, ka tirdzniecības apjoma un peļņas samazinājumu izraisīja recesija un sūdzības iesniedzēja nepareizi pieņemti lēmumi, veicot uzņēmējdarbību.

| (103) | Vairākas ieinteresētās personas turklāt apgalvoja, ka galvenais kaitējuma cēlonis ir sūdzības iesniedzēja uzņēmumā izmantotā tehnoloģija. Attiecīgajā periodā sūdzības iesniedzēja darbībā ir bijuši vairāki pārtraukumi un nepārvaramas varas izraisītas situācijas, un tika apgalvots, ka sūdzības iesniedzēja pārdošanas apjomu samazināšanās ir saistīta ar daudzajiem ražošanas pārtraukumiem un nevis importu no ASV par dempinga cenām. Līdzīgi argumenti tika izteikti attiecībā uz sūdzības iesniedzēja rentabilitāti. |
| --- | --- |

(103)

Vairākas ieinteresētās personas turklāt apgalvoja, ka galvenais kaitējuma cēlonis ir sūdzības iesniedzēja uzņēmumā izmantotā tehnoloģija. Attiecīgajā periodā sūdzības iesniedzēja darbībā ir bijuši vairāki pārtraukumi un nepārvaramas varas izraisītas situācijas, un tika apgalvots, ka sūdzības iesniedzēja pārdošanas apjomu samazināšanās ir saistīta ar daudzajiem ražošanas pārtraukumiem un nevis importu no ASV par dempinga cenām. Līdzīgi argumenti tika izteikti attiecībā uz sūdzības iesniedzēja rentabilitāti.

| (104) | Attiecībā uz apgalvojumu par to, ka sūdzības iesniedzējam nevajadzēja palielināt ražošanas jaudu globālās ekonomiskās lejupslīdes laikā, jāatgādina, ka sūdzības iesniedzējs neiegādājās papildu jaudu, bet gan tikai palielināja jau esošo jaudu, optimizējot procesus. Tas uzskatāms par saprātīgu uzņēmēja lēmumu tirgū, kurā patēriņš kopumā ir stabils, bet pārdošanas apjomi samazinās, jo jākonkurē ar importa produkciju par zemām cenām. Tādēļ šis apgalvojums tiek provizoriski noraidīts. |
| --- | --- |

(104)

Attiecībā uz apgalvojumu par to, ka sūdzības iesniedzējam nevajadzēja palielināt ražošanas jaudu globālās ekonomiskās lejupslīdes laikā, jāatgādina, ka sūdzības iesniedzējs neiegādājās papildu jaudu, bet gan tikai palielināja jau esošo jaudu, optimizējot procesus. Tas uzskatāms par saprātīgu uzņēmēja lēmumu tirgū, kurā patēriņš kopumā ir stabils, bet pārdošanas apjomi samazinās, jo jākonkurē ar importa produkciju par zemām cenām. Tādēļ šis apgalvojums tiek provizoriski noraidīts.

| (105) | Attiecībā uz apgalvojumu par to, ka sūdzības iesniedzējam radīto kaitējumu izraisīja tehnisko problēmu izraisītie darbības pārtraukumi, ar ko saskārās sūdzības iesniedzējs, izmeklēšana parādīja, ka VAM ražošanas procesā ir cikliski jāveic tehniskās apkopes un uzturēšanas pasākumi un ražotne regulāri ar plānotiem starplaikiem jāslēdz. Tāpēc trīs no pieciem pārtraukumiem ir uzskatāmi par VAM ražotnes parasto darba ciklu. |
| --- | --- |

(105)

Attiecībā uz apgalvojumu par to, ka sūdzības iesniedzējam radīto kaitējumu izraisīja tehnisko problēmu izraisītie darbības pārtraukumi, ar ko saskārās sūdzības iesniedzējs, izmeklēšana parādīja, ka VAM ražošanas procesā ir cikliski jāveic tehniskās apkopes un uzturēšanas pasākumi un ražotne regulāri ar plānotiem starplaikiem jāslēdz. Tāpēc trīs no pieciem pārtraukumiem ir uzskatāmi par VAM ražotnes parasto darba ciklu.

| (106) | Turklāt tika konstatēts, ka visi trīs plānotie pārtraukumi bija saistīti ar sūdzības iesniedzēja apzinātu lēmumu pārtraukt ražošanu tajā laikā, kad importa dempinga radītais cenu spiediens bija tik spēcīgs, ka sūdzības iesniedzējs nespēja veikt piegādes par ilgtspējīgām cenām. Šajos pārtraukuma periodos sūdzības iesniedzējam bija pietiekami krājumi, lai apmierinātu pieprasījumu pēc maziem apjomiem, par kuriem bija noslēgti līgumi vai kurus varēja pārdot par tūlītēju samaksu. Turklāt krājumu līmeņa samazināšanās, kas norādīta 72. apsvērumā, apstiprina, ka attiecīgajā periodā piegāde netika pārtraukta. |
| --- | --- |

(106)

Turklāt tika konstatēts, ka visi trīs plānotie pārtraukumi bija saistīti ar sūdzības iesniedzēja apzinātu lēmumu pārtraukt ražošanu tajā laikā, kad importa dempinga radītais cenu spiediens bija tik spēcīgs, ka sūdzības iesniedzējs nespēja veikt piegādes par ilgtspējīgām cenām. Šajos pārtraukuma periodos sūdzības iesniedzējam bija pietiekami krājumi, lai apmierinātu pieprasījumu pēc maziem apjomiem, par kuriem bija noslēgti līgumi vai kurus varēja pārdot par tūlītēju samaksu. Turklāt krājumu līmeņa samazināšanās, kas norādīta 72. apsvērumā, apstiprina, ka attiecīgajā periodā piegāde netika pārtraukta.

| (107) | Tādējādi tika konstatēts, ka pārtraukumiem sūdzības iesniedzēja ražotnē kopumā nebija tādas ietekmes, kas liktu apšaubīt cēloņsakarību. Tāpēc ieinteresēto personu izteiktie argumenti attiecībā uz pašu radīto kaitējumu tika noraidīti. |
| --- | --- |

(107)

Tādējādi tika konstatēts, ka pārtraukumiem sūdzības iesniedzēja ražotnē kopumā nebija tādas ietekmes, kas liktu apšaubīt cēloņsakarību. Tāpēc ieinteresēto personu izteiktie argumenti attiecībā uz pašu radīto kaitējumu tika noraidīti.

3.4.   Izejvielu pieejamība. Attiecīgās valsts ražotāju dabiskā konkurences priekšrocība

| (108) | Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka par vienu no galvenajiem sūdzības iesniedzēja grūtību cēloņiem uzskatāms nevis imports par dempinga cenu, bet gan tā atkarība no ārējiem izejvielu piegādātājiem. Tika arī apgalvots, ka ASV eksportētāji bauda dabisku konkurences priekšrocību, jo viņiem ir pieejamas lētākas izejvielas, t. i., etilēns un etiķskābe. |
| --- | --- |

(108)

Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka par vienu no galvenajiem sūdzības iesniedzēja grūtību cēloņiem uzskatāms nevis imports par dempinga cenu, bet gan tā atkarība no ārējiem izejvielu piegādātājiem. Tika arī apgalvots, ka ASV eksportētāji bauda dabisku konkurences priekšrocību, jo viņiem ir pieejamas lētākas izejvielas, t. i., etilēns un etiķskābe.

| (109) | Attiecībā uz apgalvojumu par problēmām, ko sūdzības iesniedzējam rada izejvielu avotu pieejamība, iepriekš minētais arguments ir nepamatots, jo tika konstatēts, ka arī sūdzības iesniedzējs izmanto materiālus par lētākām cenām no piegādātāja, kurš tos ražo uz vietas šā paša uzņēmuma teritorijā, kā arī no sabiedrības meitasuzņēmuma. Tādējādi galveno izejvielu cenas bija salīdzināmas ar cenām, kas bija pieejamas attiecīgās valsts tirgum. |
| --- | --- |

(109)

Attiecībā uz apgalvojumu par problēmām, ko sūdzības iesniedzējam rada izejvielu avotu pieejamība, iepriekš minētais arguments ir nepamatots, jo tika konstatēts, ka arī sūdzības iesniedzējs izmanto materiālus par lētākām cenām no piegādātāja, kurš tos ražo uz vietas šā paša uzņēmuma teritorijā, kā arī no sabiedrības meitasuzņēmuma. Tādējādi galveno izejvielu cenas bija salīdzināmas ar cenām, kas bija pieejamas attiecīgās valsts tirgum.

| (110) | Tādējādi, lai gan galveno izejvielu kopējās cenas, ko izmanto VAM ražošanā, patiešām varēja būt zemākas ASV nekā Savienības tirgū, tas neietekmēja ražotāja izmaksas. |
| --- | --- |

(110)

Tādējādi, lai gan galveno izejvielu kopējās cenas, ko izmanto VAM ražošanā, patiešām varēja būt zemākas ASV nekā Savienības tirgū, tas neietekmēja ražotāja izmaksas.

| (111) | To, ka atšķirība izejvielu cenās varēja tikai daļēji ietekmēt problēmas, kas radās sūdzības iesniedzējam, apstiprināja arī ievērojami lielāka rentabilitāte, kura bija vērojama attiecībā uz citiem sūdzības iesniedzēja ražotajiem ražojumiem, kas satur tās pašas izejvielas. |
| --- | --- |

(111)

To, ka atšķirība izejvielu cenās varēja tikai daļēji ietekmēt problēmas, kas radās sūdzības iesniedzējam, apstiprināja arī ievērojami lielāka rentabilitāte, kura bija vērojama attiecībā uz citiem sūdzības iesniedzēja ražotajiem ražojumiem, kas satur tās pašas izejvielas.

| (112) | Tāpēc tiek provizoriski secināts, ka izejvielu cenām nebija tādas ietekmes, kas liktu apšaubīt cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām no ASV un būtisko kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(112)

Tāpēc tiek provizoriski secināts, ka izejvielu cenām nebija tādas ietekmes, kas liktu apšaubīt cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām no ASV un būtisko kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.

4.   Secinājums par cēloņsakarību

| (113) | Tādējādi tiek secināts, ka starp kaitējumu Savienības ražošanas nozarei un importu par dempinga cenām no ASV ir cēloņsakarība. Ir veikta citu kaitējuma iespējamo cēloņu — importa no citām trešām valstīm ietekme, ekonomiskās krīzes ietekme, ražotāju eksportētāju dabiskā konkurences priekšrocība saistībā ar izejvielām un pašu nodarīts kaitējums — analīze, tomēr neviens no tiem nav radījis tādu ietekmi uz stāvokli Savienības ražošanas nozarē, kas liktu apšaubīt cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām no ASV un būtisko kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(113)

Tādējādi tiek secināts, ka starp kaitējumu Savienības ražošanas nozarei un importu par dempinga cenām no ASV ir cēloņsakarība. Ir veikta citu kaitējuma iespējamo cēloņu — importa no citām trešām valstīm ietekme, ekonomiskās krīzes ietekme, ražotāju eksportētāju dabiskā konkurences priekšrocība saistībā ar izejvielām un pašu nodarīts kaitējums — analīze, tomēr neviens no tiem nav radījis tādu ietekmi uz stāvokli Savienības ražošanas nozarē, kas liktu apšaubīt cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām no ASV un būtisko kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.

| (114) | Tāpēc, pamatojoties uz iepriekš veikto analīzi par visu zināmo faktoru ietekmi uz stāvokli Savienības ražošanas nozarē, tiek provizoriski secināts, ka pastāv cēloņsakarība starp importu par dempinga cenām no ASV un būtisko kaitējumu Savienības ražošanas nozarei izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(114)

Tāpēc, pamatojoties uz iepriekš veikto analīzi par visu zināmo faktoru ietekmi uz stāvokli Savienības ražošanas nozarē, tiek provizoriski secināts, ka pastāv cēloņsakarība starp importu par dempinga cenām no ASV un būtisko kaitējumu Savienības ražošanas nozarei izmeklēšanas periodā.

F.   SAVIENĪBAS INTERESES

1.   Savienības ražošanas nozares intereses

| (115) | Izmeklēšana liecināja, ka Savienības ražošanas nozarei tiek nodarīts būtisks kaitējums tāpēc, ka tiek importēti ražojumi par dempinga cenām, kurus pārdod ievērojami lētāk, kā aprakstīts 48. un turpmākajos apsvērumos. |
| --- | --- |

(115)

Izmeklēšana liecināja, ka Savienības ražošanas nozarei tiek nodarīts būtisks kaitējums tāpēc, ka tiek importēti ražojumi par dempinga cenām, kurus pārdod ievērojami lētāk, kā aprakstīts 48. un turpmākajos apsvērumos.

| (116) | Savienības ražošanas nozarē tiek veikti ieguldījumi, lai uzlabotu efektivitāti, un pakāpeniski vienkāršo ražošanas procesu. Ir sagaidāms, ka pasākumu piemērošana novērsīs turpmāku negodīgu konkurenci, ko rada imports par zemu dempinga cenu, un tādējādi ļaus Savienības ražošanas nozarei atgūties. |
| --- | --- |

(116)

Savienības ražošanas nozarē tiek veikti ieguldījumi, lai uzlabotu efektivitāti, un pakāpeniski vienkāršo ražošanas procesu. Ir sagaidāms, ka pasākumu piemērošana novērsīs turpmāku negodīgu konkurenci, ko rada imports par zemu dempinga cenu, un tādējādi ļaus Savienības ražošanas nozarei atgūties.

| (117) | No otras puses, ja pasākumi netiktu noteikti, Savienības ražošanas nozares pašreizējais finansiālais stāvoklis un rentabilitāte, kas šajā izmeklēšanā analizēta 54. un turpmākajos apsvērumos, nav pietiekami stipra, lai turpinātu pretoties importa dempinga radītajam spiedienam. Tā sekas varētu izraisīt brīvajam tirgum paredzētās ražošanas pārtraukšanu vai ievērojamu samazināšanu Savienības ražošanas nozarē. |
| --- | --- |

(117)

No otras puses, ja pasākumi netiktu noteikti, Savienības ražošanas nozares pašreizējais finansiālais stāvoklis un rentabilitāte, kas šajā izmeklēšanā analizēta 54. un turpmākajos apsvērumos, nav pietiekami stipra, lai turpinātu pretoties importa dempinga radītajam spiedienam. Tā sekas varētu izraisīt brīvajam tirgum paredzētās ražošanas pārtraukšanu vai ievērojamu samazināšanu Savienības ražošanas nozarē.

| (118) | Ņemot vērā minēto analīzi, sagaidāms, ka pagaidu pasākumu noteikšana nāks par labu Savienības ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(118)

Ņemot vērā minēto analīzi, sagaidāms, ka pagaidu pasākumu noteikšana nāks par labu Savienības ražošanas nozarei.

2.   Importētāju intereses

| (119) | Komisija izsūtīja anketas diviem tai zināmajiem nesaistītajiem importētājiem, kuri pieteicās līdz termiņam, kas bija noteikts paziņojumā par procedūras sākšanu. |
| --- | --- |

(119)

Komisija izsūtīja anketas diviem tai zināmajiem nesaistītajiem importētājiem, kuri pieteicās līdz termiņam, kas bija noteikts paziņojumā par procedūras sākšanu.

| (120) | Izmeklēšana parādīja, ka būtiska daļa no šā importētāja kopējā apgrozījuma ir saistīta ar attiecīgo ražojumu. |
| --- | --- |

(120)

Izmeklēšana parādīja, ka būtiska daļa no šā importētāja kopējā apgrozījuma ir saistīta ar attiecīgo ražojumu.

| (121) | Tika analizēta maksājumu ietekme uz importētāja rentabilitāti. Analīze liecināja, ka peļņa un uzcenojums tā importam ir tādā līmenī, ka pasākumu ieviešana patiešām varētu samazināt tā peļņu. Tādējādi, raugoties no izmaksu perspektīvas, ja pasākumi tiktu ieviesti, tie, ļoti iespējams, ietekmētu importētāja uzņēmējdarbību. Tomēr importētājs apliecināja, ka tas spētu pārnest vismaz daļu izmaksu pieauguma uz saviem klientiem, ņemot vērā pašreizējo stāvokli tirgū, kur pieprasījums ir sagaidāms nemainīgs. Turklāt izmeklēšanā atklājās, ka importētājs var pārslēgties uz ražojuma iegūšanu no ražotājiem, uz kuriem maksājums neattiecas, piemēram, Taivānas eksportētājiem vai Savienības ražotājiem. |
| --- | --- |

(121)

Tika analizēta maksājumu ietekme uz importētāja rentabilitāti. Analīze liecināja, ka peļņa un uzcenojums tā importam ir tādā līmenī, ka pasākumu ieviešana patiešām varētu samazināt tā peļņu. Tādējādi, raugoties no izmaksu perspektīvas, ja pasākumi tiktu ieviesti, tie, ļoti iespējams, ietekmētu importētāja uzņēmējdarbību. Tomēr importētājs apliecināja, ka tas spētu pārnest vismaz daļu izmaksu pieauguma uz saviem klientiem, ņemot vērā pašreizējo stāvokli tirgū, kur pieprasījums ir sagaidāms nemainīgs. Turklāt izmeklēšanā atklājās, ka importētājs var pārslēgties uz ražojuma iegūšanu no ražotājiem, uz kuriem maksājums neattiecas, piemēram, Taivānas eksportētājiem vai Savienības ražotājiem.

| (122) | Ņemot vērā iepriekš minēto, ir jāsecina, ka pasākumu noteikšanai būtu ierobežota ietekme uz importētājiem. |
| --- | --- |

(122)

Ņemot vērā iepriekš minēto, ir jāsecina, ka pasākumu noteikšanai būtu ierobežota ietekme uz importētājiem.

3.   Lietotāju intereses

| (123) | Lietotāji ir izrādījuši lielu interesi par šo lietu. Izmeklēšanā sadarbojās divpadsmit lietotāji; diviem no tiem tika pārbaudītas ziņas par importa apjomu no attiecīgās valsts. Šie uzņēmumi atrodas dažādās Savienības vietās un darbojas rūpnieciskās izmantošanas jomā, piemēram, pārklājumu, krāsu un adhezīvo materiālu ražošanā. |
| --- | --- |

(123)

Lietotāji ir izrādījuši lielu interesi par šo lietu. Izmeklēšanā sadarbojās divpadsmit lietotāji; diviem no tiem tika pārbaudītas ziņas par importa apjomu no attiecīgās valsts. Šie uzņēmumi atrodas dažādās Savienības vietās un darbojas rūpnieciskās izmantošanas jomā, piemēram, pārklājumu, krāsu un adhezīvo materiālu ražošanā.

| (124) | To lietotāju, kuri sadarbojās, importa apjoms atbilst aptuveni trešdaļai no kopējā apjoma, ko importē no ASV pēc Eurostat datiem. Izmeklēšana atklāja, ka lietotājiem, kuri sadarbojās, 30 % no iepirktajiem vinilacetāta monomēriem ir ASV izcelsmes un 57 % — ES izcelsmes. |
| --- | --- |

(124)

To lietotāju, kuri sadarbojās, importa apjoms atbilst aptuveni trešdaļai no kopējā apjoma, ko importē no ASV pēc Eurostat datiem. Izmeklēšana atklāja, ka lietotājiem, kuri sadarbojās, 30 % no iepirktajiem vinilacetāta monomēriem ir ASV izcelsmes un 57 % — ES izcelsmes.

| (125) | Izmeklēšana atklāja, ka VAM izmaksas vidēji veido aptuveni trešdaļu no ražošanas izmaksām tiem diviem lietotājiem, kuru sniegtā informācija tika pārbaudīta. |
| --- | --- |

(125)

Izmeklēšana atklāja, ka VAM izmaksas vidēji veido aptuveni trešdaļu no ražošanas izmaksām tiem diviem lietotājiem, kuru sniegtā informācija tika pārbaudīta.

| (126) | Daži lietotāji apgalvoja, ka pasākumu noteikšana palielinātu viņu ražošanas izmaksas un asās cenu konkurences dēļ tirgū būtu grūti pieprasīt klientam segt cenu starpību. Saskaņā ar izteiktajiem apgalvojumiem šīs grūtības var izraisīt vai nu lietotāju tirgus daļas samazināšanos par labu konkurentiem ārpus Savienības, vai ražošanas pārslēgšanu no pašreizējā ražošanas procesa uz citiem, kuros attiecīgais ražojums netiek izmantots. Saskaņā ar izteiktajiem apgalvojumiem pasākumu galīgās sekas būtu lietotāju peļņas normu ievērojama samazināšanās. |
| --- | --- |

(126)

Daži lietotāji apgalvoja, ka pasākumu noteikšana palielinātu viņu ražošanas izmaksas un asās cenu konkurences dēļ tirgū būtu grūti pieprasīt klientam segt cenu starpību. Saskaņā ar izteiktajiem apgalvojumiem šīs grūtības var izraisīt vai nu lietotāju tirgus daļas samazināšanos par labu konkurentiem ārpus Savienības, vai ražošanas pārslēgšanu no pašreizējā ražošanas procesa uz citiem, kuros attiecīgais ražojums netiek izmantots. Saskaņā ar izteiktajiem apgalvojumiem pasākumu galīgās sekas būtu lietotāju peļņas normu ievērojama samazināšanās.

| (127) | Divi no šiem lietotājiem apgalvoja, ka, samazinoties peļņas normai, samazināsies ieguldījumi ražošanā un tā rezultātā cietīs nodarbinātība. |
| --- | --- |

(127)

Divi no šiem lietotājiem apgalvoja, ka, samazinoties peļņas normai, samazināsies ieguldījumi ražošanā un tā rezultātā cietīs nodarbinātība.

| (128) | Attiecībā uz apgalvojumu par peļņas normas samazināšanos, ņemot vērā lietotāju veselīgo rentabilitātes līmeni, sagaidāms, ka gadījumā, ja lietotāji nevarēs segt cenu starpību uz savu klientu rēķina, maksājumu noteikšana tikai nedaudz samazinās viņu peļņas normu. Tāpēc maz ticams, ka ieguldījumi ražošanā tiks pārtraukti un nelabvēlīgā ietekme uz nodarbinātību būs ievērojama. Ņemot vērā iepriekš minēto, apgalvojums tiek noraidīts. |
| --- | --- |

(128)

Attiecībā uz apgalvojumu par peļņas normas samazināšanos, ņemot vērā lietotāju veselīgo rentabilitātes līmeni, sagaidāms, ka gadījumā, ja lietotāji nevarēs segt cenu starpību uz savu klientu rēķina, maksājumu noteikšana tikai nedaudz samazinās viņu peļņas normu. Tāpēc maz ticams, ka ieguldījumi ražošanā tiks pārtraukti un nelabvēlīgā ietekme uz nodarbinātību būs ievērojama. Ņemot vērā iepriekš minēto, apgalvojums tiek noraidīts.

| (129) | Attiecībā uz apgalvojumu par to, ka pasākumu piemērošana attiecīgā ražojuma importam kaitētu Savienības lietotāju konkurētspējai, jo tā palielinātu ražošanas izmaksas un nāktu par labu pakārtoto ražojumu importam no trešām valstīm, jāatgādina, ka maksājumu mērķis nav apturēt importu un pasākumu līmenis nav tāds, ka tas neļautu lietotājiem izmantot piegādes no ASV. Antidempinga maksājumu mērķis ir atjaunot godīgus līdzvērtīgas konkurences apstākļus Savienības tirgū saistībā ar attiecīgo ražojumu. Ņemot vērā iepriekš minēto un to, ka no lietotāju patērētajiem VAM tikai trešā daļa ir ASV izcelsmes, apgalvojums tiek noraidīts. |
| --- | --- |

(129)

Attiecībā uz apgalvojumu par to, ka pasākumu piemērošana attiecīgā ražojuma importam kaitētu Savienības lietotāju konkurētspējai, jo tā palielinātu ražošanas izmaksas un nāktu par labu pakārtoto ražojumu importam no trešām valstīm, jāatgādina, ka maksājumu mērķis nav apturēt importu un pasākumu līmenis nav tāds, ka tas neļautu lietotājiem izmantot piegādes no ASV. Antidempinga maksājumu mērķis ir atjaunot godīgus līdzvērtīgas konkurences apstākļus Savienības tirgū saistībā ar attiecīgo ražojumu. Ņemot vērā iepriekš minēto un to, ka no lietotāju patērētajiem VAM tikai trešā daļa ir ASV izcelsmes, apgalvojums tiek noraidīts.

| (130) | Papildus iepriekš minētajam jāuzsver — daudzi lietotāji ziņoja, ka, tā kā vinilacetāta monomēru piegādes avotu nav daudz, Savienības izcelsmes VAM piegāde pietiekamā daudzumā ir prioritāte. Šajā saistībā jāatgādina, ka izmeklēšana liecina par iespējamību, ka pasākumu nenoteikšanas gadījumā Savienības ražošanas nozare var gandrīz pilnīgi pārstāt piegādāt VAM brīvajā tirgū. Tāpēc saistībā ar piegādes diversifikāciju pasākumu noteikšana būtu arī Savienības lietotāju interesēs. |
| --- | --- |

(130)

Papildus iepriekš minētajam jāuzsver — daudzi lietotāji ziņoja, ka, tā kā vinilacetāta monomēru piegādes avotu nav daudz, Savienības izcelsmes VAM piegāde pietiekamā daudzumā ir prioritāte. Šajā saistībā jāatgādina, ka izmeklēšana liecina par iespējamību, ka pasākumu nenoteikšanas gadījumā Savienības ražošanas nozare var gandrīz pilnīgi pārstāt piegādāt VAM brīvajā tirgū. Tāpēc saistībā ar piegādes diversifikāciju pasākumu noteikšana būtu arī Savienības lietotāju interesēs.

| (131) | Ņemot vērā iepriekš minēto, provizoriski jāsecina, ka pasākumu noteikšanas negatīvā ietekme uz lietotājiem būtu ierobežota. |
| --- | --- |

(131)

Ņemot vērā iepriekš minēto, provizoriski jāsecina, ka pasākumu noteikšanas negatīvā ietekme uz lietotājiem būtu ierobežota.

4.   Secinājums par Savienības interesēm

| (132) | Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek provizoriski secināts, ka no pieejamās informācijas par Savienības interesēm neizriet nepārprotams secinājums, ka pagaidu pasākumu noteikšana ASV izcelsmes vinilacetāta importam nenāktu par labu Savienības interesēm. |
| --- | --- |

(132)

Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek provizoriski secināts, ka no pieejamās informācijas par Savienības interesēm neizriet nepārprotams secinājums, ka pagaidu pasākumu noteikšana ASV izcelsmes vinilacetāta importam nenāktu par labu Savienības interesēm.

G.   PRIEKŠLIKUMS PAR ANTIDEMPINGA PAGAIDU PASĀKUMIEM

| (133) | Ņemot vērā secinājumus, kuri izdarīti attiecībā uz dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm, jānosaka antidempinga pagaidu pasākumi, lai novērstu turpmāku kaitējumu, ko imports par dempinga cenām rada Savienības ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(133)

Ņemot vērā secinājumus, kuri izdarīti attiecībā uz dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm, jānosaka antidempinga pagaidu pasākumi, lai novērstu turpmāku kaitējumu, ko imports par dempinga cenām rada Savienības ražošanas nozarei.

1.   Kaitējuma novēršanas līmenis

| (134) | Šo pasākumu līmeņa noteikšanai tika ņemta vērā konstatētā dempinga starpība un maksājuma apmērs, kāds vajadzīgs Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma novēršanai. |
| --- | --- |

(134)

Šo pasākumu līmeņa noteikšanai tika ņemta vērā konstatētā dempinga starpība un maksājuma apmērs, kāds vajadzīgs Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma novēršanai.

| (135) | Aprēķinot kaitējumu nodarošā dempinga ietekmes novēršanai nepieciešamo maksājuma summu, uzskatīja, ka pasākumiem jābūt tādiem, kas ļautu Savienības ražošanas nozarei segt ražošanas izmaksas un gūt tādu peļņu pirms nodokļu nomaksas, kādu šāda veida nozare attiecīgajā segmentā, pamatoti spriežot, varētu gūt normālos konkurences apstākļos, t. i., ja nav importa par dempinga cenām, pārdodot līdzīgu ražojumu Savienībā. |
| --- | --- |

(135)

Aprēķinot kaitējumu nodarošā dempinga ietekmes novēršanai nepieciešamo maksājuma summu, uzskatīja, ka pasākumiem jābūt tādiem, kas ļautu Savienības ražošanas nozarei segt ražošanas izmaksas un gūt tādu peļņu pirms nodokļu nomaksas, kādu šāda veida nozare attiecīgajā segmentā, pamatoti spriežot, varētu gūt normālos konkurences apstākļos, t. i., ja nav importa par dempinga cenām, pārdodot līdzīgu ražojumu Savienībā.

| (136) | Tāpēc kaitējuma novēršanas līmeni aprēķināja, izmantojot importa par dempinga cenām vidējo cenu salīdzinājumu ar Savienības ražošanas nozares mērķa cenu. Mērķa cenu noteica, pievienojot Savienības ražošanas nozares izmaksām mērķa peļņas normu. Mērķa peļņas normu provizoriski noteica 9,9 % līmenī. Šo peļņas normu noteica, ņemot vērā rentabilitāti, kuras pamatā ir vidējā peļņa (ko nosaka kā tīro peļņu pirms nodokļiem, procentu maksājumiem, nolietojuma un amortizācijas maksājumu atskaitīšanas (EBITDA) no pārdošanas), kuru 2007.–2009. gada periodā guva naftas ķīmijas uzņēmumi nozarē, kas līdzinās VAM ražošanai. |
| --- | --- |

(136)

Tāpēc kaitējuma novēršanas līmeni aprēķināja, izmantojot importa par dempinga cenām vidējo cenu salīdzinājumu ar Savienības ražošanas nozares mērķa cenu. Mērķa cenu noteica, pievienojot Savienības ražošanas nozares izmaksām mērķa peļņas normu. Mērķa peļņas normu provizoriski noteica 9,9 % līmenī. Šo peļņas normu noteica, ņemot vērā rentabilitāti, kuras pamatā ir vidējā peļņa (ko nosaka kā tīro peļņu pirms nodokļiem, procentu maksājumiem, nolietojuma un amortizācijas maksājumu atskaitīšanas (EBITDA) no pārdošanas), kuru 2007.–2009. gada periodā guva naftas ķīmijas uzņēmumi nozarē, kas līdzinās VAM ražošanai.

| (137) | No tā izrietošā pārdošanas cenu samazinājuma starpība pārsniedz 30 %. |
| --- | --- |

(137)

No tā izrietošā pārdošanas cenu samazinājuma starpība pārsniedz 30 %.

2.   Pagaidu pasākumi

| (138) | Ņemot vērā iepriekš minēto un saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu tiek uzskatīts, ka attiecīgās valsts izcelsmes importam jānosaka antidempinga pagaidu pasākumi dempinga vai kaitējuma starpības apmērā atkarībā no tā, kura ir mazāka, saskaņā ar mazākā maksājuma noteikumu. Šajā gadījumā maksājumu likme attiecīgi jānosaka konstatēto dempinga starpību līmenī. |
| --- | --- |

(138)

Ņemot vērā iepriekš minēto un saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu tiek uzskatīts, ka attiecīgās valsts izcelsmes importam jānosaka antidempinga pagaidu pasākumi dempinga vai kaitējuma starpības apmērā atkarībā no tā, kura ir mazāka, saskaņā ar mazākā maksājuma noteikumu. Šajā gadījumā maksājumu likme attiecīgi jānosaka konstatēto dempinga starpību līmenī.

| (139) | Individuālās uzņēmumiem noteiktās antidempinga maksājuma likmes, kas norādītas šajā regulā, tika noteiktas, pamatojoties uz šīs izmeklēšanas secinājumiem. Tāpēc tās atspoguļo izmeklēšanas gaitā konstatēto stāvokli attiecībā uz šiem uzņēmumiem. Šīs maksājumu likmes (atšķirībā no valsts mēroga maksājuma, ko piemēro “visiem pārējiem uzņēmumiem”) tādējādi piemēro tikai to ražojumu importam, kuru izcelsme ir Amerikas Savienotajās Valstīs un kurus ražojuši attiecīgie uzņēmumi — minētie konkrētie subjekti. Importētie ražojumi, ko ražojis cits, šīs regulas rezolutīvajā daļā īpaši nenosaukts uzņēmums, tostarp subjekti, kuri ir saistīti ar īpaši nosauktajiem uzņēmumiem, nevar izmantot šīs likmes, un uz tiem attiecas maksājuma likme, kas piemērojama “visiem pārējiem uzņēmumiem”. |
| --- | --- |

(139)

Individuālās uzņēmumiem noteiktās antidempinga maksājuma likmes, kas norādītas šajā regulā, tika noteiktas, pamatojoties uz šīs izmeklēšanas secinājumiem. Tāpēc tās atspoguļo izmeklēšanas gaitā konstatēto stāvokli attiecībā uz šiem uzņēmumiem. Šīs maksājumu likmes (atšķirībā no valsts mēroga maksājuma, ko piemēro “visiem pārējiem uzņēmumiem”) tādējādi piemēro tikai to ražojumu importam, kuru izcelsme ir Amerikas Savienotajās Valstīs un kurus ražojuši attiecīgie uzņēmumi — minētie konkrētie subjekti. Importētie ražojumi, ko ražojis cits, šīs regulas rezolutīvajā daļā īpaši nenosaukts uzņēmums, tostarp subjekti, kuri ir saistīti ar īpaši nosauktajiem uzņēmumiem, nevar izmantot šīs likmes, un uz tiem attiecas maksājuma likme, kas piemērojama “visiem pārējiem uzņēmumiem”.

| (140) | Pieprasījums piemērot šīs individuālās uzņēmuma antidempinga maksājuma likmes (piemēram, pēc uzņēmuma nosaukuma maiņas vai pēc jaunu ražošanas vai tirdzniecības struktūru izveidošanas) nekavējoties jānosūta Komisijai (3), pievienojot visu attiecīgo informāciju, īpaši par izmaiņām uzņēmuma darbībā, kas saistītas ar ražošanu, pārdošanu iekšzemes tirgū un pārdošanu eksportam, piemēram, saistībā ar uzņēmuma nosaukuma maiņu vai pārmaiņām ražošanas un tirdzniecības struktūrās. Komisija, apspriedusies ar Padomdevēju komiteju, vajadzības gadījumā izdarīs attiecīgus grozījumus regulā, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kas izmanto individuālās maksājuma likmes. |
| --- | --- |

(140)

Pieprasījums piemērot šīs individuālās uzņēmuma antidempinga maksājuma likmes (piemēram, pēc uzņēmuma nosaukuma maiņas vai pēc jaunu ražošanas vai tirdzniecības struktūru izveidošanas) nekavējoties jānosūta Komisijai (3), pievienojot visu attiecīgo informāciju, īpaši par izmaiņām uzņēmuma darbībā, kas saistītas ar ražošanu, pārdošanu iekšzemes tirgū un pārdošanu eksportam, piemēram, saistībā ar uzņēmuma nosaukuma maiņu vai pārmaiņām ražošanas un tirdzniecības struktūrās. Komisija, apspriedusies ar Padomdevēju komiteju, vajadzības gadījumā izdarīs attiecīgus grozījumus regulā, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kas izmanto individuālās maksājuma likmes.

| (141) | Pamatojoties uz iepriekš izklāstīto, ierosināto pagaidu antidempinga maksājumu likmes, kas izteiktas kā CIF cenas pie Savienības robežas, ir šādas.








  Uzņēmums | Dempinga starpība | Kaitējuma starpība | Pagaidu maksājuma likmes |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Celanese Ltd. | 12,1 % | 38,4 % | 12,1 % |
| LyondellBasell Acetyls, LLC | 13 % | 65,8 % | 13 % |
| The Dow Chemical Company | 13,8 % | 66,2 % | 13,8 % |
| Visi pārējie uzņēmumi | 13,8 % | 66,2 % | 13,8 % |

(141)

Pamatojoties uz iepriekš izklāstīto, ierosināto pagaidu antidempinga maksājumu likmes, kas izteiktas kā CIF cenas pie Savienības robežas, ir šādas.

Uzņēmums

Dempinga starpība

Kaitējuma starpība

Pagaidu maksājuma likmes

Celanese Ltd.

12,1 %

38,4 %

12,1 %

LyondellBasell Acetyls, LLC

13 %

65,8 %

13 %

The Dow Chemical Company

13,8 %

66,2 %

13,8 %

Visi pārējie uzņēmumi

13,8 %

66,2 %

13,8 %

H.   INFORMĀCIJAS IZPAUŠANA

| (142) | Labas pārvaldības labad ir jānosaka termiņš, kurā ieinteresētās personas, kas pieteikušās termiņā, kurš norādīts paziņojumā par procedūras sākšanu, var rakstveidā paust savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. Turklāt jānorāda, ka šīs regulas nolūkā izdarītie konstatējumi attiecībā uz antidempinga maksājumu noteikšanu ir provizoriski un tos var pārskatīt, lai izdarītu galīgus konstatējumus, |
| --- | --- |

(142)

Labas pārvaldības labad ir jānosaka termiņš, kurā ieinteresētās personas, kas pieteikušās termiņā, kurš norādīts paziņojumā par procedūras sākšanu, var rakstveidā paust savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. Turklāt jānorāda, ka šīs regulas nolūkā izdarītie konstatējumi attiecībā uz antidempinga maksājumu noteikšanu ir provizoriski un tos var pārskatīt, lai izdarītu galīgus konstatējumus,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Ar šo tiek noteikts antidempinga pagaidu maksājums tāda vinilacetāta importam, kuru pašlaik klasificē ar KN kodu 2915 32 00 un kura izcelsme ir Amerikas Savienotajās Valstīs.

2.   Turpmāk ir norādīta pagaidu antidempinga maksājuma likme, ko piemēro neto cenai pie Savienības robežas pirms ievedmuitas, 1. punktā aprakstītajam ražojumam, kuru ražo turpmāk minētie uzņēmumi.

| Uzņēmums | Antidempinga maksājums | TARIC papildu kods |
| --- | --- | --- |
| Celanese Ltd. | 12,1 % | B233 |
| LyondellBasell Acetyls, LLC | 13 % | B234 |
| The Dow Chemical Company | 13,8 % | B235 |
| Visi pārējie uzņēmumi | 13,8 % | B999 |

Uzņēmums

Antidempinga maksājums

TARIC papildu kods

Celanese Ltd.

12,1 %

B233

LyondellBasell Acetyls, LLC

13 %

B234

The Dow Chemical Company

13,8 %

B235

Visi pārējie uzņēmumi

13,8 %

B999

3.   Laižot 1. punktā norādīto ražojumu brīvā apgrozībā Savienībā, tam piemēro nodrošinājumu, kas līdzvērtīgs pagaidu maksājuma apmēram.

4.   Piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem, ja nav noteikts citādi.

2. pants

Neskarot Regulas (EK) Nr. 1225/2009 20. pantu, ieinteresētās personas viena mēneša laikā pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas var pieprasīt, lai tām dara zināmus būtiskos faktus un apsvērumus, pamatojoties uz kuriem pieņemta šī regula, kā arī var rakstveidā paust savu viedokli un lūgt mutvārdu uzklausīšanu Komisijā.

Atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 1225/2009 21. panta 4. punktam viena mēneša laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas attiecīgās personas var sniegt piezīmes par šīs regulas piemērošanu.

3. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šīs regulas 1. pantu piemēro sešus mēnešus.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 16. augustā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

1

(2)  OV C 327, 4.12.2010., 23. lpp.

2

(3)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, 1049 Brussels, Belgium.

3

European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, 1049 Brussels, Belgium

---

| 17.8.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 209/39 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 209/39

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 822/2011

(2011. gada 16. augusts),

ar ko nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,

tā kā:

Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas minētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2011. gada 17. augustā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 16. augustā

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0707 00 05 | TR | 105,8 |
| ZZ | 105,8 |
| 0709 90 70 | TR | 116,3 |
| ZZ | 116,3 |
| 0805 50 10 | AR | 78,3 |
| CL | 75,4 |
| TR | 61,0 |
| UY | 47,4 |
| ZA | 73,9 |
| ZZ | 67,2 |
| 0806 10 10 | EG | 136,4 |
| TR | 153,4 |
| ZZ | 144,9 |
| 0808 10 80 | AR | 164,4 |
| BR | 66,9 |
| CA | 98,2 |
| CL | 115,6 |
| CN | 71,5 |
| NZ | 105,3 |
| US | 167,9 |
| ZA | 97,4 |
| ZZ | 110,9 |
| 0808 20 50 | AR | 162,9 |
| CL | 81,6 |
| CN | 49,3 |
| NZ | 115,4 |
| ZA | 130,0 |
| ZZ | 107,8 |
| 0809 30 | TR | 143,3 |
| ZZ | 143,3 |
| 0809 40 05 | BA | 52,7 |
| ZZ | 52,7 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0707 00 05

TR

105,8

ZZ

105,8

0709 90 70

TR

116,3

ZZ

116,3

0805 50 10

AR

78,3

CL

75,4

TR

61,0

UY

47,4

ZA

73,9

ZZ

67,2

0806 10 10

EG

136,4

TR

153,4

ZZ

144,9

0808 10 80

AR

164,4

BR

66,9

CA

98,2

CL

115,6

CN

71,5

NZ

105,3

US

167,9

ZA

97,4

ZZ

110,9

0808 20 50

AR

162,9

CL

81,6

CN

49,3

NZ

115,4

ZA

130,0

ZZ

107,8

0809 30

TR

143,3

ZZ

143,3

0809 40 05

BA

52,7

ZZ

52,7

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 17.8.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 209/41 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 209/41

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 823/2011

(2011. gada 16. augusts),

ar ko groza ar Regulu (ES) Nr. 867/2010 2010./11. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus dažiem cukura nozares produktiem

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2006. gada 30. jūnija Regulu (EK) Nr. 951/2006, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā īstenot Padomes Regulu (EK) Nr. 318/2006 saistībā ar tirdzniecību ar trešām valstīm cukura nozarē (2), un jo īpaši tās 36. panta 2. punkta otrās daļas otro teikumu,

tā kā:

| (1) | Reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas 2010./11. tirdzniecības gadā piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un dažu veidu sīrupam, tika noteikti ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 867/2010 (3). Šajās cenās un nodokļos jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 815/2011 (4). |
| --- | --- |

(1)

Reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas 2010./11. tirdzniecības gadā piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un dažu veidu sīrupam, tika noteikti ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 867/2010 (3). Šajās cenās un nodokļos jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 815/2011 (4).

| (2) | Saskaņā ar datiem, kas patlaban ir Komisijas rīcībā, minētās summas ir jāgroza atbilstīgi Regulā (EK) Nr. 951/2006 paredzētajiem noteikumiem un kārtībai, |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar datiem, kas patlaban ir Komisijas rīcībā, minētās summas ir jāgroza atbilstīgi Regulā (EK) Nr. 951/2006 paredzētajiem noteikumiem un kārtībai,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar Regulu (EK) Nr. 951/2006 2010./11. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas piemērojami Regulas (ES) Nr. 867/2010 36. pantā minētajiem produktiem, tiek grozīti un ir sniegti šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2011. gada 17. augustā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 16. augustā

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 178, 1.7.2006., 24. lpp.

2

(3)  OV L 259, 1.10.2010., 3. lpp.

3

(4)  OV L 208, 13.8.2011., 82. lpp.

4

---

PIELIKUMS

Grozītās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas no 2011. gada 17. augusta piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un produktiem ar KN kodu 1702 90 95

| (EUR) |
| --- |
| KN kods | Reprezentatīvā cena par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem | Papildu ievedmuitas nodoklis par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem |
| 1701 11 10 (1) | 46,44 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 46,44 | 0,97 |
| 1701 12 10 (1) | 46,44 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 46,44 | 0,68 |
| 1701 91 00 (2) | 51,42 | 2,04 |
| 1701 99 10 (2) | 51,42 | 0,00 |
| 1701 99 90 (2) | 51,42 | 0,00 |
| 1702 90 95 (3) | 0,51 | 0,21 |

(EUR)

KN kods

Reprezentatīvā cena par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem

Papildu ievedmuitas nodoklis par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem

1701 11 10 (1)

46,44

0,00

1701 11 90 (1)

46,44

0,97

1701 12 10 (1)

46,44

0,00

1701 12 90 (1)

46,44

0,68

1701 91 00 (2)

51,42

2,04

1701 99 10 (2)

51,42

0,00

1701 99 90 (2)

51,42

0,00

1702 90 95 (3)

0,51

0,21

---

(1)  Standarta kvalitātei, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 1234/2007 IV pielikuma III punktā.

(2)  Standarta kvalitātei, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 1234/2007 IV pielikuma II punktā.

(3)  Aprēķins uz 1 % saharozes satura.

---

LĒMUMI

| 17.8.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 209/43 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 209/43

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS

(2011. gada 16. augusts),

ar kuru groza Lēmumu 2005/240/EK, ar ko apstiprina metodes cūku liemeņu klasificēšanai Polijā

(izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 5745)

(Autentisks ir tikai teksts poļu valodā)

(2011/506/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1), un jo īpaši tās 43. panta m) punktu saistībā ar 4. pantu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Lēmumu 2005/240/EK (2) tika atļauts Polijā izmantot četras cūku liemeņu klasifikācijas metodes. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Lēmumu 2005/240/EK (2) tika atļauts Polijā izmantot četras cūku liemeņu klasifikācijas metodes.

| (2) | Polija paziņoja, ka kopš Lēmuma 2005/240/EK pieņemšanas nobarojamo cūku kaušanas vērtība Polijā ir ievērojami mainījusies. Tādēļ metodēs izmantotā formula pēc gandrīz sešus gadus ilgas lietošanas kopš apstiprinājuma saņemšanas ir jāatjaunina, turklāt ir jāizstrādā un jālieto jaunas mūsdienām atbilstīgas klasifikācijas metodes, lai palielinātu konkurenci un samazinātu klasifikācijas metožu izmaksas. |
| --- | --- |

(2)

Polija paziņoja, ka kopš Lēmuma 2005/240/EK pieņemšanas nobarojamo cūku kaušanas vērtība Polijā ir ievērojami mainījusies. Tādēļ metodēs izmantotā formula pēc gandrīz sešus gadus ilgas lietošanas kopš apstiprinājuma saņemšanas ir jāatjaunina, turklāt ir jāizstrādā un jālieto jaunas mūsdienām atbilstīgas klasifikācijas metodes, lai palielinātu konkurenci un samazinātu klasifikācijas metožu izmaksas.

| (3) | Polija lūdza Komisiju atļaut tās formulas aizstāšanu, kuru izmanto cūku liemeņu klasifikācijas metodēs “CAPTEUR GRAS/MAIGRE – SYDEL (CGM)”, “ULTRA-FOM 300”, “FULLY AUTOMATIC ULTRASONIC CARCASE GRADING (AUTOFOM)” un “IM-03”, kā arī apstiprināt četras jaunas metodes cūku liemeņu klasifikācijai tās teritorijā un protokolā, kas minēts 23. panta 4. punktā Komisijas 2008. gada 10. decembra Regulā (EK) Nr. 1249/2008, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par Kopienas skalu ieviešanu liellopu, cūku un aitu liemeņu klasifikācijai un cenu paziņošanas kārtību (3), sīki aprakstīja sadalīšanas izmēģinājumu, norādot principus, uz kuriem šī metode pamatojas, sadalīšanas izmēģinājuma rezultātus, kā arī vienādojumus, ko izmanto, lai novērtētu muskuļaudu procentuālo daudzumu. |
| --- | --- |

(3)

Polija lūdza Komisiju atļaut tās formulas aizstāšanu, kuru izmanto cūku liemeņu klasifikācijas metodēs “CAPTEUR GRAS/MAIGRE – SYDEL (CGM)”, “ULTRA-FOM 300”, “FULLY AUTOMATIC ULTRASONIC CARCASE GRADING (AUTOFOM)” un “IM-03”, kā arī apstiprināt četras jaunas metodes cūku liemeņu klasifikācijai tās teritorijā un protokolā, kas minēts 23. panta 4. punktā Komisijas 2008. gada 10. decembra Regulā (EK) Nr. 1249/2008, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par Kopienas skalu ieviešanu liellopu, cūku un aitu liemeņu klasifikācijai un cenu paziņošanas kārtību (3), sīki aprakstīja sadalīšanas izmēģinājumu, norādot principus, uz kuriem šī metode pamatojas, sadalīšanas izmēģinājuma rezultātus, kā arī vienādojumus, ko izmanto, lai novērtētu muskuļaudu procentuālo daudzumu.

| (4) | Pārbaudot šo lūgumu, tika secināts, ka minēto klasifikācijas metožu apstiprināšanas nosacījumi ir izpildīti. Tādēļ šīs klasifikācijas metodes Polijā ir jāapstiprina. |
| --- | --- |

(4)

Pārbaudot šo lūgumu, tika secināts, ka minēto klasifikācijas metožu apstiprināšanas nosacījumi ir izpildīti. Tādēļ šīs klasifikācijas metodes Polijā ir jāapstiprina.

| (5) | Tādēļ attiecīgi jāgroza Lēmums 2005/240/EK. |
| --- | --- |

(5)

Tādēļ attiecīgi jāgroza Lēmums 2005/240/EK.

| (6) | Aparātu vai klasifikācijas metožu izmaiņas nav atļautas, ja vien tās nav skaidri apstiprinātas ar Komisijas lēmumu. |
| --- | --- |

(6)

Aparātu vai klasifikācijas metožu izmaiņas nav atļautas, ja vien tās nav skaidri apstiprinātas ar Komisijas lēmumu.

| (7) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(7)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmumu 2005/240/EK groza šādi:

| 1) | lēmuma 1. pantu aizstāj ar šādu:
  “1. pants
  Polijā cūku liemeņu klasifikācijai saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 (4) V pielikuma B nodaļas IV iedaļas 1. punktu ir atļauts izmantot šādas metodes:






  a) | aparātu “Capteur Gras/Maigre – Sydel (CGM)” un ar to saistītās novērtējuma metodes, kuru sīks apraksts sniegts pielikuma 1. daļā; |
| --- | --- | --- |

1)

lēmuma 1. pantu aizstāj ar šādu:

“1. pants

Polijā cūku liemeņu klasifikācijai saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 (4) V pielikuma B nodaļas IV iedaļas 1. punktu ir atļauts izmantot šādas metodes:

a)

aparātu “Capteur Gras/Maigre – Sydel (CGM)” un ar to saistītās novērtējuma metodes, kuru sīks apraksts sniegts pielikuma 1. daļā;

| b) | aparātu “Ultra FOM 300” un ar to saistītās novērtējuma metodes, kuru apraksts sniegts pielikuma 2. daļā; |
| --- | --- |

b)

aparātu “Ultra FOM 300” un ar to saistītās novērtējuma metodes, kuru apraksts sniegts pielikuma 2. daļā;

| c) | aparātu “Fully automatic ultrasonic carcass grading (Autoform)” un ar to saistītās novērtējuma metodes, kuru sīks apraksts ir sniegts pielikuma 3. daļā; |
| --- | --- |

c)

aparātu “Fully automatic ultrasonic carcass grading (Autoform)” un ar to saistītās novērtējuma metodes, kuru sīks apraksts ir sniegts pielikuma 3. daļā;

| d) | aparātu “IM 03” un ar to saistītās novērtējuma metodes, kuru sīks apraksts sniegts pielikuma 4. daļā; |
| --- | --- |

d)

aparātu “IM 03” un ar to saistītās novērtējuma metodes, kuru sīks apraksts sniegts pielikuma 4. daļā;

| e) | aparātu “Autofom III” un ar to saistītās novērtējuma metodes, kuru sīks apraksts sniegts pielikuma 5. daļā; |
| --- | --- |

e)

aparātu “Autofom III” un ar to saistītās novērtējuma metodes, kuru sīks apraksts sniegts pielikuma 5. daļā;

| f) | aparātu “CSB Image-Meater (CSB)” un ar to saistītās novērtējuma metodes, kuru sīks apraksts sniegts pielikuma 6. daļā; |
| --- | --- |

f)

aparātu “CSB Image-Meater (CSB)” un ar to saistītās novērtējuma metodes, kuru sīks apraksts sniegts pielikuma 6. daļā;

| g) | aparātu “Fat-O-Meater II (FOM II)” un ar to saistītās novērtējuma metodes, kuru sīks apraksts sniegts pielikuma 7. daļā; |
| --- | --- |

g)

aparātu “Fat-O-Meater II (FOM II)” un ar to saistītās novērtējuma metodes, kuru sīks apraksts sniegts pielikuma 7. daļā;

| h) | manuālo metodi (ZP) un ar to saistītās novērtējuma metodes, kuru sīks apraksts sniegts pielikuma 8. daļā. |
| --- | --- |

h)

manuālo metodi (ZP) un ar to saistītās novērtējuma metodes, kuru sīks apraksts sniegts pielikuma 8. daļā.

Attiecībā uz aparātu “Ultra FOM 300”, kas minēts pirmās daļas b) punktā, pēc mērījumu procedūras pabeigšanas ir jābūt iespējai konstatēt uz liemeņa, ka aparāts ir noteicis F1 un F2 mērījuma vērtības mērījuma vietā, kas noteikta pielikuma 2. daļas 3. punktā. Mērījuma vietas atbilstoša marķēšana jāveic mērījumu procedūras laikā.

Manuālo metodi ZP, kas minēta pirmās daļas h) punktā, drīkst izmantot tikai tādās kautuvēs, kuru kaušanas līnijas maksimālā jauda ir 40 cūkas stundā.

| 2) | lēmuma pielikumu aizstāj ar šā lēmuma pielikumu. |
| --- | --- |

2)

lēmuma pielikumu aizstāj ar šā lēmuma pielikumu.

2. pants

Šo lēmumu piemēro no 2011. gada 12. decembra.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts Polijas Republikai.

Briselē, 2011. gada 16. augustā

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Dacian CIOLOŞ

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 74, 19.3.2005., 62. lpp.

2

(3)  OV L 337, 16.12.2008., 3. lpp.

3

(4)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.”;

4

---

PIELIKUMS

“PIELIKUMS

METODES CŪKU LIEMEŅU KLASIFIKĀCIJAI POLIJĀ

1. daļa

CAPTEUR GRAS/MAIGRE – SYDEL (CGM)

| 1. | Šajā daļā izklāstītos noteikumus piemēro tad, kad cūku liemeņu klasifikācijai izmanto aparātu “Capteur Gras/Maigre – Sydel (CGM)”. |
| --- | --- |

1.

Šajā daļā izklāstītos noteikumus piemēro tad, kad cūku liemeņu klasifikācijai izmanto aparātu “Capteur Gras/Maigre – Sydel (CGM)”.

| 2. | Aparāts ir aprīkots ar augstas izšķirtspējas Sydel zondi, kuras diametrs ir 8 milimetri, ar infrasarkanās gaismas diodi (Honeywell) un diviem gaismas detektoriem (Honeywell). Darbības attālums ir no 0 līdz 105 mm. Mērījumu rezultātus aparāts CGM izsaka aprēķinātajā muskuļaudu daudzumā. |
| --- | --- |

2.

Aparāts ir aprīkots ar augstas izšķirtspējas Sydel zondi, kuras diametrs ir 8 milimetri, ar infrasarkanās gaismas diodi (Honeywell) un diviem gaismas detektoriem (Honeywell). Darbības attālums ir no 0 līdz 105 mm. Mērījumu rezultātus aparāts CGM izsaka aprēķinātajā muskuļaudu daudzumā.

| 3. | Liemeņa muskuļaudu daudzumu aprēķina pēc šādas formulas:
  Ŷ = 59,42 + 0,1322 × M2 – 0,6275 × F2

  kur:







  Ŷ | = | aprēķinātais liemeņa muskuļaudu procentuālais daudzums, |
| --- | --- | --- | --- |
| M2 | = | muguras muskuļu biezums milimetros, ko mēra pie trešās līdz ceturtās ribas (skaitot no pēdējās ribas) 6 cm no muguras viduslīnijas paralēli liemeņa viduslīnijai, |
| F2 | = | muguras tauku biezums (ieskaitot ādu) milimetros, ko mēra tajā pašā laikā, vietā un veidā kā M2. |

3.

Liemeņa muskuļaudu daudzumu aprēķina pēc šādas formulas:

Ŷ = 59,42 + 0,1322 × M2 – 0,6275 × F2

kur:

Ŷ

=

aprēķinātais liemeņa muskuļaudu procentuālais daudzums,

M2

=

muguras muskuļu biezums milimetros, ko mēra pie trešās līdz ceturtās ribas (skaitot no pēdējās ribas) 6 cm no muguras viduslīnijas paralēli liemeņa viduslīnijai,

F2

=

muguras tauku biezums (ieskaitot ādu) milimetros, ko mēra tajā pašā laikā, vietā un veidā kā M2.

Šo formulu piemēro liemeņiem, kuru svars ir no 60 līdz 120 kilogramiem.

2. daļa

ULTRA FOM 300

| 1. | Šajā daļā izklāstītos noteikumus piemēro tad, kad cūku liemeņu klasifikācijai izmanto aparātu “Ultra FOM 300”. |
| --- | --- |

1.

Šajā daļā izklāstītos noteikumus piemēro tad, kad cūku liemeņu klasifikācijai izmanto aparātu “Ultra FOM 300”.

| 2. | Aparāts ir aprīkots ar 3,5 MHz ultraskaņas devēju sistēmu (U-Systems). Mērījumu rezultātus aparāts “Ultra-FOM” izsaka aprēķinātajā muskuļaudu daudzumā. |
| --- | --- |

2.

Aparāts ir aprīkots ar 3,5 MHz ultraskaņas devēju sistēmu (U-Systems). Mērījumu rezultātus aparāts “Ultra-FOM” izsaka aprēķinātajā muskuļaudu daudzumā.

| 3. | Liemeņa muskuļaudu daudzumu aprēķina pēc šādas formulas:
  Ŷ = 54,48 + 0,1272 × M1 – 0,3090 × F1 + 0,0828 × M2 – 0,2802 × F2

  kur:







  Ŷ | = | aprēķinātais liemeņa muskuļaudu procentuālais daudzums, |
| --- | --- | --- | --- |
| M1 | = | muguras muskuļu biezums milimetros, ko mēra pie pēdējās ribas 7 cm no muguras viduslīnijas perpendikulāri muskulim, |
| M2 | = | muguras muskuļu biezums milimetros, ko mēra pie trešās līdz ceturtās ribas (skaitot no pēdējās ribas) 7 cm no muguras viduslīnijas perpendikulāri muskulim, |
| F1 | = | muguras tauku biezums (ieskaitot ādu) milimetros, ko mēra tajā pašā laikā, vietā un veidā kā M1, |
| F2 | = | muguras tauku biezums (ieskaitot ādu) milimetros, ko mēra tajā pašā laikā, vietā un veidā kā M2. |

3.

Liemeņa muskuļaudu daudzumu aprēķina pēc šādas formulas:

Ŷ = 54,48 + 0,1272 × M1 – 0,3090 × F1 + 0,0828 × M2 – 0,2802 × F2

kur:

Ŷ

=

aprēķinātais liemeņa muskuļaudu procentuālais daudzums,

M1

=

muguras muskuļu biezums milimetros, ko mēra pie pēdējās ribas 7 cm no muguras viduslīnijas perpendikulāri muskulim,

M2

=

muguras muskuļu biezums milimetros, ko mēra pie trešās līdz ceturtās ribas (skaitot no pēdējās ribas) 7 cm no muguras viduslīnijas perpendikulāri muskulim,

F1

=

muguras tauku biezums (ieskaitot ādu) milimetros, ko mēra tajā pašā laikā, vietā un veidā kā M1,

F2

=

muguras tauku biezums (ieskaitot ādu) milimetros, ko mēra tajā pašā laikā, vietā un veidā kā M2.

Šo formulu piemēro liemeņiem, kuru svars ir no 60 līdz 120 kilogramiem.

3. daļa

FULLY AUTOMATIC ULTRASONIC CARCASS GRADING (AUTOFORM)

| 1. | Šajā daļā izklāstītos noteikumus piemēro tad, kad cūku liemeņu klasifikācijai izmanto aparātu “Autofom (Fully automatic ultrasonic carcass grading)”. |
| --- | --- |

1.

Šajā daļā izklāstītos noteikumus piemēro tad, kad cūku liemeņu klasifikācijai izmanto aparātu “Autofom (Fully automatic ultrasonic carcass grading)”.

| 2. | Aparāts ir aprīkots ar sešpadsmit 2 MHz ultraskaņas devējiem (GE Inspection Technologies). Ultraskaņas dati ietver muguras tauku biezuma mērījumu un muskuļu biezuma mērījumu. Mērījumu rezultātus ar datora palīdzību izsaka aprēķinātajā muskuļaudu daudzumā. |
| --- | --- |

2.

Aparāts ir aprīkots ar sešpadsmit 2 MHz ultraskaņas devējiem (GE Inspection Technologies). Ultraskaņas dati ietver muguras tauku biezuma mērījumu un muskuļu biezuma mērījumu. Mērījumu rezultātus ar datora palīdzību izsaka aprēķinātajā muskuļaudu daudzumā.

| 3. | Liemeņa muskuļaudu daudzumu aprēķina pēc šādas formulas:
  Ŷ = 62,9442 + (AF1_IP005 × – 0,018154) + (AF1_IP006 × – 0,027186) + (AF1_IP008 × – 0,047431) + (AF1_IP022 × – 0,011910) + (AF1_IP023 × – 0,071926) + (AF1_IP024 × 0,005814) + (AF1_IP034 × 0,029288) + (AF1_IP036 × 0,005096) + (AF1_IP038 × 0,010231) + (AF1_IP039 × 0,012659) + (AF1_IP041 × 0,022470) + (AF1_IP047 × – 0,007939) + (AF1_IP049 × – 0,075061) + (AF1_IP050 × – 0,028977) + (AF1_IP052 × – 0,091722) + (AF1_IP055 × – 0,060411) + (AF1_IP058 × – 0,098989) + (AF1_IP060 × – 0,064891) + (AF1_IP061 × – 0,065688) + (AF1_IP063 × – 0,064035) + (AF1_IP074 × – 0,078333) + (AF1_IP078 × – 0,078486) + (AF1_IP079 × – 0,035330) + (AF1_IP081 × – 0,048421) + (AF1_IP091 × – 0,107559) + (AF1_IP094 × 0,008816) + (AF1_IP096 × 0,000797) + (AF1_IP098 × 0,014608) + (AF1_IP103 × 0,007774) + (AF1_IP104 × 0,008251) + (AF1_IP122 × 0,012957)
  kur: | Ŷ = aprēķinātais liemeņa muskuļaudu procentuālais daudzums, |
| --- | --- | --- |

3.

Liemeņa muskuļaudu daudzumu aprēķina pēc šādas formulas:

Ŷ = 62,9442 + (AF1_IP005 × – 0,018154) + (AF1_IP006 × – 0,027186) + (AF1_IP008 × – 0,047431) + (AF1_IP022 × – 0,011910) + (AF1_IP023 × – 0,071926) + (AF1_IP024 × 0,005814) + (AF1_IP034 × 0,029288) + (AF1_IP036 × 0,005096) + (AF1_IP038 × 0,010231) + (AF1_IP039 × 0,012659) + (AF1_IP041 × 0,022470) + (AF1_IP047 × – 0,007939) + (AF1_IP049 × – 0,075061) + (AF1_IP050 × – 0,028977) + (AF1_IP052 × – 0,091722) + (AF1_IP055 × – 0,060411) + (AF1_IP058 × – 0,098989) + (AF1_IP060 × – 0,064891) + (AF1_IP061 × – 0,065688) + (AF1_IP063 × – 0,064035) + (AF1_IP074 × – 0,078333) + (AF1_IP078 × – 0,078486) + (AF1_IP079 × – 0,035330) + (AF1_IP081 × – 0,048421) + (AF1_IP091 × – 0,107559) + (AF1_IP094 × 0,008816) + (AF1_IP096 × 0,000797) + (AF1_IP098 × 0,014608) + (AF1_IP103 × 0,007774) + (AF1_IP104 × 0,008251) + (AF1_IP122 × 0,012957)

kur:

Ŷ = aprēķinātais liemeņa muskuļaudu procentuālais daudzums,

| | AF1_IP005, AF1_IP006, AF1_IP008 ... AF1_IP122 ir mainīgie lielumi, kurus nosaka “Autofom”. |
| --- | --- |

AF1_IP005, AF1_IP006, AF1_IP008 ... AF1_IP122 ir mainīgie lielumi, kurus nosaka “Autofom”.

| 4. | Mērpunkti un statistikas metode ir aprakstīti II daļā protokolā, kuru Polija ir iesniegusi Komisijai saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 1249/2008 (1) 23. panta 4. punktu.
  Šo formulu piemēro liemeņiem, kuru svars ir no 60 līdz 120 kilogramiem. |
| --- | --- |

4.

Mērpunkti un statistikas metode ir aprakstīti II daļā protokolā, kuru Polija ir iesniegusi Komisijai saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 1249/2008 (1) 23. panta 4. punktu.

Šo formulu piemēro liemeņiem, kuru svars ir no 60 līdz 120 kilogramiem.

4. daļa

IM-03

| 1. | Šajā daļā izklāstītos noteikumus piemēro tad, kad cūku liemeņu klasifikācijai izmanto aparātu “IM-03”. |
| --- | --- |

1.

Šajā daļā izklāstītos noteikumus piemēro tad, kad cūku liemeņu klasifikācijai izmanto aparātu “IM-03”.

| 2. | Aparāts ir aprīkots ar adatas tipa optisko zondi (single line scanner SLS01), kuras diametrs ir 7 mm. Zonde satur virkni CIS sensoru (contact image sensors) un zaļās gaismas diodes. Darbības attālums ir no 0 līdz 132 milimetriem. |
| --- | --- |

2.

Aparāts ir aprīkots ar adatas tipa optisko zondi (single line scanner SLS01), kuras diametrs ir 7 mm. Zonde satur virkni CIS sensoru (contact image sensors) un zaļās gaismas diodes. Darbības attālums ir no 0 līdz 132 milimetriem.

| 3. | Liemeņa muskuļaudu daudzumu aprēķina pēc šādas formulas:
  Ŷ = 60,55 + 0,1142 × M2 – 0,6292 × F2

  kur:







  Ŷ | = | aprēķinātais liemeņa muskuļaudu procentuālais daudzums, |
| --- | --- | --- | --- |
| M2 | = | muguras muskuļu biezums milimetros, ko mēra pie trešās līdz ceturtās ribas (skaitot no pēdējās ribas) 6 cm no muguras viduslīnijas paralēli liemeņa viduslīnijai, |
| F2 | = | muguras tauku biezums (ieskaitot ādu) milimetros, ko mēra tajā pašā laikā, vietā un veidā kā M2. |

3.

Liemeņa muskuļaudu daudzumu aprēķina pēc šādas formulas:

Ŷ = 60,55 + 0,1142 × M2 – 0,6292 × F2

kur:

Ŷ

=

aprēķinātais liemeņa muskuļaudu procentuālais daudzums,

M2

=

muguras muskuļu biezums milimetros, ko mēra pie trešās līdz ceturtās ribas (skaitot no pēdējās ribas) 6 cm no muguras viduslīnijas paralēli liemeņa viduslīnijai,

F2

=

muguras tauku biezums (ieskaitot ādu) milimetros, ko mēra tajā pašā laikā, vietā un veidā kā M2.

Šo formulu piemēro liemeņiem, kuru svars ir no 60 līdz 120 kilogramiem.

5. daļa

AUTOFOM III

| 1. | Šajā daļā izklāstītos noteikumus piemēro tad, kad cūku liemeņu klasifikācijai izmanto aparātu “Autofom III”. |
| --- | --- |

1.

Šajā daļā izklāstītos noteikumus piemēro tad, kad cūku liemeņu klasifikācijai izmanto aparātu “Autofom III”.

| 2. | Aparāts ir aprīkots ar sešpadsmit 2 MHz ultraskaņas devējiem (Carometec A/S), darbības attālums starp devējiem ir 25 mm. Ultraskaņas dati ietver muguras tauku biezuma, muskuļu biezuma mērījumus un saistīto parametru mērījumus. Mērījumu rezultātus ar datora palīdzību izsaka aprēķinātajā muskuļaudu daudzumā. |
| --- | --- |

2.

Aparāts ir aprīkots ar sešpadsmit 2 MHz ultraskaņas devējiem (Carometec A/S), darbības attālums starp devējiem ir 25 mm. Ultraskaņas dati ietver muguras tauku biezuma, muskuļu biezuma mērījumus un saistīto parametru mērījumus. Mērījumu rezultātus ar datora palīdzību izsaka aprēķinātajā muskuļaudu daudzumā.

| 3. | Liemeņa muskuļaudu daudzumu aprēķina, pamatojoties uz 10 mainīgajiem lielumiem pēc šādas formulas:
  Ŷ = 73,8876 + (AF3_R2P1 × –1,036616) + (AF3_R2P3 × – 0,180173) + (AF3_R2P13 × – 0,144679) + (AF3_R2P15 × – 0,221519) + (AF3_R3P5 × 0,136061) + (AF3_R4P4 × 0,249888) + (AF3_R4P5 × 0,330109) + (AF3_R4P6 × 0,184696) + (AF3_R4P8 × – 0,112875) + (AF3_R4P9 × – 0,113663)
  kur: | Ŷ = aprēķinātais liemeņa muskuļaudu procentuālais daudzums, |
| --- | --- | --- |

3.

Liemeņa muskuļaudu daudzumu aprēķina, pamatojoties uz 10 mainīgajiem lielumiem pēc šādas formulas:

Ŷ = 73,8876 + (AF3_R2P1 × –1,036616) + (AF3_R2P3 × – 0,180173) + (AF3_R2P13 × – 0,144679) + (AF3_R2P15 × – 0,221519) + (AF3_R3P5 × 0,136061) + (AF3_R4P4 × 0,249888) + (AF3_R4P5 × 0,330109) + (AF3_R4P6 × 0,184696) + (AF3_R4P8 × – 0,112875) + (AF3_R4P9 × – 0,113663)

kur:

Ŷ = aprēķinātais liemeņa muskuļaudu procentuālais daudzums,

| | R2P1, R2P3, R2P13 ... R4P9 ir mainīgie lielumi, kurus nosaka “Autofom III”. |
| --- | --- |

R2P1, R2P3, R2P13 ... R4P9 ir mainīgie lielumi, kurus nosaka “Autofom III”.

| 4. | Mērījumu punkti ir aprakstīti II daļā protokolā, kuru Polija ir iesniegusi Komisijai saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1249/2008 23. panta 4. punktu.
  Šo formulu piemēro liemeņiem, kuru svars ir no 60 līdz 120 kilogramiem. |
| --- | --- |

4.

Mērījumu punkti ir aprakstīti II daļā protokolā, kuru Polija ir iesniegusi Komisijai saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1249/2008 23. panta 4. punktu.

Šo formulu piemēro liemeņiem, kuru svars ir no 60 līdz 120 kilogramiem.

6. daļa

CSB IMAGE-MEATER (CSB)

| 1. | Šajā daļā izklāstītos noteikumus piemēro tad, kad cūku liemeņu klasifikācijai izmanto aparātu “CSB Image-Meater”. |
| --- | --- |

1.

Šajā daļā izklāstītos noteikumus piemēro tad, kad cūku liemeņu klasifikācijai izmanto aparātu “CSB Image-Meater”.

| 2. | Aparāta “CSB Image-Meater” galvenās sastāvdaļas ir videokamera, ar attēlu analīzes karti aprīkots personālais dators, ekrāns, printeris, vadības mehānisms, iedarbināšanas mehānisms un saskarnes. Visus piecus Image-Meater mainīgos lielumus mēra uz liemeņa viduslīnijas šķiņķī (ap gluteus medius muskuli).
  Mērījumu rezultātus ar datora palīdzību izsaka aprēķinātajā muskuļaudu daudzumā. |
| --- | --- |

2.

Aparāta “CSB Image-Meater” galvenās sastāvdaļas ir videokamera, ar attēlu analīzes karti aprīkots personālais dators, ekrāns, printeris, vadības mehānisms, iedarbināšanas mehānisms un saskarnes. Visus piecus Image-Meater mainīgos lielumus mēra uz liemeņa viduslīnijas šķiņķī (ap gluteus medius muskuli).

Mērījumu rezultātus ar datora palīdzību izsaka aprēķinātajā muskuļaudu daudzumā.

| 3. | Liemeņa muskuļaudu daudzumu aprēķina pēc šādas formulas:
  Ŷ = 54,0770376148 – (0,4460170496 × MS) + (0,1046346719 × MF) – (0,0575429366 × VaF) + (0,2303135777 × VcF) – (0,1637971133 × VdF)
  kur: | Ŷ = aprēķinātais liemeņa muskuļaudu procentuālais daudzums, |
| --- | --- | --- |

3.

Liemeņa muskuļaudu daudzumu aprēķina pēc šādas formulas:

Ŷ = 54,0770376148 – (0,4460170496 × MS) + (0,1046346719 × MF) – (0,0575429366 × VaF) + (0,2303135777 × VcF) – (0,1637971133 × VdF)

kur:

Ŷ = aprēķinātais liemeņa muskuļaudu procentuālais daudzums,

| | MS = vidējais tauku slāņa biezums milimetros virs gluteus medius muskuļa, |
| --- | --- |

MS = vidējais tauku slāņa biezums milimetros virs gluteus medius muskuļa,

| | MF = jostas muskuļa un gluteus medius muskuļa vidējais biezums milimetros, |
| --- | --- |

MF = jostas muskuļa un gluteus medius muskuļa vidējais biezums milimetros,

| | VaF, VcF, VdF = vidējais muskuļa biezums milimetros virs trim atlasītajiem jostas skriemeļiem, ko mēra kraniāli. |
| --- | --- |

VaF, VcF, VdF = vidējais muskuļa biezums milimetros virs trim atlasītajiem jostas skriemeļiem, ko mēra kraniāli.

| 4. | Mērījumu punkti ir aprakstīti II daļā protokolā, kuru Polija ir iesniegusi Komisijai saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1249/2008 23. panta 4. punktu.
  Šo formulu piemēro liemeņiem, kuru svars ir no 60 līdz 120 kilogramiem. |
| --- | --- |

4.

Mērījumu punkti ir aprakstīti II daļā protokolā, kuru Polija ir iesniegusi Komisijai saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1249/2008 23. panta 4. punktu.

Šo formulu piemēro liemeņiem, kuru svars ir no 60 līdz 120 kilogramiem.

7. daļa

FAT-O-MEATER II (FOM II)

| 1. | Šajā daļā izklāstītos noteikumus piemēro tad, kad cūku liemeņu klasifikācijai izmanto aparātu “Fat-O-Meater II”. |
| --- | --- |

1.

Šajā daļā izklāstītos noteikumus piemēro tad, kad cūku liemeņu klasifikācijai izmanto aparātu “Fat-O-Meater II”.

| 2. | Šis aparāts ir jauna “Fat-O-Meater” mērīšanas sistēmas versija. “FOM II” sastāv no optiskās zondes ar asmeni, ierīces dziļuma mērīšanai līdz 125 mm un datu ieguves un analīzes bloka – Carometec Touch Panel i15 dators (Ingress Protection IP69K).
  Ar “FOM II” pistoli veic visu juridiski saistošo datu ieguvi un analīzi. Terminālis ir pilnībā integrēta “FOM II” sastāvdaļa.
  Mērījumu rezultātus ar datora palīdzību izsaka aprēķinātajā muskuļaudu daudzumā. |
| --- | --- |

2.

Šis aparāts ir jauna “Fat-O-Meater” mērīšanas sistēmas versija. “FOM II” sastāv no optiskās zondes ar asmeni, ierīces dziļuma mērīšanai līdz 125 mm un datu ieguves un analīzes bloka – Carometec Touch Panel i15 dators (Ingress Protection IP69K).

Ar “FOM II” pistoli veic visu juridiski saistošo datu ieguvi un analīzi. Terminālis ir pilnībā integrēta “FOM II” sastāvdaļa.

Mērījumu rezultātus ar datora palīdzību izsaka aprēķinātajā muskuļaudu daudzumā.

| 3. | Liemeņa muskuļaudu daudzumu aprēķina pēc šādas formulas:
  Ŷ = 59,75 + 0,1533 × M2 – 0,6342 × F2

  kur:







  Ŷ | = | aprēķinātais liemeņa muskuļaudu procentuālais daudzums, |
| --- | --- | --- | --- |
| M2 | = | muguras muskuļu biezums milimetros, ko mēra pie trešās līdz ceturtās ribas (skaitot no pēdējās ribas) 7 cm no muguras viduslīnijas perpendikulāri muskulim, |
| F2 | = | muguras tauku biezums (ieskaitot ādu) milimetros, ko mēra tajā pašā laikā, vietā un veidā kā M2. |

3.

Liemeņa muskuļaudu daudzumu aprēķina pēc šādas formulas:

Ŷ = 59,75 + 0,1533 × M2 – 0,6342 × F2

kur:

Ŷ

=

aprēķinātais liemeņa muskuļaudu procentuālais daudzums,

M2

=

muguras muskuļu biezums milimetros, ko mēra pie trešās līdz ceturtās ribas (skaitot no pēdējās ribas) 7 cm no muguras viduslīnijas perpendikulāri muskulim,

F2

=

muguras tauku biezums (ieskaitot ādu) milimetros, ko mēra tajā pašā laikā, vietā un veidā kā M2.

Šo formulu piemēro liemeņiem, kuru svars ir no 60 līdz 120 kilogramiem.

8. daļa

MANUĀLĀ METODE (ZP)

| 1. | Šajā daļā izklāstītos noteikumus piemēro tad, kad cūku liemeņu klasifikāciju veic ar manuālo metodi (ZP), mērījumiem izmantojot lineālu. |
| --- | --- |

1.

Šajā daļā izklāstītos noteikumus piemēro tad, kad cūku liemeņu klasifikāciju veic ar manuālo metodi (ZP), mērījumiem izmantojot lineālu.

| 2. | Šo metodi var lietot, izmantojot lineālu, bet klasifikāciju veic, izmantojot prognozes vienādojumu. Šā principa pamatā ir tauku un muskuļu kārtas biezuma manuāla mērīšana šķēlumā. |
| --- | --- |

2.

Šo metodi var lietot, izmantojot lineālu, bet klasifikāciju veic, izmantojot prognozes vienādojumu. Šā principa pamatā ir tauku un muskuļu kārtas biezuma manuāla mērīšana šķēlumā.

| 3. | Liemeņa muskuļaudu daudzumu aprēķina pēc šādas formulas:
  Ŷ = 52,61 – 0,6148 × F + 0,1842 × M
  kur:







  Ŷ | = | aprēķinātais liemeņa muskuļaudu procentuālais daudzums, |
| --- | --- | --- | --- |
| F | = | šķēlumā redzamais minimālais tauku kārtas biezums milimetros, ko mēra vietā, kas visplānākajā kārtā pārsedz glutaeus medius muskuli, |
| M | = | šķēlumā redzamais jostas muskuļa biezums milimetros, ko mēra kā īsāko attālumu starp priekšējo (kraniālo) glutaeus medius muskuļa galu un mugurkaula kanāla augšējo malu. |

3.

Liemeņa muskuļaudu daudzumu aprēķina pēc šādas formulas:

Ŷ = 52,61 – 0,6148 × F + 0,1842 × M

kur:

Ŷ

=

aprēķinātais liemeņa muskuļaudu procentuālais daudzums,

F

=

šķēlumā redzamais minimālais tauku kārtas biezums milimetros, ko mēra vietā, kas visplānākajā kārtā pārsedz glutaeus medius muskuli,

M

=

šķēlumā redzamais jostas muskuļa biezums milimetros, ko mēra kā īsāko attālumu starp priekšējo (kraniālo) glutaeus medius muskuļa galu un mugurkaula kanāla augšējo malu.

Šo formulu piemēro liemeņiem, kuru svars ir no 60 līdz 120 kilogramiem.

---

(1)  OV L 337, 16.12.2008., 3. lpp.”

1

---

| 17.8.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 209/49 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 209/49

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS

(2011. gada 16. augusts),

ar kuru groza Lēmumu 2005/382/EK, ar ko apstiprina metodes cūku liemeņu klasificēšanai Ungārijā

(izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 5746)

(Autentisks ir tikai teksts ungāru valodā)

(2011/507/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1), un jo īpaši tās 43. panta m) punktu saistībā ar tās 4. pantu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Lēmumu 2005/382/EK (2) tika atļauts Ungārijā izmantot četras cūku liemeņu klasifikācijas metodes. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Lēmumu 2005/382/EK (2) tika atļauts Ungārijā izmantot četras cūku liemeņu klasifikācijas metodes.

| (2) | Ungārija paziņoja, ka kopš Lēmuma 2005/382/EK pieņemšanas aprēķina formula un klasifikācijas metodes ir ievērojami mainījušās. Tādēļ ir jāveic šādas izmaiņas: vienā no metodēm ir jāatjaunina aprēķina formula, ir jāaizstāj trīs pārējās metodes, ir jāpievieno viena jauna metode, bet visas klasifikācijas metodes kopumā ir jāvienkāršo, nosakot, ka aprēķinā ir jāizmanto tikai viens mērpunkts, nevis divi, kā to dara pašlaik. |
| --- | --- |

(2)

Ungārija paziņoja, ka kopš Lēmuma 2005/382/EK pieņemšanas aprēķina formula un klasifikācijas metodes ir ievērojami mainījušās. Tādēļ ir jāveic šādas izmaiņas: vienā no metodēm ir jāatjaunina aprēķina formula, ir jāaizstāj trīs pārējās metodes, ir jāpievieno viena jauna metode, bet visas klasifikācijas metodes kopumā ir jāvienkāršo, nosakot, ka aprēķinā ir jāizmanto tikai viens mērpunkts, nevis divi, kā to dara pašlaik.

| (3) | Ungārija lūdza Komisiju atļaut tās formulas aizstāšanu, kuru izmanto cūku liemeņu klasifikācijas metodē “FAT-O-MEATER FOM S70” un “FAT-O-MEATER FOM S71”, kā arī apstiprināt četras jaunas metodes cūku liemeņu klasifikācijai tās teritorijā, un protokolā, kas minēts 23. panta 4. punktā Komisijas 2008. gada 10. decembra Regulā (EK) Nr. 1249/2008, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par Kopienas skalu ieviešanu liellopu, cūku un aitu liemeņu klasifikācijai un cenu paziņošanas kārtību (3), sīki aprakstīja sadalīšanas izmēģinājumu, norādot principus, uz kuriem šī metode pamatojas, sadalīšanas izmēģinājuma rezultātus, kā arī vienādojumus, ko izmanto, lai novērtētu muskuļaudu procentuālo daudzumu. |
| --- | --- |

(3)

Ungārija lūdza Komisiju atļaut tās formulas aizstāšanu, kuru izmanto cūku liemeņu klasifikācijas metodē “FAT-O-MEATER FOM S70” un “FAT-O-MEATER FOM S71”, kā arī apstiprināt četras jaunas metodes cūku liemeņu klasifikācijai tās teritorijā, un protokolā, kas minēts 23. panta 4. punktā Komisijas 2008. gada 10. decembra Regulā (EK) Nr. 1249/2008, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par Kopienas skalu ieviešanu liellopu, cūku un aitu liemeņu klasifikācijai un cenu paziņošanas kārtību (3), sīki aprakstīja sadalīšanas izmēģinājumu, norādot principus, uz kuriem šī metode pamatojas, sadalīšanas izmēģinājuma rezultātus, kā arī vienādojumus, ko izmanto, lai novērtētu muskuļaudu procentuālo daudzumu.

| (4) | Pārbaudot šo lūgumu, tika secināts, ka minēto klasifikācijas metožu apstiprināšanas nosacījumi ir izpildīti. Tādēļ šīs klasifikācijas metodes Ungārijā ir jāapstiprina. |
| --- | --- |

(4)

Pārbaudot šo lūgumu, tika secināts, ka minēto klasifikācijas metožu apstiprināšanas nosacījumi ir izpildīti. Tādēļ šīs klasifikācijas metodes Ungārijā ir jāapstiprina.

| (5) | Tādēļ attiecīgi jāgroza Lēmums 2005/382/EK. |
| --- | --- |

(5)

Tādēļ attiecīgi jāgroza Lēmums 2005/382/EK.

| (6) | Aparātu vai klasifikācijas metožu izmaiņas nav atļautas, ja vien tās nav skaidri apstiprinātas ar Komisijas lēmumu. |
| --- | --- |

(6)

Aparātu vai klasifikācijas metožu izmaiņas nav atļautas, ja vien tās nav skaidri apstiprinātas ar Komisijas lēmumu.

| (7) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(7)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmumu 2005/382/EK groza šādi:

| 1) | lēmuma 1. pantu aizstāj ar šādu:
  “1. pants
  Ungārijā cūku liemeņu klasifikācijai saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 (4) V pielikuma B nodaļas IV iedaļas 1. punktu ir atļauts izmantot šādas metodes:






  a) | aparātus “Fat-O-Meater FOM S70” un “Fat-O-Meater FOM S71” un ar tiem saistītās novērtējuma metodes, kuru sīks apraksts ir sniegts pielikuma I daļā; |
| --- | --- | --- |

1)

lēmuma 1. pantu aizstāj ar šādu:

“1. pants

Ungārijā cūku liemeņu klasifikācijai saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 (4) V pielikuma B nodaļas IV iedaļas 1. punktu ir atļauts izmantot šādas metodes:

a)

aparātus “Fat-O-Meater FOM S70” un “Fat-O-Meater FOM S71” un ar tiem saistītās novērtējuma metodes, kuru sīks apraksts ir sniegts pielikuma I daļā;

| b) | aparātu “Ultra FOM 300” un ar to saistītās novērtējuma metodes, kuru apraksts sniegts pielikuma II daļā; |
| --- | --- |

b)

aparātu “Ultra FOM 300” un ar to saistītās novērtējuma metodes, kuru apraksts sniegts pielikuma II daļā;

| c) | aparātu “OptiScan-TP” un ar to saistītās novērtējuma metodes, kuru sīks apraksts sniegts pielikuma III daļā; |
| --- | --- |

c)

aparātu “OptiScan-TP” un ar to saistītās novērtējuma metodes, kuru sīks apraksts sniegts pielikuma III daļā;

| d) | aparātu “IM-03” un ar to saistītās novērtējuma metodes, kuru sīks apraksts sniegts pielikuma IV daļā; |
| --- | --- |

d)

aparātu “IM-03” un ar to saistītās novērtējuma metodes, kuru sīks apraksts sniegts pielikuma IV daļā;

| e) | aparātu “OptiGrade-MCP” un ar to saistītās novērtējuma metodes, kuru sīks apraksts sniegts pielikuma V daļā. |
| --- | --- |

e)

aparātu “OptiGrade-MCP” un ar to saistītās novērtējuma metodes, kuru sīks apraksts sniegts pielikuma V daļā.

Attiecībā uz aparātu “Ultra FOM 300”, kas minēts pirmās daļas b) punktā, pēc mērījumu procedūras pabeigšanas ir jābūt iespējai konstatēt uz liemeņa, ka aparāts ir noteicis BF un LD mērījuma vērtības mērījuma vietā, kas noteikta pielikuma II daļas 3. punktā. Mērījuma vietas atbilstoša marķēšana jāveic mērījumu procedūras laikā.

| 2) | lēmuma pielikumu aizstāj ar šā lēmuma pielikuma tekstu. |
| --- | --- |

2)

lēmuma pielikumu aizstāj ar šā lēmuma pielikuma tekstu.

2. pants

Šo lēmumu piemēro no 2012. gada 2. jūlija.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts Ungārijas Republikai.

Briselē, 2011. gada 16. augustā

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Dacian CIOLOŞ

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 126, 19.5.2005., 55. lpp.

2

(3)  OV L 337, 16.12.2008., 3. lpp.

3

(4)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.”;

4

---

PIELIKUMS

“PIELIKUMS

METODES CŪKU LIEMEŅU KLASIFIKĀCIJAI UNGĀRIJĀ

I Daļa

FAT-O-MEATER FOM S70 UN FAT-O-MEATER FOM S71

| 1. | Šajā daļā izklāstītos noteikumus piemēro tad, kad cūku liemeņu klasifikācijai izmanto aparātus “Fat-O-Meater FOM S70” un “Fat-O-Meater S71”. |
| --- | --- |

1.

Šajā daļā izklāstītos noteikumus piemēro tad, kad cūku liemeņu klasifikācijai izmanto aparātus “Fat-O-Meater FOM S70” un “Fat-O-Meater S71”.

| 2. | Aparāts ir aprīkots ar zondi, kuras diametrs ir 6 milimetri un kura ietver Fremstillet AF Radiometer Copenhagen/Slagteriernes Forskningsinstitut Optisk Sonde MQ tipa optisko zondi ar darbības attālumu no 5 līdz 105 milimetriem. Mērījumu rezultātus izsaka aprēķinātajā muskuļaudu daudzumā, izmantojot attiecīgi S70 un S71 tipa datoru. |
| --- | --- |

2.

Aparāts ir aprīkots ar zondi, kuras diametrs ir 6 milimetri un kura ietver Fremstillet AF Radiometer Copenhagen/Slagteriernes Forskningsinstitut Optisk Sonde MQ tipa optisko zondi ar darbības attālumu no 5 līdz 105 milimetriem. Mērījumu rezultātus izsaka aprēķinātajā muskuļaudu daudzumā, izmantojot attiecīgi S70 un S71 tipa datoru.

| 3. | Liemeņa muskuļaudu daudzumu aprēķina pēc šādas formulas:
  Ŷ = 63,78987 – 0,77968 × BF + 0,10715 × LD
  kur:







  Ŷ | = | aprēķinātais liemeņa muskuļaudu procentuālais daudzums, |
| --- | --- | --- | --- |
| BF | = | muguras tauku biezums (ieskaitot ādu) milimetros, ko mēra 6 centimetrus no sadalīta liemeņa viduslīnijas starp otro un trešo ribu no beigām, |
| LD | = | muguras muskuļu biezums milimetros, ko mēra tajā pašā laikā un vietā kā BF. |

3.

Liemeņa muskuļaudu daudzumu aprēķina pēc šādas formulas:

Ŷ = 63,78987 – 0,77968 × BF + 0,10715 × LD

kur:

Ŷ

=

aprēķinātais liemeņa muskuļaudu procentuālais daudzums,

BF

=

muguras tauku biezums (ieskaitot ādu) milimetros, ko mēra 6 centimetrus no sadalīta liemeņa viduslīnijas starp otro un trešo ribu no beigām,

LD

=

muguras muskuļu biezums milimetros, ko mēra tajā pašā laikā un vietā kā BF.

Šo formulu piemēro liemeņiem, kuru svars ir no 50 līdz 120 kilogramiem.

II Daļa

ULTRA FOM 300

| 1. | Šajā daļā izklāstītos noteikumus piemēro tad, kad cūku liemeņu klasifikācijai izmanto aparātu “Ultra FOM 300”. |
| --- | --- |

1.

Šajā daļā izklāstītos noteikumus piemēro tad, kad cūku liemeņu klasifikācijai izmanto aparātu “Ultra FOM 300”.

| 2. | Aparāts ir aprīkots ar ultraskaņas zondi, kura savukārt aprīkota ar devēju komplektu un raida 3,5 MHz ultraskaņas viļņus. Ultraskaņas signāls tiek pārvērsts ciparu formātā, saglabāts un apstrādāts. Mērījumu rezultātus “Ultra-FOM 300” aparāts izsaka aprēķinātajā muskuļaudu daudzumā. |
| --- | --- |

2.

Aparāts ir aprīkots ar ultraskaņas zondi, kura savukārt aprīkota ar devēju komplektu un raida 3,5 MHz ultraskaņas viļņus. Ultraskaņas signāls tiek pārvērsts ciparu formātā, saglabāts un apstrādāts. Mērījumu rezultātus “Ultra-FOM 300” aparāts izsaka aprēķinātajā muskuļaudu daudzumā.

| 3. | Liemeņa muskuļaudu daudzumu aprēķina pēc šādas formulas:
  Ŷ = 69,38252 – 0,79120 × BF + 0,00994 × LD
  kur:







  Ŷ | = | aprēķinātais liemeņa muskuļaudu procentuālais daudzums, |
| --- | --- | --- | --- |
| BF | = | muguras tauku biezums (ieskaitot ādu) milimetros, ko mēra 7 centimetrus no sadalīta liemeņa viduslīnijas starp otro un trešo ribu no beigām, |
| LD | = | muguras muskuļu biezums milimetros, ko mēra tajā pašā laikā un vietā kā BF. |

3.

Liemeņa muskuļaudu daudzumu aprēķina pēc šādas formulas:

Ŷ = 69,38252 – 0,79120 × BF + 0,00994 × LD

kur:

Ŷ

=

aprēķinātais liemeņa muskuļaudu procentuālais daudzums,

BF

=

muguras tauku biezums (ieskaitot ādu) milimetros, ko mēra 7 centimetrus no sadalīta liemeņa viduslīnijas starp otro un trešo ribu no beigām,

LD

=

muguras muskuļu biezums milimetros, ko mēra tajā pašā laikā un vietā kā BF.

Šo formulu piemēro liemeņiem, kuru svars ir no 50 līdz 120 kilogramiem.

III Daļa

OPTISCAN TP

| 1. | Šajā daļā izklāstītos noteikumus piemēro tad, kad cūku liemeņu klasifikācijai izmanto aparātu “OptiScan TP”. |
| --- | --- |

1.

Šajā daļā izklāstītos noteikumus piemēro tad, kad cūku liemeņu klasifikācijai izmanto aparātu “OptiScan TP”.

| 2. | Aparāts “OptiScan-TP” ir aprīkots ar digitālo attēlu uzņemšanas ierīci, kas uzņem liemeņa divu mērpunktu attēlu. Uz šiem attēliem pamatojas tauku un muskuļu biezuma aprēķins saskaņā ar divu punktu metodi “Zwei-Punkte Messverfahren (ZP)”.
  Mērījumu rezultātus aparāts “OptiScan-TP” izsaka aprēķinātajā muskuļaudu daudzumā. Fotoattēli tiek saglabāti, un vēlāk tos var pārbaudīt. Integrētā Bluetooth® saskarne nodrošina ērtu datu sūtīšanu. |
| --- | --- |

2.

Aparāts “OptiScan-TP” ir aprīkots ar digitālo attēlu uzņemšanas ierīci, kas uzņem liemeņa divu mērpunktu attēlu. Uz šiem attēliem pamatojas tauku un muskuļu biezuma aprēķins saskaņā ar divu punktu metodi “Zwei-Punkte Messverfahren (ZP)”.

Mērījumu rezultātus aparāts “OptiScan-TP” izsaka aprēķinātajā muskuļaudu daudzumā. Fotoattēli tiek saglabāti, un vēlāk tos var pārbaudīt. Integrētā Bluetooth® saskarne nodrošina ērtu datu sūtīšanu.

| 3. | Liemeņa muskuļaudu daudzumu aprēķina pēc šādas formulas:
  Ŷ = 58,31147 – 0,62677 × BF + 0,14664 × LD
  kur:







  Ŷ | = | aprēķinātais liemeņa muskuļaudu procentuālais daudzums, |
| --- | --- | --- | --- |
| BF | = | minimālais tauku slāņa biezums (ieskaitot ādu) milimetros virs gluteus medius muskuļa, |
| LD | = | minimālais muskuļu biezums milimetros starp gluteus medius muskuļa pakaļējo ekstremitāti un muguras smadzeņu kanāla dorsālo daļu. |

3.

Liemeņa muskuļaudu daudzumu aprēķina pēc šādas formulas:

Ŷ = 58,31147 – 0,62677 × BF + 0,14664 × LD

kur:

Ŷ

=

aprēķinātais liemeņa muskuļaudu procentuālais daudzums,

BF

=

minimālais tauku slāņa biezums (ieskaitot ādu) milimetros virs gluteus medius muskuļa,

LD

=

minimālais muskuļu biezums milimetros starp gluteus medius muskuļa pakaļējo ekstremitāti un muguras smadzeņu kanāla dorsālo daļu.

Šo formulu piemēro liemeņiem, kuru svars ir no 50 līdz 120 kilogramiem.

IV Daļa

IM-03

| 1. | Šajā daļā izklāstītos noteikumus piemēro tad, kad cūku liemeņu klasifikācijai izmanto aparātu “IM-03”. |
| --- | --- |

1.

Šajā daļā izklāstītos noteikumus piemēro tad, kad cūku liemeņu klasifikācijai izmanto aparātu “IM-03”.

| 2. | Aparāts ir aprīkots gan ar adatas tipa optisko zondi (single line scanner SLS01), kuras diametrs ir 7 mm, gan ar asmeni. Zonde satur virkni CIS sensoru (contact image sensors) un zaļās gaismas diodes. Darbības attālums ir no 0 līdz 132 mm. Mērījumu rezultātus aparāts “IM-03” izsaka aprēķinātajā muskuļaudu daudzumā. |
| --- | --- |

2.

Aparāts ir aprīkots gan ar adatas tipa optisko zondi (single line scanner SLS01), kuras diametrs ir 7 mm, gan ar asmeni. Zonde satur virkni CIS sensoru (contact image sensors) un zaļās gaismas diodes. Darbības attālums ir no 0 līdz 132 mm. Mērījumu rezultātus aparāts “IM-03” izsaka aprēķinātajā muskuļaudu daudzumā.

| 3. | Liemeņa muskuļaudu daudzumu aprēķina pēc šādas formulas:
  Ŷ = 59,63994 – 0,63951 × BF + 0,12083 × LD
  kur:







  Ŷ | = | aprēķinātais liemeņa muskuļaudu procentuālais daudzums, |
| --- | --- | --- | --- |
| BF | = | muguras tauku biezums (ieskaitot ādu) milimetros, ko mēra 6 centimetrus no sadalīta liemeņa viduslīnijas starp otro un trešo ribu no beigām, |
| LD | = | muguras muskuļu biezums milimetros, ko mēra tajā pašā laikā un vietā kā BF. |

3.

Liemeņa muskuļaudu daudzumu aprēķina pēc šādas formulas:

Ŷ = 59,63994 – 0,63951 × BF + 0,12083 × LD

kur:

Ŷ

=

aprēķinātais liemeņa muskuļaudu procentuālais daudzums,

BF

=

muguras tauku biezums (ieskaitot ādu) milimetros, ko mēra 6 centimetrus no sadalīta liemeņa viduslīnijas starp otro un trešo ribu no beigām,

LD

=

muguras muskuļu biezums milimetros, ko mēra tajā pašā laikā un vietā kā BF.

Šo formulu piemēro liemeņiem, kuru svars ir no 50 līdz 120 kilogramiem.

V Daļa

OPTIGRADE-MCP

| 1. | Šajā daļā izklāstītos noteikumus piemēro tad, kad cūku liemeņu klasifikācijai izmanto aparātu “OptiGrade-MCP”. |
| --- | --- |

1.

Šajā daļā izklāstītos noteikumus piemēro tad, kad cūku liemeņu klasifikācijai izmanto aparātu “OptiGrade-MCP”.

| 2. | Aparāts ir aprīkots ar optisko zondi, kuras diametrs ir 6 mm, vienu infrasarkano fotodiodi (Siemens) un fototranzistoru (Siemens). Darbības attālums ir no 0 līdz 110 mm.
  Mērījumu rezultātus ar datora palīdzību izsaka aprēķinātajā muskuļaudu daudzumā. |
| --- | --- |

2.

Aparāts ir aprīkots ar optisko zondi, kuras diametrs ir 6 mm, vienu infrasarkano fotodiodi (Siemens) un fototranzistoru (Siemens). Darbības attālums ir no 0 līdz 110 mm.

Mērījumu rezultātus ar datora palīdzību izsaka aprēķinātajā muskuļaudu daudzumā.

| 3. | Liemeņa muskuļaudu daudzumu aprēķina pēc šādas formulas:
  Ŷ = 61,45261 – 0,62941 × BF + 0,11736 × LD
  kur:







  Ŷ | = | aprēķinātais liemeņa muskuļaudu procentuālais daudzums, |
| --- | --- | --- | --- |
| BF | = | muguras tauku biezums (ieskaitot ādu) milimetros, ko mēra 6 centimetrus no sadalīta liemeņa viduslīnijas starp otro un trešo ribu no beigām, |
| LD | = | muguras muskuļu biezums milimetros, ko mēra tajā pašā laikā un vietā kā BF. |

3.

Liemeņa muskuļaudu daudzumu aprēķina pēc šādas formulas:

Ŷ = 61,45261 – 0,62941 × BF + 0,11736 × LD

kur:

Ŷ

=

aprēķinātais liemeņa muskuļaudu procentuālais daudzums,

BF

=

muguras tauku biezums (ieskaitot ādu) milimetros, ko mēra 6 centimetrus no sadalīta liemeņa viduslīnijas starp otro un trešo ribu no beigām,

LD

=

muguras muskuļu biezums milimetros, ko mēra tajā pašā laikā un vietā kā BF.

Šo formulu piemēro liemeņiem, kuru svars ir no 50 līdz 120 kilogramiem.”

---

| 17.8.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 209/53 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 209/53

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS

(2011. gada 16. augusts)

par dažiem aizsargpasākumiem saistībā ar klasisko cūku mēri Lietuvā

(izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 5798)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2011/508/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 1989. gada 11. decembra Direktīvu 89/662/EEK par veterinārajām pārbaudēm Kopienas iekšējā tirdzniecībā, lai izveidotu iekšējo tirgu (1), un jo īpaši tās 9. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes 1990. gada 26. jūnija Direktīvu 90/425/EEK par veterinārajām un zootehniskajām pārbaudēm, kas piemērojamas Kopienā iekšējā tirdzniecībā ar noteiktiem dzīviem dzīvniekiem un produktiem, lai izveidotu iekšējo tirgu (2), un jo īpaši tās 10. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes 2001. gada 23. oktobra Direktīvu 2001/89/EK par Kopienas pasākumiem klasiskā cūku mēra kontrolei (3) un jo īpaši tās 11. panta 1. punkta f) apakšpunktu,

ņemot vērā Padomes 2002. gada 16. decembra Direktīvu 2002/99/EK, ar ko paredz dzīvnieku veselības noteikumus, kuri reglamentē tādu dzīvnieku izcelsmes produktu ražošanu, pārstrādi, izplatīšanu un ievešanu, kas paredzēti lietošanai pārtikā (4), un jo īpaši tās 4. panta 3. punkta pirmo daļu,

tā kā:

| (1) | Lietuvā ir konstatēti klasiskā cūku mēra uzliesmojumi. |
| --- | --- |

(1)

Lietuvā ir konstatēti klasiskā cūku mēra uzliesmojumi.

| (2) | Ņemot vērā dzīvu cūku un dažu cūku produktu tirdzniecību, šie uzliesmojumi var apdraudēt citu dalībvalstu ganāmpulkus. |
| --- | --- |

(2)

Ņemot vērā dzīvu cūku un dažu cūku produktu tirdzniecību, šie uzliesmojumi var apdraudēt citu dalībvalstu ganāmpulkus.

| (3) | Ir nepieciešams pastiprināt Lietuvas veiktos pasākumus saistībā ar Direktīvu 2001/89/EK. |
| --- | --- |

(3)

Ir nepieciešams pastiprināt Lietuvas veiktos pasākumus saistībā ar Direktīvu 2001/89/EK.

| (4) | Komisijas 2002. gada 1. februāra Lēmumā 2002/106/EK, ar ko apstiprina Diagnostikas rokasgrāmatu, ar kuru ievieš diagnostikas procedūras, paraugu ņemšanas metodes un laboratorisko testu kritērijus klasiskā cūku mēra apstiprināšanai (5), paredzēti riska pakāpei atbilstoši uzraudzības protokoli. |
| --- | --- |

(4)

Komisijas 2002. gada 1. februāra Lēmumā 2002/106/EK, ar ko apstiprina Diagnostikas rokasgrāmatu, ar kuru ievieš diagnostikas procedūras, paraugu ņemšanas metodes un laboratorisko testu kritērijus klasiskā cūku mēra apstiprināšanai (5), paredzēti riska pakāpei atbilstoši uzraudzības protokoli.

| (5) | Dzīvnieku veselības nosacījumi un sertifikācijas prasības dzīvu cūku tirdzniecībai ir noteiktas Padomes 1964. gada 26. jūnija Direktīvā 64/432/EEK par dzīvnieku veselības problēmām, kas ietekmē liellopu un cūku tirdzniecību Kopienā (6). |
| --- | --- |

(5)

Dzīvnieku veselības nosacījumi un sertifikācijas prasības dzīvu cūku tirdzniecībai ir noteiktas Padomes 1964. gada 26. jūnija Direktīvā 64/432/EEK par dzīvnieku veselības problēmām, kas ietekmē liellopu un cūku tirdzniecību Kopienā (6).

| (6) | Dzīvnieku veselības nosacījumi un sertifikācijas prasības kuiļu spermas tirdzniecībai ir noteiktas Padomes 1990. gada 26. jūnija Direktīvā 90/429/EEK, ar ko nosaka dzīvnieku veselības prasības, kas piemērojamas Kopienas iekšējā tirdzniecībā ar cūku sugu mājdzīvnieku spermu un tās importu (7). |
| --- | --- |

(6)

Dzīvnieku veselības nosacījumi un sertifikācijas prasības kuiļu spermas tirdzniecībai ir noteiktas Padomes 1990. gada 26. jūnija Direktīvā 90/429/EEK, ar ko nosaka dzīvnieku veselības prasības, kas piemērojamas Kopienas iekšējā tirdzniecībā ar cūku sugu mājdzīvnieku spermu un tās importu (7).

| (7) | Padomes 1992. gada 13. jūlija Direktīva 92/65/EEK, ar ko paredz dzīvnieku veselības prasības attiecībā uz tādu dzīvnieku, spermas, olšūnu un embriju tirdzniecību un importu Kopienā, uz kuriem neattiecas dzīvnieku veselības prasības, kas paredzētas īpašos Kopienas noteikumos, kuri minēti Direktīvas 90/425/EEK A(I) pielikumā (8), cita starpā attiecas uz cūku embriju tirdzniecību. |
| --- | --- |

(7)

Padomes 1992. gada 13. jūlija Direktīva 92/65/EEK, ar ko paredz dzīvnieku veselības prasības attiecībā uz tādu dzīvnieku, spermas, olšūnu un embriju tirdzniecību un importu Kopienā, uz kuriem neattiecas dzīvnieku veselības prasības, kas paredzētas īpašos Kopienas noteikumos, kuri minēti Direktīvas 90/425/EEK A(I) pielikumā (8), cita starpā attiecas uz cūku embriju tirdzniecību.

| (8) | Veselības sertifikātu paraugi, kas izmantojami Savienībā aitu un kazu spermas, olšūnu un embriju un cūku sugu dzīvnieku spermas, olšūnu un embriju tirdzniecībā, noteikti Komisijas 2010. gada 26. augusta Lēmumā 2010/470/ES, ar ko nosaka veselības sertifikātu paraugus zirgu dzimtas dzīvnieku, aitu un kazu spermas, olšūnu un embriju un cūku dzimtas dzīvnieku olšūnu un embriju tirdzniecībai Eiropas Savienībā (9). |
| --- | --- |

(8)

Veselības sertifikātu paraugi, kas izmantojami Savienībā aitu un kazu spermas, olšūnu un embriju un cūku sugu dzīvnieku spermas, olšūnu un embriju tirdzniecībā, noteikti Komisijas 2010. gada 26. augusta Lēmumā 2010/470/ES, ar ko nosaka veselības sertifikātu paraugus zirgu dzimtas dzīvnieku, aitu un kazu spermas, olšūnu un embriju un cūku dzimtas dzīvnieku olšūnu un embriju tirdzniecībai Eiropas Savienībā (9).

| (9) | Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regula (EK) Nr. 853/2004, ar ko nosaka īpašus higiēnas noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes pārtiku (10), cita starpā attiecas uz veselības apsvērumiem saistībā ar svaigas gaļas, maltas gaļas, mehāniski atdalītas gaļas, gaļas izstrādājumu, saimniecībā audzētu medījamu dzīvnieku gaļas, gaļas produktu (tostarp apstrādātu kuņģu, pūšļu un zarnu) un piena produktu ražošanu un tirdzniecību. |
| --- | --- |

(9)

Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regula (EK) Nr. 853/2004, ar ko nosaka īpašus higiēnas noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes pārtiku (10), cita starpā attiecas uz veselības apsvērumiem saistībā ar svaigas gaļas, maltas gaļas, mehāniski atdalītas gaļas, gaļas izstrādājumu, saimniecībā audzētu medījamu dzīvnieku gaļas, gaļas produktu (tostarp apstrādātu kuņģu, pūšļu un zarnu) un piena produktu ražošanu un tirdzniecību.

| (10) | Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regula (EK) Nr. 854/2004, ar ko paredz īpašus noteikumus par lietošanai pārtikā paredzētu dzīvnieku izcelsmes produktu oficiālās kontroles organizēšanu (11), cita starpā attiecas uz dzīvnieku izcelsmes pārtikas veselības marķējumu. |
| --- | --- |

(10)

Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regula (EK) Nr. 854/2004, ar ko paredz īpašus noteikumus par lietošanai pārtikā paredzētu dzīvnieku izcelsmes produktu oficiālās kontroles organizēšanu (11), cita starpā attiecas uz dzīvnieku izcelsmes pārtikas veselības marķējumu.

| (11) | Komisijas 2004. gada 30. marta Regulā (EK) Nr. 599/2004 par vienota parauga sertifikāta un inspekcijas ziņojuma ieviešanu Kopienas iekšējā tirdzniecībā ar dzīvniekiem un dzīvnieku izcelsmes produktiem (12) paredzēto sertifikātu ir nepieciešams papildināt ar oficiālu dzīvnieku veselības apliecinājumu, kurš būtu jāpievieno šā lēmuma pielikumā. |
| --- | --- |

(11)

Komisijas 2004. gada 30. marta Regulā (EK) Nr. 599/2004 par vienota parauga sertifikāta un inspekcijas ziņojuma ieviešanu Kopienas iekšējā tirdzniecībā ar dzīvniekiem un dzīvnieku izcelsmes produktiem (12) paredzēto sertifikātu ir nepieciešams papildināt ar oficiālu dzīvnieku veselības apliecinājumu, kurš būtu jāpievieno šā lēmuma pielikumā.

| (12) | Komisijas 2007. gada 17. aprīļa Lēmuma 2007/275/EK par dzīvnieku un produktu sarakstiem, kas jāpakļauj pārbaudei robežkontroles punktos saskaņā ar Padomes Direktīvām 91/496/EEK un 97/78/EK (13), 6. pantā paredzēta atkāpe no veterinārajām pārbaudēm attiecībā uz dažiem produktiem, kas satur dzīvnieku izcelsmes produktus. Ir lietderīgi atļaut šādu produktu sūtījumus no apgabaliem, uz kuriem attiecas ierobežojumi, saskaņā ar vienkāršotu sertificēšanas kārtību. |
| --- | --- |

(12)

Komisijas 2007. gada 17. aprīļa Lēmuma 2007/275/EK par dzīvnieku un produktu sarakstiem, kas jāpakļauj pārbaudei robežkontroles punktos saskaņā ar Padomes Direktīvām 91/496/EEK un 97/78/EK (13), 6. pantā paredzēta atkāpe no veterinārajām pārbaudēm attiecībā uz dažiem produktiem, kas satur dzīvnieku izcelsmes produktus. Ir lietderīgi atļaut šādu produktu sūtījumus no apgabaliem, uz kuriem attiecas ierobežojumi, saskaņā ar vienkāršotu sertificēšanas kārtību.

| (13) | Padomes Direktīva 92/118/EEK (14) paredz dzīvnieku veselības un sabiedrības veselības prasības attiecībā uz tādu produktu tirdzniecību un ievešanu Kopienā, uz kuriem neattiecas šādas prasības, kas paredzētas īpašos Kopienas noteikumos, kuri minēti Direktīvas 89/662/EEK A pielikuma I daļā, un – attiecībā uz slimību izraisītājiem – īpašos Kopienas noteikumos, kuri minēti Direktīvā 90/425/EEK. |
| --- | --- |

(13)

Padomes Direktīva 92/118/EEK (14) paredz dzīvnieku veselības un sabiedrības veselības prasības attiecībā uz tādu produktu tirdzniecību un ievešanu Kopienā, uz kuriem neattiecas šādas prasības, kas paredzētas īpašos Kopienas noteikumos, kuri minēti Direktīvas 89/662/EEK A pielikuma I daļā, un – attiecībā uz slimību izraisītājiem – īpašos Kopienas noteikumos, kuri minēti Direktīvā 90/425/EEK.

| (14) | Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regulā (EK) Nr. 1069/2009, ar ko nosaka veselības aizsardzības noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem un atvasinātajiem produktiem, kuri nav paredzēti cilvēku patēriņam, un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1774/2002 (Dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu regula) (15), noteikti dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu apstrādes dzīvnieku veselības aizsardzības nosacījumi attiecībā uz dzīvniekiem no ierobežotajiem apgabaliem. |
| --- | --- |

(14)

Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regulā (EK) Nr. 1069/2009, ar ko nosaka veselības aizsardzības noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem un atvasinātajiem produktiem, kuri nav paredzēti cilvēku patēriņam, un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1774/2002 (Dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu regula) (15), noteikti dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu apstrādes dzīvnieku veselības aizsardzības nosacījumi attiecībā uz dzīvniekiem no ierobežotajiem apgabaliem.

| (15) | Ciktāl zāles, kas definētas Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 6. novembra Direktīvā 2001/82/EK par Kopienas kodeksu, kas attiecas uz veterinārajām zālēm (16), Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 6. novembra Direktīvā 2001/83/EK par Kopienas kodeksu, kas attiecas uz cilvēkiem paredzētām zālēm (17), un Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 4. aprīļa Direktīvā 2001/20/EK par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz labas klīniskās prakses ieviešanu klīniskās izpētes veikšanā ar cilvēkiem paredzētām zālēm (18), vairs nav Regulas (EK) Nr. 1069/2009 darbības jomā, uz tām nav jāattiecina šajā lēmumā paredzētie ierobežojumiem, kas saistīti ar dzīvnieku veselību. |
| --- | --- |

(15)

Ciktāl zāles, kas definētas Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 6. novembra Direktīvā 2001/82/EK par Kopienas kodeksu, kas attiecas uz veterinārajām zālēm (16), Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 6. novembra Direktīvā 2001/83/EK par Kopienas kodeksu, kas attiecas uz cilvēkiem paredzētām zālēm (17), un Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 4. aprīļa Direktīvā 2001/20/EK par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz labas klīniskās prakses ieviešanu klīniskās izpētes veikšanā ar cilvēkiem paredzētām zālēm (18), vairs nav Regulas (EK) Nr. 1069/2009 darbības jomā, uz tām nav jāattiecina šajā lēmumā paredzētie ierobežojumiem, kas saistīti ar dzīvnieku veselību.

| (16) | Pamatojoties uz Lietuvas sniegto informāciju, ir pamatoti noteikt aizsargpasākumus saistībā ar klasisko cūku mēri Lietuvā uz laiku, kamēr tiks pabeigti vajadzīgie izmeklējumi. |
| --- | --- |

(16)

Pamatojoties uz Lietuvas sniegto informāciju, ir pamatoti noteikt aizsargpasākumus saistībā ar klasisko cūku mēri Lietuvā uz laiku, kamēr tiks pabeigti vajadzīgie izmeklējumi.

| (17) | Ir arī jānosaka pasākumi, lai mazinātu saskari ar cūku saimniecībām dažās Lietuvas daļās un novērstu šo saimniecību savstarpējo saskari, un jāpieprasa reģionāls ierobežojums attiecībā uz dažiem pakalpojumiem saistībā ar cūkām, lai novērstu vīrusa izplatīšanos. |
| --- | --- |

(17)

Ir arī jānosaka pasākumi, lai mazinātu saskari ar cūku saimniecībām dažās Lietuvas daļās un novērstu šo saimniecību savstarpējo saskari, un jāpieprasa reģionāls ierobežojums attiecībā uz dažiem pakalpojumiem saistībā ar cūkām, lai novērstu vīrusa izplatīšanos.

| (18) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(18)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lietuva nodrošina, ka uz citām dalībvalstīm un trešām valstīm netiek nosūtītas cūkas:

| a) | no apgabaliem, kas uzskaitīti I pielikumā; |
| --- | --- |

a)

no apgabaliem, kas uzskaitīti I pielikumā;

| b) | no tās teritorijā esošām saimniecībām, kuras atrodas ārpus I pielikumā uzskaitītajiem apgabaliem un kuras kopš 2011. gada 1. marta ir saņēmušas cūkas no saimniecībām, kas atrodas I pielikumā uzskaitītajos apgabalos. |
| --- | --- |

b)

no tās teritorijā esošām saimniecībām, kuras atrodas ārpus I pielikumā uzskaitītajiem apgabaliem un kuras kopš 2011. gada 1. marta ir saņēmušas cūkas no saimniecībām, kas atrodas I pielikumā uzskaitītajos apgabalos.

2. pants

Lietuva nodrošina, ka:

| a) | netiek pārvadātas cūkas no saimniecībām, kas atrodas I pielikuma A daļā uzskaitītajos apgabalos; |
| --- | --- |

a)

netiek pārvadātas cūkas no saimniecībām, kas atrodas I pielikuma A daļā uzskaitītajos apgabalos;

| b) | kaušanai paredzētu cūku pārvadāšanu no saimniecībām, kas atrodas ārpus I pielikuma A daļā uzskaitītajiem apgabaliem, uz minētajos apgabalos esošām kautuvēm un cūku tranzītu caur minētajiem apgabaliem atļauj tikai:






  i) | pa galvenajiem autoceļiem vai dzelzceļu; un |
| --- | --- | --- |

b)

kaušanai paredzētu cūku pārvadāšanu no saimniecībām, kas atrodas ārpus I pielikuma A daļā uzskaitītajiem apgabaliem, uz minētajos apgabalos esošām kautuvēm un cūku tranzītu caur minētajiem apgabaliem atļauj tikai:

i)

pa galvenajiem autoceļiem vai dzelzceļu; un

| ii) | saskaņā ar sīki izstrādātiem kompetento iestāžu sniegtiem norādījumiem, lai novērstu to, ka pārvadāšanas laikā un kautuvē attiecīgās cūkas nonāk tiešā vai netiešā saskarē ar citām cūkām; |
| --- | --- |

ii)

saskaņā ar sīki izstrādātiem kompetento iestāžu sniegtiem norādījumiem, lai novērstu to, ka pārvadāšanas laikā un kautuvē attiecīgās cūkas nonāk tiešā vai netiešā saskarē ar citām cūkām;

| c) | no I pielikuma B daļā uzskaitītajiem apgabaliem uz citiem Lietuvas apgabaliem netiek pārvadātas cūkas, izņemot gadījumus, kad tieši pārvadā:






  i) | kaušanai paredzētas cūkas uz kautuvi tūlītējai kaušanai, ar noteikumu, ka cūkas ir no vienas saimniecības; |
| --- | --- | --- |

c)

no I pielikuma B daļā uzskaitītajiem apgabaliem uz citiem Lietuvas apgabaliem netiek pārvadātas cūkas, izņemot gadījumus, kad tieši pārvadā:

i)

kaušanai paredzētas cūkas uz kautuvi tūlītējai kaušanai, ar noteikumu, ka cūkas ir no vienas saimniecības;

| ii) | vaislas un nobarojamās cūkas uz saimniecību, ar noteikumu, ka cūkas ir atradušās vienā saimniecībā vismaz 30 dienas vai kopš dzimšanas, ja to vecums ir mazāks par 30 dienām, un:






  — | kura nav saņēmusi dzīvu cūku sūtījumus 30 dienu laikposmā tieši pirms cūku nosūtīšanas datuma, kā arī |
| --- | --- | --- |

ii)

vaislas un nobarojamās cūkas uz saimniecību, ar noteikumu, ka cūkas ir atradušās vienā saimniecībā vismaz 30 dienas vai kopš dzimšanas, ja to vecums ir mazāks par 30 dienām, un:

—

kura nav saņēmusi dzīvu cūku sūtījumus 30 dienu laikposmā tieši pirms cūku nosūtīšanas datuma, kā arī

| — | kurā saskaņā ar Lēmuma 2002/106/EK pielikuma IV nodaļas D daļas 2. punktu veikto klīnisko pārbaužu rezultāts ir negatīvs. |
| --- | --- |

—

kurā saskaņā ar Lēmuma 2002/106/EK pielikuma IV nodaļas D daļas 2. punktu veikto klīnisko pārbaužu rezultāts ir negatīvs.

3. pants

1.   Atkāpjoties no 2. panta a) punkta, kompetentā iestāde var atļaut pārvadāt cūkas no saimniecības, kura atrodas I pielikuma A daļā uzskaitītajos apgabalos, bet ārpus aizsardzības vai uzraudzības zonas:

| a) | tūlītējai kaušanai tieši uz kautuvi, kas atrodas minētajos apgabalos, vai izņēmuma gadījumos uz norādītām kautuvēm Lietuvā, kuras atrodas ārpus minētajiem apgabaliem, ar noteikumu, ka cūkas ir nosūtītas no saimniecības, kurā saskaņā ar Lēmuma 2002/106/EK pielikuma IV nodaļas D daļas 3. punktu veikto klīnisko pārbaužu rezultāts ir negatīvs; |
| --- | --- |

a)

tūlītējai kaušanai tieši uz kautuvi, kas atrodas minētajos apgabalos, vai izņēmuma gadījumos uz norādītām kautuvēm Lietuvā, kuras atrodas ārpus minētajiem apgabaliem, ar noteikumu, ka cūkas ir nosūtītas no saimniecības, kurā saskaņā ar Lēmuma 2002/106/EK pielikuma IV nodaļas D daļas 3. punktu veikto klīnisko pārbaužu rezultāts ir negatīvs;

| b) | uz saimniecību, kas atrodas minētajos apgabalos, ar noteikumu, ka cūkas vismaz 45 dienas vai kopš dzimšanas, ja to vecums ir mazāks par 45 dienām, ir atradušās vienā izcelsmes saimniecībā:






  i) | kura nav saņēmusi dzīvu cūku sūtījumus 45 dienu laikposmā tieši pirms cūku nosūtīšanas datuma; |
| --- | --- | --- |

b)

uz saimniecību, kas atrodas minētajos apgabalos, ar noteikumu, ka cūkas vismaz 45 dienas vai kopš dzimšanas, ja to vecums ir mazāks par 45 dienām, ir atradušās vienā izcelsmes saimniecībā:

i)

kura nav saņēmusi dzīvu cūku sūtījumus 45 dienu laikposmā tieši pirms cūku nosūtīšanas datuma;

| ii) | ja šajā saimniecībā saskaņā ar Lēmuma 2002/106/EK pielikuma IV nodaļas D daļas 2. punktu un IV nodaļas D daļas 4. punkta otro līdz ceturto daļu veikto klīnisko pārbaužu rezultāts ir negatīvs; |
| --- | --- |

ii)

ja šajā saimniecībā saskaņā ar Lēmuma 2002/106/EK pielikuma IV nodaļas D daļas 2. punktu un IV nodaļas D daļas 4. punkta otro līdz ceturto daļu veikto klīnisko pārbaužu rezultāts ir negatīvs;

| c) | uz saimniecību, kas atrodas minētajos apgabalos, ar noteikumu, ka cūkas vismaz 45 dienas vai kopš dzimšanas, ja to vecums ir mazāks par 45 dienām, ir atradušās vienā izcelsmes saimniecībā:






  i) | kura nav saņēmusi dzīvu cūku sūtījumus 20 dienu laikposmā tieši pirms cūku nosūtīšanas datuma, ar noteikumu, ka sešu mēnešu laikposmā tieši pirms cūku nosūtīšanas izcelsmes saimniecība nav saņēmusi citas cūkas, izņemot jauncūkas, no vienas saimniecības; |
| --- | --- | --- |

c)

uz saimniecību, kas atrodas minētajos apgabalos, ar noteikumu, ka cūkas vismaz 45 dienas vai kopš dzimšanas, ja to vecums ir mazāks par 45 dienām, ir atradušās vienā izcelsmes saimniecībā:

i)

kura nav saņēmusi dzīvu cūku sūtījumus 20 dienu laikposmā tieši pirms cūku nosūtīšanas datuma, ar noteikumu, ka sešu mēnešu laikposmā tieši pirms cūku nosūtīšanas izcelsmes saimniecība nav saņēmusi citas cūkas, izņemot jauncūkas, no vienas saimniecības;

| ii) | ja šajā saimniecībā saskaņā ar Lēmuma 2002/106/EK pielikuma IV nodaļas D daļas 2. punktu un IV nodaļas D daļas 4. punkta otro līdz ceturto daļu veikto klīnisko pārbaužu rezultāts ir negatīvs; |
| --- | --- |

ii)

ja šajā saimniecībā saskaņā ar Lēmuma 2002/106/EK pielikuma IV nodaļas D daļas 2. punktu un IV nodaļas D daļas 4. punkta otro līdz ceturto daļu veikto klīnisko pārbaužu rezultāts ir negatīvs;

| d) | uz saimniecību, kas atrodas minētajos apgabalos, ar noteikumu, ka cūkas vismaz 45 dienas vai kopš dzimšanas, ja to vecums ir mazāks par 45 dienām, ir atradušās vienā izcelsmes saimniecībā un:






  i) | ja izcelsmes saimniecība nav saņēmusi citas cūkas, izņemot jauncūkas, kurām veikti laboratoriskie testi ar 10 dienu laikā pirms nosūtīšanas datuma ņemtiem paraugiem un ar negatīviem rezultātiem šādos testos:






  — | antivielu noteikšanas tests, |
| --- | --- | --- | --- |

d)

uz saimniecību, kas atrodas minētajos apgabalos, ar noteikumu, ka cūkas vismaz 45 dienas vai kopš dzimšanas, ja to vecums ir mazāks par 45 dienām, ir atradušās vienā izcelsmes saimniecībā un:

i)

ja izcelsmes saimniecība nav saņēmusi citas cūkas, izņemot jauncūkas, kurām veikti laboratoriskie testi ar 10 dienu laikā pirms nosūtīšanas datuma ņemtiem paraugiem un ar negatīviem rezultātiem šādos testos:

—

antivielu noteikšanas tests,

| — | divi secīgi testi, lai noteiktu klasiskā cūku mēra vīrusa genomu (atgriezeniskās transkriptāzes PĶR), kas ar septiņu dienu intervālu veikti valsts references laboratorijā; |
| --- | --- |

—

divi secīgi testi, lai noteiktu klasiskā cūku mēra vīrusa genomu (atgriezeniskās transkriptāzes PĶR), kas ar septiņu dienu intervālu veikti valsts references laboratorijā;

| ii) | ja šajā izcelsmes saimniecībā saskaņā ar Lēmuma 2002/106/EK pielikuma IV nodaļas D daļas 2. punktu un IV nodaļas D daļas 4. punkta otro līdz ceturto daļu veikto klīnisko pārbaužu rezultāts ir negatīvs. |
| --- | --- |

ii)

ja šajā izcelsmes saimniecībā saskaņā ar Lēmuma 2002/106/EK pielikuma IV nodaļas D daļas 2. punktu un IV nodaļas D daļas 4. punkta otro līdz ceturto daļu veikto klīnisko pārbaužu rezultāts ir negatīvs.

2.   Atkāpjoties no 2. panta a) punkta, kompetentā iestāde var atļaut tiešu cūku pārvadāšanu no saimniecības, kas atrodas uzraudzības zonā, uz norādīto saimniecību, kurā nav cūku un kura atrodas tajā pašā uzraudzības zonā, ar noteikumu, ka:

| a) | norādītajai galamērķa saimniecībai piemēro Direktīvas 2001/89/EK 11. panta 1. punkta f) apakšpunkta un 11. panta 2. punkta nosacījumus; |
| --- | --- |

a)

norādītajai galamērķa saimniecībai piemēro Direktīvas 2001/89/EK 11. panta 1. punkta f) apakšpunkta un 11. panta 2. punkta nosacījumus;

| b) | saimniecībā, no kuras nosūta cūkas, saskaņā ar Lēmuma 2002/106/EK pielikuma IV nodaļas D daļas 2. punktu veikto klīnisko pārbaužu rezultāts ir negatīvs. |
| --- | --- |

b)

saimniecībā, no kuras nosūta cūkas, saskaņā ar Lēmuma 2002/106/EK pielikuma IV nodaļas D daļas 2. punktu veikto klīnisko pārbaužu rezultāts ir negatīvs.

3.   Atkāpjoties no 2. panta a) punkta, kompetentā iestāde var atļaut tiešu cūku pārvadāšanu no saimniecības, kas atrodas uzraudzības zonā, uz norādīto saimniecību aizsardzības zonā, ar noteikumu ka:

| a) | norādītā galamērķa saimniecība atrodas ne mazāk kā 10 km no valsts robežas ar citu dalībvalsti vai trešo valsti un šajā saimniecībā ne mazāk kā 21 dienu pēc tīrīšanas un dezinfekcijas pabeigšanas, kas veikta saskaņā ar Direktīvas 2001/89/EK 12. pantu, nav turētas cūkas; |
| --- | --- |

a)

norādītā galamērķa saimniecība atrodas ne mazāk kā 10 km no valsts robežas ar citu dalībvalsti vai trešo valsti un šajā saimniecībā ne mazāk kā 21 dienu pēc tīrīšanas un dezinfekcijas pabeigšanas, kas veikta saskaņā ar Direktīvas 2001/89/EK 12. pantu, nav turētas cūkas;

| b) | pirms cūku ievešanas norādītajā galamērķa saimniecībā veterinārārsta uzraudzībā ir veikta trešā tīrīšana un dezinfekcija; |
| --- | --- |

b)

pirms cūku ievešanas norādītajā galamērķa saimniecībā veterinārārsta uzraudzībā ir veikta trešā tīrīšana un dezinfekcija;

| c) | visas cūkas nonāk norādītajā galamērķa saimniecībā 20 dienu laikposmā; |
| --- | --- |

c)

visas cūkas nonāk norādītajā galamērķa saimniecībā 20 dienu laikposmā;

| d) | norādītajā galamērķa saimniecībā cūkām ir veikta seroloģiska pārbaude saskaņā ar Lēmuma 2002/106/EK pielikuma IV nodaļas E daļu, ņemot paraugus vismaz 40 dienas pēc tam, kad saimniecībā nonākusi pēdējā no cūkām; |
| --- | --- |

d)

norādītajā galamērķa saimniecībā cūkām ir veikta seroloģiska pārbaude saskaņā ar Lēmuma 2002/106/EK pielikuma IV nodaļas E daļu, ņemot paraugus vismaz 40 dienas pēc tam, kad saimniecībā nonākusi pēdējā no cūkām;

| e) | neviena cūka netiek izvesta no norādītās galamērķa saimniecības, izņemot gadījumus, kad d) apakšpunktā minēto pārbaužu rezultāti ir negatīvi un cūkas izved tūlītējai nokaušanai kautuvē, kas atrodas I pielikuma A daļā uzskaitītajos apgabalos. |
| --- | --- |

e)

neviena cūka netiek izvesta no norādītās galamērķa saimniecības, izņemot gadījumus, kad d) apakšpunktā minēto pārbaužu rezultāti ir negatīvi un cūkas izved tūlītējai nokaušanai kautuvē, kas atrodas I pielikuma A daļā uzskaitītajos apgabalos.

4.   Kompetentā iestāde veic 1. līdz 3. punktā minēto cūku pārvadājumu uzskaiti un nekavējoties par to ziņo Komisijai Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgajā komitejā.

4. pants

Lietuva nodrošina, ka uz citām dalībvalstīm vai trešām valstīm netiek veikti šādu preču sūtījumi:

| a) | kuiļu sperma, ja vien sperma nav iegūta no kuiļiem, kuri ir turēti savākšanas centrā, kas minēts Direktīvas 90/429/EEK 3. panta a) punktā un atrodas ārpus I pielikumā uzskaitītajiem apgabaliem; |
| --- | --- |

a)

kuiļu sperma, ja vien sperma nav iegūta no kuiļiem, kuri ir turēti savākšanas centrā, kas minēts Direktīvas 90/429/EEK 3. panta a) punktā un atrodas ārpus I pielikumā uzskaitītajiem apgabaliem;

| b) | cūku sugu dzīvnieku olšūnas un embriji, ja vien olšūnu un embriju izcelsme nav no cūku dzimtas dzīvniekiem, kuri turēti saimniecībā, kas atrodas ārpus I pielikumā uzskaitītajiem apgabaliem. |
| --- | --- |

b)

cūku sugu dzīvnieku olšūnas un embriji, ja vien olšūnu un embriju izcelsme nav no cūku dzimtas dzīvniekiem, kuri turēti saimniecībā, kas atrodas ārpus I pielikumā uzskaitītajiem apgabaliem.

5. pants

Lietuva nodrošina, ka:

| 1) | veselības sertifikātā, kas dots Direktīvas 64/432/EEK F pielikumā (2. paraugs) un ko pievieno cūku sugu dzīvniekiem, kurus nosūta no Lietuvas uz citām dalībvalstīm, iekļauj šādu ierakstu:
  “Dzīvnieki saskaņā ar Komisijas 2011. gada 16. augusta Īstenošanas lēmumu 2011/508/ES par dažiem aizsargpasākumiem saistībā ar klasisko cūku mēri Lietuvā”; |
| --- | --- |

1)

veselības sertifikātā, kas dots Direktīvas 64/432/EEK F pielikumā (2. paraugs) un ko pievieno cūku sugu dzīvniekiem, kurus nosūta no Lietuvas uz citām dalībvalstīm, iekļauj šādu ierakstu:

“Dzīvnieki saskaņā ar Komisijas 2011. gada 16. augusta Īstenošanas lēmumu 2011/508/ES par dažiem aizsargpasākumiem saistībā ar klasisko cūku mēri Lietuvā”;

| 2) | veselības sertifikātā, kas dots Direktīvas 90/429/EEK D pielikumā un ko pievieno kuiļu spermai, ko nosūta no Lietuvas uz citām dalībvalstīm, iekļauj šādu ierakstu:
  “Sperma saskaņā ar Komisijas 2011. gada 16. augusta Īstenošanas lēmumu 2011/508/ES par dažiem aizsargpasākumiem saistībā ar klasisko cūku mēri Lietuvā”; |
| --- | --- |

2)

veselības sertifikātā, kas dots Direktīvas 90/429/EEK D pielikumā un ko pievieno kuiļu spermai, ko nosūta no Lietuvas uz citām dalībvalstīm, iekļauj šādu ierakstu:

“Sperma saskaņā ar Komisijas 2011. gada 16. augusta Īstenošanas lēmumu 2011/508/ES par dažiem aizsargpasākumiem saistībā ar klasisko cūku mēri Lietuvā”;

| 3) | veselības sertifikātā, kas dots Lēmuma 2010/470/ES V pielikumā un ko pievieno cūku sugu dzīvnieku olšūnām un embrijiem, ko nosūta no Lietuvas uz citām dalībvalstīm, iekļauj šādu ierakstu:
  “Olšūnas/Embriji (lieko svītrot) saskaņā ar Komisijas 2011. gada 16. augusta Īstenošanas lēmumu 2011/508/ES par dažiem aizsargpasākumiem saistībā ar klasisko cūku mēri Lietuvā”. |
| --- | --- |

3)

veselības sertifikātā, kas dots Lēmuma 2010/470/ES V pielikumā un ko pievieno cūku sugu dzīvnieku olšūnām un embrijiem, ko nosūta no Lietuvas uz citām dalībvalstīm, iekļauj šādu ierakstu:

“Olšūnas/Embriji (lieko svītrot) saskaņā ar Komisijas 2011. gada 16. augusta Īstenošanas lēmumu 2011/508/ES par dažiem aizsargpasākumiem saistībā ar klasisko cūku mēri Lietuvā”.

6. pants

1.   Atkāpjoties no Direktīvas 2001/89/EK 10. panta 3. punkta f) apakšpunkta ceturtā ievilkuma, Lietuva var izmantot Regulas (EK) Nr. 854/2004 5. panta 2. punktā noteikto veselības marķējumu un var atļaut, ka svaigai gaļai neveic turpmāku apstrādi saskaņā ar Direktīvas 2002/99/EK 4. panta 1. punktu, ja cūkgaļu iegūst no cūkām, kuras atbilst šādām prasībām:

| a) | dzīvnieki ir nokauti 12 stundu laikā pēc ievešanas kautuvē; |
| --- | --- |

a)

dzīvnieki ir nokauti 12 stundu laikā pēc ievešanas kautuvē;

| b) | to izcelsmes vieta ir saimniecība:






  i) | kura atrodas uzraudzības zonā, kas izveidota saskaņā ar Direktīvas 2001/89/EK 9. panta 1. punktu šā lēmuma I pielikuma A daļā uzskaitītajos apgabalos un ap aizsargāto zonu, kur:






  — | pirms cūku pārvietošanas uz kautuvi 21 dienu nav konstatēts klasiskā cūku mēra uzliesmojums un kur pēc inficēto saimniecību dezinfekcijas ir pagājusi vismaz 21 diena, |
| --- | --- | --- | --- |

b)

to izcelsmes vieta ir saimniecība:

i)

kura atrodas uzraudzības zonā, kas izveidota saskaņā ar Direktīvas 2001/89/EK 9. panta 1. punktu šā lēmuma I pielikuma A daļā uzskaitītajos apgabalos un ap aizsargāto zonu, kur:

—

pirms cūku pārvietošanas uz kautuvi 21 dienu nav konstatēts klasiskā cūku mēra uzliesmojums un kur pēc inficēto saimniecību dezinfekcijas ir pagājusi vismaz 21 diena,

| — | šajās uzraudzības un aizsargzonās pēc klasiskā cūku mēra atklāšanas visās saimniecībās ir veiktas klīniskās pārbaudes uz klasisko cūku mēri un rezultāti ir negatīvi; |
| --- | --- |

—

šajās uzraudzības un aizsargzonās pēc klasiskā cūku mēra atklāšanas visās saimniecībās ir veiktas klīniskās pārbaudes uz klasisko cūku mēri un rezultāti ir negatīvi;

| ii) | kuru kompetentā iestāde pilnvarojusi pārvest cūkas uz norādīto kautuvi un:






  — | kurai pēc epidemioloģiskās izmeklēšanas nav bijis kontakts ar inficētu saimniecību, |
| --- | --- | --- |

ii)

kuru kompetentā iestāde pilnvarojusi pārvest cūkas uz norādīto kautuvi un:

—

kurai pēc epidemioloģiskās izmeklēšanas nav bijis kontakts ar inficētu saimniecību,

| — | kuru pēc uzraudzības zonas noteikšanas veterinārārsts regulāri pārbaudījis, pārbaudē aptverot visas saimniecībā esošās cūkas, |
| --- | --- |

—

kuru pēc uzraudzības zonas noteikšanas veterinārārsts regulāri pārbaudījis, pārbaudē aptverot visas saimniecībā esošās cūkas,

| — | kurā visas cūkas ir klīniski un laboratoriski pārbaudītas atbilstīgi Lēmuma 2002/106/EK pielikuma IV nodaļas D daļas 1., 3., 4. un 5. punktam. |
| --- | --- |

—

kurā visas cūkas ir klīniski un laboratoriski pārbaudītas atbilstīgi Lēmuma 2002/106/EK pielikuma IV nodaļas D daļas 1., 3., 4. un 5. punktam.

2.   Lietuva nodrošina, ka 1. punkta a) apakšpunktā minētā kautuve:

| a) | atrodas I pielikuma A daļā uzskaitītajos apgabalos; |
| --- | --- |

a)

atrodas I pielikuma A daļā uzskaitītajos apgabalos;

| b) | tajā pašā dienā nepieņem kaušanai tādas cūkas, kas nav 1. punktā minētās. |
| --- | --- |

b)

tajā pašā dienā nepieņem kaušanai tādas cūkas, kas nav 1. punktā minētās.

3.   Lietuva nodrošina, ka 1. punktā minēto cūku pārvadāšanai izmantotos transportlīdzekļus pēc katra pārvadājuma iztīra un divreiz dezinficē.

7. pants

1.   Lietuva nodrošina, ka 6. pantā minētajai cūkgaļai pievieno sertifikātu, kurš izdots saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 599/2004 pielikumu un kuru ir aizpildījis valsts pilnvarots veterinārārsts, kopā ar dzīvnieku veselības apliecinājumu, kā noteikts šā lēmuma II pielikumā.

2.   Lietuva nodrošina, ka Komisijai un dalībvalstīm sniedz šādu informāciju par 6. pantā minētajām cūkām:

| a) | pirms cūku kaušanas – šo cūku kaušanai norādīto kautuvju nosaukums un atrašanās vieta; |
| --- | --- |

a)

pirms cūku kaušanas – šo cūku kaušanai norādīto kautuvju nosaukums un atrašanās vieta;

| b) | pēc cūku kaušanas – reizi nedēļā ziņojums ar informāciju par:






  i) | norādītajās kautuvēs nokauto cūku skaitu; |
| --- | --- | --- |

b)

pēc cūku kaušanas – reizi nedēļā ziņojums ar informāciju par:

i)

norādītajās kautuvēs nokauto cūku skaitu;

| ii) | identifikācijas sistēmu un pārvietošanas kontrolēm, ko piemēro, lai nodrošinātu Direktīvas 2001/89/EK 11. panta 1. punkta f) apakšpunkta ievērošanu. |
| --- | --- |

ii)

identifikācijas sistēmu un pārvietošanas kontrolēm, ko piemēro, lai nodrošinātu Direktīvas 2001/89/EK 11. panta 1. punkta f) apakšpunkta ievērošanu.

8. pants

1.   Lietuva nenosūta uz citām dalībvalstīm vai trešām valstīm šādu preču sūtījumus:

| a) | cūku sugu dzīvnieku produktus, kuri nav minēti 6. un 7. pantā un kuru izcelsme ir I pielikuma A daļā uzskaitītajos apgabalos; |
| --- | --- |

a)

cūku sugu dzīvnieku produktus, kuri nav minēti 6. un 7. pantā un kuru izcelsme ir I pielikuma A daļā uzskaitītajos apgabalos;

| b) | produktus, kas iegūti no cūku sugu dzīvniekiem, kuru izcelsme ir I pielikuma A daļā uzskaitītajos apgabalos; |
| --- | --- |

b)

produktus, kas iegūti no cūku sugu dzīvniekiem, kuru izcelsme ir I pielikuma A daļā uzskaitītajos apgabalos;

| c) | tādu cūku sugu dzīvnieku kūtsmēslus, kuru izcelsme ir I pielikuma A daļā uzskaitītajos apgabalos. |
| --- | --- |

c)

tādu cūku sugu dzīvnieku kūtsmēslus, kuru izcelsme ir I pielikuma A daļā uzskaitītajos apgabalos.

2.   Šā panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā noteiktos aizliegumus nepiemēro:

| a) | cūku sugu dzīvnieku izcelsmes produktiem:






  i) | kuriem veikta termiska apstrāde:






  — | hermētiski noslēgtā tvertnē ar Fo vērtību 3,00 vai vairāk, vai |
| --- | --- | --- | --- |

a)

cūku sugu dzīvnieku izcelsmes produktiem:

i)

kuriem veikta termiska apstrāde:

—

hermētiski noslēgtā tvertnē ar Fo vērtību 3,00 vai vairāk, vai

| — | produktu iekšējai temperatūrai sasniedzot vismaz 70 °C; vai |
| --- | --- |

—

produktu iekšējai temperatūrai sasniedzot vismaz 70 °C; vai

| ii) | kuri ražoti ārpus I pielikumā uzskaitītajiem apgabaliem saskaņā ar Regulā (EK) Nr. 1069/2009 paredzētajiem nosacījumiem un kuri kopš ievešanas Lietuvā uzglabāti un pārvadāti atsevišķi no dzīvnieku izcelsmes produktiem, ko saskaņā ar 1. punktu aizliegts nosūtīt; |
| --- | --- |

ii)

kuri ražoti ārpus I pielikumā uzskaitītajiem apgabaliem saskaņā ar Regulā (EK) Nr. 1069/2009 paredzētajiem nosacījumiem un kuri kopš ievešanas Lietuvā uzglabāti un pārvadāti atsevišķi no dzīvnieku izcelsmes produktiem, ko saskaņā ar 1. punktu aizliegts nosūtīt;

| b) | asinīm un asiņu produktiem, kā definēts Komisija Regulas (ES) Nr. 142/2011 (19) I pielikuma 2. un 4. punktā un kuri apstrādāti ar vismaz vienu no Regulas (ES) Nr. 142/2011 XIV pielikuma II nodaļas 2. iedaļas 3.1. punktā minētajiem apstrādes veidiem, pēc kā veikta efektivitātes pārbaude, vai kuri ir ievesti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 142/2011 XIV pielikuma II nodaļas 2. iedaļu; |
| --- | --- |

b)

asinīm un asiņu produktiem, kā definēts Komisija Regulas (ES) Nr. 142/2011 (19) I pielikuma 2. un 4. punktā un kuri apstrādāti ar vismaz vienu no Regulas (ES) Nr. 142/2011 XIV pielikuma II nodaļas 2. iedaļas 3.1. punktā minētajiem apstrādes veidiem, pēc kā veikta efektivitātes pārbaude, vai kuri ir ievesti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 142/2011 XIV pielikuma II nodaļas 2. iedaļu;

| c) | cūku taukiem un kausētiem taukiem, kas pārstrādāti ar 1. pārstrādes metodi (sterilizācijā spiediena ietekmē) vai saskaņā ar kādu citu no Regulas (ES) Nr. 142/2011 IV pielikuma III nodaļā minētajām pārstrādes metodēm; |
| --- | --- |

c)

cūku taukiem un kausētiem taukiem, kas pārstrādāti ar 1. pārstrādes metodi (sterilizācijā spiediena ietekmē) vai saskaņā ar kādu citu no Regulas (ES) Nr. 142/2011 IV pielikuma III nodaļā minētajām pārstrādes metodēm;

| d) | lolojumdzīvnieku barībai, kas atbilst Regulas (ES) Nr. 142/2011 XIII pielikuma II nodaļas 3. punkta a) apakšpunktā un 3. punkta b) apakšpunkta i), ii) un iii) punktā izklāstītajām prasībām; |
| --- | --- |

d)

lolojumdzīvnieku barībai, kas atbilst Regulas (ES) Nr. 142/2011 XIII pielikuma II nodaļas 3. punkta a) apakšpunktā un 3. punkta b) apakšpunkta i), ii) un iii) punktā izklāstītajām prasībām;

| e) | medību trofejām saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 142/2011 XIII pielikuma VI nodaļas C.2. punktu; |
| --- | --- |

e)

medību trofejām saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 142/2011 XIII pielikuma VI nodaļas C.2. punktu;

| f) | rūpnieciski mazgātiem vai miecēšanā iegūtiem cūkas sariem, kas ir droši iesaiņoti iepakojumā un sausi; |
| --- | --- |

f)

rūpnieciski mazgātiem vai miecēšanā iegūtiem cūkas sariem, kas ir droši iesaiņoti iepakojumā un sausi;

| g) | fasētiem dzīvnieku izcelsmes produktiem, kas paredzēti in-vitro diagnostikai vai laboratorijas reaģentiem; |
| --- | --- |

g)

fasētiem dzīvnieku izcelsmes produktiem, kas paredzēti in-vitro diagnostikai vai laboratorijas reaģentiem;

| h) | Direktīvā 2001/83/EK definētajām zālēm, medicīnas ierīcēm, kas ražotas, izmantojot dzīvnieku audus, kuri ir padarīti dzīvotnespējīgi, kā minēts Padomes Direktīvas 93/42/EEK (20) 1. panta 5. punkta g) apakšpunktā, Direktīvā 2001/82/EK definētajām veterinārajām zālēm un Direktīvā 2001/20/EK definētajām pētāmajām zālēm; |
| --- | --- |

h)

Direktīvā 2001/83/EK definētajām zālēm, medicīnas ierīcēm, kas ražotas, izmantojot dzīvnieku audus, kuri ir padarīti dzīvotnespējīgi, kā minēts Padomes Direktīvas 93/42/EEK (20) 1. panta 5. punkta g) apakšpunktā, Direktīvā 2001/82/EK definētajām veterinārajām zālēm un Direktīvā 2001/20/EK definētajām pētāmajām zālēm;

| i) | dzīvnieku zarnām, kuras atbilst Direktīvas 92/118/EEK I pielikuma 2. nodaļas A daļā izklāstītajiem nosacījumiem un kuras ir iztīrītas, salīmētas un vai nu sālītas, blanšētas, vai kaltētas, un kurām pēc tam ir veikta pēcapstrāde, lai zarnas aizsargātu no atkārtotas inficēšanās; |
| --- | --- |

i)

dzīvnieku zarnām, kuras atbilst Direktīvas 92/118/EEK I pielikuma 2. nodaļas A daļā izklāstītajiem nosacījumiem un kuras ir iztīrītas, salīmētas un vai nu sālītas, blanšētas, vai kaltētas, un kurām pēc tam ir veikta pēcapstrāde, lai zarnas aizsargātu no atkārtotas inficēšanās;

| j) | saliktiem produktiem, kas nav pakļauti tālākai apstrādei un kas satur dzīvnieku izcelsmes produktus, apzinoties, ka apstrāde nebija vajadzīga galaproduktiem, kuru sastāvdaļas atbilst attiecīgajiem šajā lēmumā izklāstītajiem dzīvnieku veselības nosacījumiem. |
| --- | --- |

j)

saliktiem produktiem, kas nav pakļauti tālākai apstrādei un kas satur dzīvnieku izcelsmes produktus, apzinoties, ka apstrāde nebija vajadzīga galaproduktiem, kuru sastāvdaļas atbilst attiecīgajiem šajā lēmumā izklāstītajiem dzīvnieku veselības nosacījumiem.

3.   Lietuva nodrošina to, ka 2. punktā minētajiem dzīvnieku izcelsmes produktiem, kurus nosūta uz citām dalībvalstīm, ir pievienots oficiāls sertifikāts, kurā ir šāds ieraksts:

“Dzīvnieki saskaņā ar Komisijas 2011. gada 16. augusta Īstenošanas lēmumu 2011/508/ES par dažiem aizsargpasākumiem saistībā ar klasisko cūku mēri Lietuvā”.

9. pants

Atkāpjoties no 8. panta 3. punkta, ir pietiekami:

| a) | lēmuma 8. panta 2. punkta a) līdz d) un i) apakšpunktā minēto produktu atbilstību apstrādes nosacījumiem norādīt komercdokumentā, kurš jāsagatavo atbilstīgi attiecīgajiem Savienības tiesību aktiem un kurš vizēts saskaņā ar 10. pantu; |
| --- | --- |

a)

lēmuma 8. panta 2. punkta a) līdz d) un i) apakšpunktā minēto produktu atbilstību apstrādes nosacījumiem norādīt komercdokumentā, kurš jāsagatavo atbilstīgi attiecīgajiem Savienības tiesību aktiem un kurš vizēts saskaņā ar 10. pantu;

| b) | lēmuma 8. panta 2. punkta f) apakšpunktā minētajiem produktiem pievienot komercdokumentu, kas apliecina, ka tiem:






  i) | veikta rūpnieciska mazgāšana; vai |
| --- | --- | --- |

b)

lēmuma 8. panta 2. punkta f) apakšpunktā minētajiem produktiem pievienot komercdokumentu, kas apliecina, ka tiem:

i)

veikta rūpnieciska mazgāšana; vai

| ii) | tie ir iegūti miecējot; vai |
| --- | --- |

ii)

tie ir iegūti miecējot; vai

| iii) | atbilst prasībām, kas izklāstītas Regulas (ES) Nr. 142/2011 XIII pielikuma VII nodaļas A.1. punktā; |
| --- | --- |

iii)

atbilst prasībām, kas izklāstītas Regulas (ES) Nr. 142/2011 XIII pielikuma VII nodaļas A.1. punktā;

| c) | lēmuma 8. panta 2. punkta g) un h) apakšpunktā minētajiem produktiem pievienot komercdokumentu, kurā norādīts, ka produktus paredzēts izmantot in-vitro diagnostikā, kā laboratorijas reaģentus, zāles vai medicīnas ierīces, ar noteikumu, ka produkti skaidri marķēti ar tekstu “lietot tikai in-vitro diagnostikā” vai “tikai laboratorijas vajadzībām”, vai “zāles”, vai “medicīnas ierīces”; |
| --- | --- |

c)

lēmuma 8. panta 2. punkta g) un h) apakšpunktā minētajiem produktiem pievienot komercdokumentu, kurā norādīts, ka produktus paredzēts izmantot in-vitro diagnostikā, kā laboratorijas reaģentus, zāles vai medicīnas ierīces, ar noteikumu, ka produkti skaidri marķēti ar tekstu “lietot tikai in-vitro diagnostikā” vai “tikai laboratorijas vajadzībām”, vai “zāles”, vai “medicīnas ierīces”;

in-vitro

in-vitro

| d) | lēmuma 8. panta 2. punkta j) apakšpunktā minētajiem produktiem, kas ražoti uzņēmumā, kurā ieviesta HACCP sistēma un pārbaudāma darba standartprocedūra (kas garantē to, ka iepriekš apstrādātas sastāvdaļas atbilst attiecīgajiem šajā lēmumā izklāstītajiem dzīvnieku veselības nosacījumiem), minēto faktu norādīt sūtījumam pievienotajā komercdokumentā, kurš vizēts saskaņā ar 10. pantu; |
| --- | --- |

d)

lēmuma 8. panta 2. punkta j) apakšpunktā minētajiem produktiem, kas ražoti uzņēmumā, kurā ieviesta HACCP sistēma un pārbaudāma darba standartprocedūra (kas garantē to, ka iepriekš apstrādātas sastāvdaļas atbilst attiecīgajiem šajā lēmumā izklāstītajiem dzīvnieku veselības nosacījumiem), minēto faktu norādīt sūtījumam pievienotajā komercdokumentā, kurš vizēts saskaņā ar 10. pantu;

HACCP

| e) | saliktiem produktiem, kas atbilst Lēmuma 2007/275/EK 6. panta 1. punktā izklāstītajiem nosacījumiem, pievienot komercdokumentu, kurā ir šāds ieraksts:
  “Šie saliktie produkti ir pastāvīgi glabājami vides temperatūrā, vai ražošanas laikā tiem ir noteikti veikta pilna vārīšanas vai termiska apstrāde, kas skar visu to saturu, tādējādi pārveidojot jebkuru jēlvielu.” |
| --- | --- |

e)

saliktiem produktiem, kas atbilst Lēmuma 2007/275/EK 6. panta 1. punktā izklāstītajiem nosacījumiem, pievienot komercdokumentu, kurā ir šāds ieraksts:

“Šie saliktie produkti ir pastāvīgi glabājami vides temperatūrā, vai ražošanas laikā tiem ir noteikti veikta pilna vārīšanas vai termiska apstrāde, kas skar visu to saturu, tādējādi pārveidojot jebkuru jēlvielu.”

10. pants

1.   Ja ir izdarīta atsauce uz šo pantu, kompetentās iestādes nodrošina to, ka komercdokuments, kas tirdzniecībā starp dalībvalstīm jāizmanto saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, ir vizēts, tam pievienota oficiāla sertifikāta kopija, kurā ir norādīts, ka:

| a) | attiecīgie produkti ir ražoti:






  i) | ražošanas procesā, kas ir pārbaudīts, un ir konstatēta tā atbilstība attiecīgajām Savienības dzīvnieku veselības tiesību aktu prasībām, un tas ir piemērots klasiskā cūku mēra vīrusa apkarošanai; vai |
| --- | --- | --- |

a)

attiecīgie produkti ir ražoti:

i)

ražošanas procesā, kas ir pārbaudīts, un ir konstatēta tā atbilstība attiecīgajām Savienības dzīvnieku veselības tiesību aktu prasībām, un tas ir piemērots klasiskā cūku mēra vīrusa apkarošanai; vai

| ii) | no iepriekš apstrādātām izejvielām, kas ir pienācīgi sertificētas, lai atbilstu 8. un 9. pantā noteiktajām prasībām; kā arī |
| --- | --- |

ii)

no iepriekš apstrādātām izejvielām, kas ir pienācīgi sertificētas, lai atbilstu 8. un 9. pantā noteiktajām prasībām; kā arī

| b) | ir spēkā noteikumi, lai pēc apstrādes izvairītos no iespējamas atkārtotas inficēšanās ar klasiskā cūku mēra vīrusu. |
| --- | --- |

b)

ir spēkā noteikumi, lai pēc apstrādes izvairītos no iespējamas atkārtotas inficēšanās ar klasiskā cūku mēra vīrusu.

2.   Sertifikāts, kas minēts 1. punktā:

| a) | ietver atsauci uz šo lēmumu; |
| --- | --- |

a)

ietver atsauci uz šo lēmumu;

| b) | ir derīgs 30 dienas; |
| --- | --- |

b)

ir derīgs 30 dienas;

| c) | ietver atsauci uz tā derīguma termiņu; |
| --- | --- |

c)

ietver atsauci uz tā derīguma termiņu;

| d) | ir atjaunojams pēc uzņēmuma pārbaudes. |
| --- | --- |

d)

ir atjaunojams pēc uzņēmuma pārbaudes.

11. pants

1.   Kompetentā iestāde I pielikumā uzskaitītajos apgabalos nosaka riska zonas.

2.   Pakalpojumus, ko sniedz personas, kuras nonāk tiešā saskarē ar cūkām vai kurām nepieciešams ieiet cūkām paredzētajās telpās, sniedz vienīgi minētajās riska zonās un nesniedz citās Savienības daļās. Tas pats attiecas uz pakalpojumiem, kuros lieto transportlīdzekļus lopbarības, kūtsmēslu vai beigtu dzīvnieku pārvadāšanai uz vai no cūku saimniecībām, kas atrodas I pielikumā uzskaitītajos apgabalos.

3.   Panta 2. punktu pakalpojumiem nepiemēro, ar noteikumu, ka ir izpildīti šādi nosacījumi:

| a) | transportlīdzekļi, iekārtas un jebkādi citi materiāli ir iztīrīti un dezinficēti; |
| --- | --- |

a)

transportlīdzekļi, iekārtas un jebkādi citi materiāli ir iztīrīti un dezinficēti;

| b) | personas, transportlīdzekļi un iekārtas nav tiešā kontaktā ar cūkām vai cūku saimniecībām vismaz trīs dienas. |
| --- | --- |

b)

personas, transportlīdzekļi un iekārtas nav tiešā kontaktā ar cūkām vai cūku saimniecībām vismaz trīs dienas.

4.   Lietuva nodrošina, ka:

| a) | I pielikumā uzskaitītajos apgabalos veic šādus uzraudzības pasākumus:






  i) | par katru cūku saimniecībās konstatēto lipīgas slimības gadījumu nekavējoties un pirms ārstēšanas uzsākšanas ziņo kompetentajai iestādei, ja šādas slimības ārstēšanai nozīmē antibiotikas vai citus antibakteriālos līdzekļus; |
| --- | --- | --- |

a)

I pielikumā uzskaitītajos apgabalos veic šādus uzraudzības pasākumus:

i)

par katru cūku saimniecībās konstatēto lipīgas slimības gadījumu nekavējoties un pirms ārstēšanas uzsākšanas ziņo kompetentajai iestādei, ja šādas slimības ārstēšanai nozīmē antibiotikas vai citus antibakteriālos līdzekļus;

| ii) | cūku saimniecībās, kas minētas a) apakšpunktā, veterinārārsts nekavējoties veic klīniskās pārbaudes un paraugu ņemšanas procedūras atbilstīgi Lēmuma 2002/106/EK pielikuma IV nodaļas A daļai; |
| --- | --- |

ii)

cūku saimniecībās, kas minētas a) apakšpunktā, veterinārārsts nekavējoties veic klīniskās pārbaudes un paraugu ņemšanas procedūras atbilstīgi Lēmuma 2002/106/EK pielikuma IV nodaļas A daļai;

| b) | piemēro slimības kontrolei vajadzīgos profilakses pasākumus atbilstīgi Direktīvas 2001/89/EK 4. panta 3. punkta a) apakšpunktam; |
| --- | --- |

b)

piemēro slimības kontrolei vajadzīgos profilakses pasākumus atbilstīgi Direktīvas 2001/89/EK 4. panta 3. punkta a) apakšpunktam;

| c) | īsteno cūku audzētājiem paredzētu informācijas kampaņu. |
| --- | --- |

c)

īsteno cūku audzētājiem paredzētu informācijas kampaņu.

12. pants

Lietuva nodrošina, ka I pielikuma A daļā uzskaitītajos apgabalos:

| a) | pasākumi uzraudzības un aizsargzonās turpinās vismaz 40 dienas pēc tam, kad pabeigta inficēto saimniecību iepriekšēja tīrīšana un dezinfekcija; |
| --- | --- |

a)

pasākumi uzraudzības un aizsargzonās turpinās vismaz 40 dienas pēc tam, kad pabeigta inficēto saimniecību iepriekšēja tīrīšana un dezinfekcija;

| b) | visās uzraudzības zonas saimniecībās cūkām papildus Direktīvas 2001/89/EK 11. panta 3. punkta b) apakšpunktā minētajām pārbaudēm un pirms Direktīvā 2001/89/EK noteikto pasākumu atcelšanas uzraudzības zonā ir veiktas klīniskās un laboratorijas pārbaudes atbilstīgi Lēmuma 2002/106/EK pielikuma IV nodaļas F daļai; šīs pārbaudes nedrīkst notikt agrāk kā 30 dienas pēc tam, kad pabeigta inficēto saimniecību iepriekšēja tīrīšana un dezinfekcija. |
| --- | --- |

b)

visās uzraudzības zonas saimniecībās cūkām papildus Direktīvas 2001/89/EK 11. panta 3. punkta b) apakšpunktā minētajām pārbaudēm un pirms Direktīvā 2001/89/EK noteikto pasākumu atcelšanas uzraudzības zonā ir veiktas klīniskās un laboratorijas pārbaudes atbilstīgi Lēmuma 2002/106/EK pielikuma IV nodaļas F daļai; šīs pārbaudes nedrīkst notikt agrāk kā 30 dienas pēc tam, kad pabeigta inficēto saimniecību iepriekšēja tīrīšana un dezinfekcija.

13. pants

1.   Dalībvalstis, izņemot Lietuvu, nesūta cūkas uz kautuvēm, kuras atrodas I pielikuma A daļā uzskaitītajos apgabalos.

2.   Dalībvalstis nodrošina, ka:

| a) | transportlīdzekļi, kuri izmantoti cūku pārvadāšanai uz Lietuvu, ir iztīrīti un divreiz dezinficēti pēc katras pārvadāšanas minētajā dalībvalstī un ar tiem vismaz trīs dienas pēc dezinfekcijas nepārvadā cūkas; |
| --- | --- |

a)

transportlīdzekļi, kuri izmantoti cūku pārvadāšanai uz Lietuvu, ir iztīrīti un divreiz dezinficēti pēc katras pārvadāšanas minētajā dalībvalstī un ar tiem vismaz trīs dienas pēc dezinfekcijas nepārvadā cūkas;

| b) | transportlīdzekļus, kuri iebraukuši saimniecībā, kurā cūkas tiek turētas Lietuvā, pēc izbraukšanas no minētās saimniecības tīra un divreiz dezinficē un tajos vismaz trīs dienas pēc dezinfekcijas nepārvadā cūkas; |
| --- | --- |

b)

transportlīdzekļus, kuri iebraukuši saimniecībā, kurā cūkas tiek turētas Lietuvā, pēc izbraukšanas no minētās saimniecības tīra un divreiz dezinficē un tajos vismaz trīs dienas pēc dezinfekcijas nepārvadā cūkas;

| c) | pārvadātāji kompetentajai iestādei sniedz pierādījumu par šādu tīrīšanu un dezinfekciju. |
| --- | --- |

c)

pārvadātāji kompetentajai iestādei sniedz pierādījumu par šādu tīrīšanu un dezinfekciju.

14. pants

Dalībvalstis izdara grozījumus pasākumos, kurus tās piemēro tirdzniecībai, lai tie būtu saskaņā ar šo lēmumu, kā arī nekavējoties attiecīgi paziņo par pieņemtajiem pasākumiem. Dalībvalstis par to nekavējoties informē Komisiju.

15. pants

Šo lēmumu piemēro līdz 2011. gada 31. oktobrim.

16. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2011. gada 16. augustā

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

John DALLI

---

(1)  OV L 395, 30.12.1989., 13. lpp.

1

(2)  OV L 224, 18.8.1990., 29. lpp.

2

(3)  OV L 316, 1.12.2001., 5. lpp.

3

(4)  OV L 18, 23.1.2003., 11. lpp.

4

(5)  OV L 39, 9.2.2002., 71. lpp.

5

(6)  OV 121, 29.7.1964., 1977./64. lpp.

6

(7)  OV L 224, 18.8.1990., 62. lpp.

7

(8)  OV L 268, 14.9.1992., 54. lpp.

8

(9)  OV L 228, 31.8.2010., 15. lpp.

9

(10)  OV L 139, 30.4.2004., 55. lpp.

10

(11)  OV L 139, 30.4.2004., 206. lpp.

11

(12)  OV L 94, 31.3.2004., 44. lpp.

12

(13)  OV L 116, 4.5.2007., 9. lpp.

13

(14)  OV L 62, 15.3.1993., 49. lpp.

14

(15)  OV L 300, 14.11.2009., 1. lpp.

15

(16)  OV L 311, 28.11.2001., 1. lpp.

16

(17)  OV L 311, 28.11.2001., 67. lpp.

17

(18)  OV L 121, 1.5.2001., 34. lpp.

18

(19)  OV L 54, 26.2.2011., 1. lpp.

19

(20)  OV L 169, 12.7.1993., 1. lpp.

20

---

I PIELIKUMS

A daļa

Kauņas apriņķa Jonavas, Kaišadores, Kauņas un Ķēdaiņu rajons un Viļņas apriņķa Ukmerģes un Širvintu rajons.

B daļa

Visa Lietuvas teritorija, izņemot A daļā iekļauto daļu.

---

II PIELIKUMS

Image

---

Labojumi

| 17.8.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 209/62 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 209/62

---

Labojums Komisijas Lēmumā 2009/894/EK (2009. gada 30. novembris) par ekoloģiskajiem kritērijiem Kopienas ekomarķējuma piešķiršanai koka mēbelēm

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” L 320, 2009. gada 5. decembris
  )

28. lappusē 3. kritērijā:

tekstu:

“e)   Formaldehīda emisija no neapstrādātiem koksnes izejmateriāliem

Koksnes materiālus drīkst izmantot mēbelēm tikai tad, ja tie atbilst šādām prasībām:

| i) | kokskaidu plātnes: formaldehīda emisija no kokskaidu plātnes izejmateriāla stāvoklī, t. i., pirms apstrādes vai pārklāšanas, nepārsniedz 50 % no robežvērtības, lai to varētu klasificēt kā E1 ražojumu saskaņā ar standartu EN 312.

  Vērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs un/vai viņa piegādātājs iesniedz pierādījumus, ka koksnes materiāli atbilst šai prasībai atbilstīgi Eiropas standartam EN 312-1. |
| --- | --- |

i)

kokskaidu plātnes: formaldehīda emisija no kokskaidu plātnes izejmateriāla stāvoklī, t. i., pirms apstrādes vai pārklāšanas, nepārsniedz 50 % no robežvērtības, lai to varētu klasificēt kā E1 ražojumu saskaņā ar standartu EN 312.

Vērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs un/vai viņa piegādātājs iesniedz pierādījumus, ka koksnes materiāli atbilst šai prasībai atbilstīgi Eiropas standartam EN 312-1.

| ii) | Kokšķiedru plātnes: formaldehīda saturs, ko izmēra jebkurā izmantotajā kokšķiedru plātnē, nepārsniedz 50 % no robežvērtības, lai to varētu klasificēt kā A kvalitātes ražojumu saskaņā ar EN 622-1. Tomēr tiek pieņemtas A kategorijas kokšķiedru plātnes, ja tās neveido vairāk kā 50 % no visas koksnes un koksnes materiāliem, kas izmantoti ražojumā.

  Vērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs un/vai viņa piegādātājs iesniedz pierādījumus, ka koksnes materiāli atbilst šai prasībai atbilstīgi Eiropas standartam EN 622-1.” |
| --- | --- |

ii)

Kokšķiedru plātnes: formaldehīda saturs, ko izmēra jebkurā izmantotajā kokšķiedru plātnē, nepārsniedz 50 % no robežvērtības, lai to varētu klasificēt kā A kvalitātes ražojumu saskaņā ar EN 622-1. Tomēr tiek pieņemtas A kategorijas kokšķiedru plātnes, ja tās neveido vairāk kā 50 % no visas koksnes un koksnes materiāliem, kas izmantoti ražojumā.

Vērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs un/vai viņa piegādātājs iesniedz pierādījumus, ka koksnes materiāli atbilst šai prasībai atbilstīgi Eiropas standartam EN 622-1.”

lasīt šādi:

“e)   Formaldehīda emisija no neapstrādātiem koksnes izejmateriāliem

Koksnes materiālus drīkst izmantot mēbelēm tikai tad, ja tie atbilst šādām prasībām:

| i) | kokskaidu plātnes: formaldehīda emisija no kokskaidu plātnes izejmateriāla stāvoklī, t. i., pirms apstrādes vai pārklāšanas, nepārsniedz 50 % no robežvērtības, lai to varētu klasificēt kā E1 ražojumu saskaņā ar standartu EN 312; |
| --- | --- |

i)

kokskaidu plātnes: formaldehīda emisija no kokskaidu plātnes izejmateriāla stāvoklī, t. i., pirms apstrādes vai pārklāšanas, nepārsniedz 50 % no robežvērtības, lai to varētu klasificēt kā E1 ražojumu saskaņā ar standartu EN 312;

| ii) | kokšķiedru plātnes: formaldehīda emisija no kokskaidu plātnes izejmateriāla stāvoklī, t. i., pirms apstrādes vai pārklāšanas, nepārsniedz 50 % no robežvērtības, lai to varētu klasificēt kā E1 ražojumu saskaņā ar standartu EN 622-1. Tomēr tiek pieņemtas E1 kategorijas kokšķiedru plātnes, ja tās neveido vairāk kā 50 % no visas koksnes un koksnes materiāliem, kas izmantoti ražojumā.

  Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs un/vai viņa piegādātājs iesniedz pierādījumus, ka koksnes materiālu radītā emisija ir mazāka par 4 mg/100 g saskaņā ar standartu EN 120 (perforācijas metode) vai mazāka par 0,062 mg/m3 saskaņā ar standartu EN 717-1 (kameras metode). Papildus tam iesniedz deklarāciju, ka ir izveidota fabrikas ražošanas kontroles sistēma saskaņā ar standartu EN 312 vai EN 622-1.” |
| --- | --- |

ii)

kokšķiedru plātnes: formaldehīda emisija no kokskaidu plātnes izejmateriāla stāvoklī, t. i., pirms apstrādes vai pārklāšanas, nepārsniedz 50 % no robežvērtības, lai to varētu klasificēt kā E1 ražojumu saskaņā ar standartu EN 622-1. Tomēr tiek pieņemtas E1 kategorijas kokšķiedru plātnes, ja tās neveido vairāk kā 50 % no visas koksnes un koksnes materiāliem, kas izmantoti ražojumā.

Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs un/vai viņa piegādātājs iesniedz pierādījumus, ka koksnes materiālu radītā emisija ir mazāka par 4 mg/100 g saskaņā ar standartu EN 120 (perforācijas metode) vai mazāka par 0,062 mg/m3 saskaņā ar standartu EN 717-1 (kameras metode). Papildus tam iesniedz deklarāciju, ka ir izveidota fabrikas ražošanas kontroles sistēma saskaņā ar standartu EN 312 vai EN 622-1.”

29. lappusē 4. kritērijā:

tekstu:

“c)   Formaldehīds

Formaldehīda emisijas no virsmas apstrādes vielām un preparātiem, kas izdala formaldehīdu, ir mazākas par 0,05 ppm.

Vērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs un/vai viņa piegādātājs iesniedz deklarāciju, ka iepriekš minētā prasība ir izpildīta, kā arī informāciju par virsmas apstrādes sastāvu (piemēram, materiālu drošības datu lapas).”

lasīt šādi:

“c)   Formaldehīds

Formaldehīda emisijas no virsmas apstrādes vielām un preparātiem, kas izdala formaldehīdu, ir mazākas par 0,062 mg/m3.

Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs un/vai viņa piegādātājs iesniedz deklarāciju, ka iepriekš minētā prasība ir izpildīta, kā arī informāciju par virsmas apstrādes sastāvu (piemēram, materiālu drošības datu lapas) vai testēšanas rezultātus, kas apliecina, ka maksimālā formaldehīda emisijas vērtība nepārsniedz noteikto robežvērtību (saskaņā ar standartu EN 717-1).”

---

| 17.8.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 209/63 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 209/63

---

Labojums Padomes Lēmumā 2010/320/ES (2010. gada 8. jūnijs), kas adresēts Grieķijai, lai pastiprinātu un paplašinātu fiskālo uzraudzību, un ar ko Grieķijai pieprasa veikt budžeta deficīta samazināšanas pasākumus, kurus uzskata par nepieciešamiem, lai novērstu pārmērīgu budžeta deficītu

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” L 145, 2010. gada 11. jūnijs
  )

Uz 1. vāka un 6. lappusē virsrakstā:

tekstu:

“Padomes Lēmums (2010. gada 8. jūnijs), kas adresēts Grieķijai, ..”

lasīt šādi:

“Padomes Lēmums (2010. gada 10. maijs), kas adresēts Grieķijai, ..”.

11. lappusē noslēguma formulējumā, kas attiecas uz pieņemšanas vietu un datumu:

tekstu:

“Luksemburgā, 2010. gada 8. jūnijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

E. SALGADO”

lasīt šādi:

“Briselē, 2010. gada 10. maijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

E. SALGADO”.

---