# Euroopan unionin L 116/2011

| | ISSN 1725-261X
  doi:10.3000/1725261X.L_2011.116.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 116 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 54. vuosikerta5. toukokuu 2011 |

ISSN 1725-261X

doi:10.3000/1725261X.L_2011.116.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 116

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

54. vuosikerta5. toukokuu 2011

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | TYÖJÄRJESTYKSET |
| | | Euroopan parlamentti |
| | * | Työjärjestys – Seitsemäs vaalikausi – maaliskuu 2011 | 1 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

TYÖJÄRJESTYKSET

Euroopan parlamentti

*

Työjärjestys – Seitsemäs vaalikausi – maaliskuu 2011

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

TYÖJÄRJESTYKSET

Euroopan parlamentti

| 5.5.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 116/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 116/1

---

TYÖJÄRJESTYS

Seitsemäs vaalikausi

maaliskuu 2011

Huomautus:

Työjärjestyksen tulkinnat on painettu kursiivilla (211 artiklan mukaisesti).

SISÄLLYS

| OSA I | EUROOPAN PARLAMENTIN JÄSENET, ELIMET JA POLIITTISET RYHMÄT |
| --- | --- |

OSA I

| LUKU 1 | EUROOPAN PARLAMENTIN JÄSENET |
| --- | --- |

LUKU 1

| 1 artikla | Euroopan parlamentti |
| --- | --- |

1 artikla

| 2 artikla | Edustajantoimen riippumattomuus |
| --- | --- |

2 artikla

| 3 artikla | Valtakirjojen tarkastus |
| --- | --- |

3 artikla

| 4 artikla | Jäsenten toimikausi |
| --- | --- |

4 artikla

| 5 artikla | Erioikeudet ja vapaudet |
| --- | --- |

5 artikla

| 6 artikla | Koskemattomuuden pidättäminen |
| --- | --- |

6 artikla

| 7 artikla | Koskemattomuutta koskevat menettelyt |
| --- | --- |

7 artikla

| 8 artikla | Jäsenten asemaa koskevien sääntöjen täytäntöönpano |
| --- | --- |

8 artikla

| 9 artikla | Jäsenten taloudelliset edut, käyttäytymissäännöt ja pääsy Euroopan parlamenttiin |
| --- | --- |

9 artikla

| 10 artikla | Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) sisäiset tutkimukset |
| --- | --- |

10 artikla

| 11 artikla | Tarkkailijat |
| --- | --- |

11 artikla

| LUKU 2 | PARLAMENTIN TOIMIHENKILÖT |
| --- | --- |

LUKU 2

| 12 artikla | Väliaikainen puheenjohtajuus |
| --- | --- |

12 artikla

| 13 artikla | Ehdokkaaksi asettaminen ja yleiset määräykset |
| --- | --- |

13 artikla

| 14 artikla | Puhemiehen vaali – avauspuhe |
| --- | --- |

14 artikla

| 15 artikla | Varapuhemiesten vaali |
| --- | --- |

15 artikla

| 16 artikla | Kvestorien vaali |
| --- | --- |

16 artikla

| 17 artikla | Toimihenkilöiden toimikausi |
| --- | --- |

17 artikla

| 18 artikla | Vapautuvat toimet |
| --- | --- |

18 artikla

| 19 artikla | Toimikauden ennenaikainen päättäminen |
| --- | --- |

19 artikla

| LUKU 3 | PARLAMENTIN ELIMET JA NIIDEN TEHTÄVÄT |
| --- | --- |

LUKU 3

| 20 artikla | Puhemiehen tehtävät |
| --- | --- |

20 artikla

| 21 artikla | Varapuhemiesten tehtävät |
| --- | --- |

21 artikla

| 22 artikla | Puhemiehistön kokoonpano |
| --- | --- |

22 artikla

| 23 artikla | Puhemiehistön tehtävät |
| --- | --- |

23 artikla

| 24 artikla | Puheenjohtajakokouksen kokoonpano |
| --- | --- |

24 artikla

| 25 artikla | Puheenjohtajakokouksen tehtävät |
| --- | --- |

25 artikla

| 26 artikla | Kvestorien tehtävät |
| --- | --- |

26 artikla

| 27 artikla | Valiokuntien puheenjohtajakokous |
| --- | --- |

27 artikla

| 28 artikla | Valtuuskuntien puheenjohtajakokous |
| --- | --- |

28 artikla

| 29 artikla | Puhemiehistön ja puheenjohtajakokouksen päätösten julkisuus |
| --- | --- |

29 artikla

| LUKU 4 | POLIITTISET RYHMÄT |
| --- | --- |

LUKU 4

| 30 artikla | Poliittisten ryhmien muodostaminen |
| --- | --- |

30 artikla

| 31 artikla | Poliittisten ryhmien toiminta ja oikeudellinen asema |
| --- | --- |

31 artikla

| 32 artikla | Laajennetut työryhmät |
| --- | --- |

32 artikla

| 33 artikla | Poliittisiin ryhmiin sitoutumattomat jäsenet |
| --- | --- |

33 artikla

| 34 artikla | Paikkojen jako istuntosalissa |
| --- | --- |

34 artikla

| OSA II | LAINSÄÄDÄNTÖ, TALOUSARVIO JA MUUT MENETTELYT |
| --- | --- |

OSA II

| LUKU 1 | LAINSÄÄDÄNTÖMENETTELYT – YLEISET MÄÄRÄYKSET |
| --- | --- |

LUKU 1

| 35 artikla | Komission työohjelma |
| --- | --- |

35 artikla

| 36 artikla | Euroopan unionin perusoikeuskirjan noudattaminen |
| --- | --- |

36 artikla

| 37 artikla | Oikeusperustan tarkistaminen |
| --- | --- |

37 artikla

| 37 a artikla | Säädösvallan siirto |
| --- | --- |

37 a artikla

| 38 artikla | Rahoituksen yhteensopivuuden tarkistaminen |
| --- | --- |

38 artikla

| 38 a artikla | Toissijaisuusperiaatteen noudattamisen valvominen |
| --- | --- |

38 a artikla

| 39 artikla | Parlamentin oikeus saada tietoja ja tutustua asiakirjoihin |
| --- | --- |

39 artikla

| 40 artikla | Parlamentin edustus neuvoston kokouksissa |
| --- | --- |

40 artikla

| 41 artikla | Parlamentille perussopimusten mukaan kuuluvat aloiteoikeudet |
| --- | --- |

41 artikla

| 42 artikla | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 225 artiklan mukaiset aloitteet |
| --- | --- |

42 artikla

| 43 artikla | Lainsäädäntöasiakirjojen käsittely |
| --- | --- |

43 artikla

| 44 artikla | Jäsenvaltioiden tekemiin aloitteisiin perustuvat lainsäädäntömenettelyt |
| --- | --- |

44 artikla

| LUKU 2 | MENETTELYT VALIOKUNNISSA |
| --- | --- |

LUKU 2

| 45 artikla | Lainsäädäntömietinnöt |
| --- | --- |

45 artikla

| 46 artikla | Yksinkertaistettu menettely |
| --- | --- |

46 artikla

| 47 artikla | Muut kuin lainsäädäntömietinnöt |
| --- | --- |

47 artikla

| 48 artikla | Valiokunta-aloitteiset mietinnöt |
| --- | --- |

48 artikla

| 49 artikla | Valiokuntien lausunnot |
| --- | --- |

49 artikla

| 50 artikla | Valiokuntien yhteistyömenettely |
| --- | --- |

50 artikla

| 51 artikla | Valiokuntien yhteiskokousmenettely |
| --- | --- |

51 artikla

| 52 artikla | Mietinnön laatiminen |
| --- | --- |

52 artikla

| LUKU 3 | ENSIMMÄINEN KÄSITTELY |
| --- | --- |

LUKU 3

Valiokuntavaihe

| 53 artikla | Lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävän säädösehdotuksen muuttaminen |
| --- | --- |

53 artikla

| 54 artikla | Komission ja neuvoston kanta tarkistuksiin |
| --- | --- |

54 artikla

Täysistuntovaihe

| 55 artikla | Ensimmäisen käsittelyn päättäminen |
| --- | --- |

55 artikla

| 56 artikla | Komission ehdotuksen hylkääminen |
| --- | --- |

56 artikla

| 57 artikla | Tarkistusten hyväksyminen komission ehdotukseen |
| --- | --- |

57 artikla

Seurantamenettely

| 58 artikla | Parlamentin kannan seuranta |
| --- | --- |

58 artikla

| 59 artikla | Asian antaminen uudelleen parlamentin käsiteltäväksi |
| --- | --- |

59 artikla

| 60 artikla | Poistettu |
| --- | --- |

60 artikla

| LUKU 4 | TOINEN KÄSITTELY |
| --- | --- |

LUKU 4

Valiokuntavaihe

| 61 artikla | Neuvoston kannan ilmoittaminen |
| --- | --- |

61 artikla

| 62 artikla | Määräaikojen pidentäminen |
| --- | --- |

62 artikla

| 63 artikla | Asiasta vastaavaan valiokuntaan lähettäminen ja käsittely valiokunnassa |
| --- | --- |

63 artikla

Täysistuntovaihe

| 64 artikla | Toisen käsittelyn päättäminen |
| --- | --- |

64 artikla

| 65 artikla | Neuvoston kannan hylkääminen |
| --- | --- |

65 artikla

| 66 artikla | Tarkistukset neuvoston kantaan |
| --- | --- |

66 artikla

| LUKU 5 | KOLMAS KÄSITTELY |
| --- | --- |

LUKU 5

Sovittelu

| 67 artikla | Sovittelukomitean koollekutsuminen |
| --- | --- |

67 artikla

| 68 artikla | Sovittelukomiteavaltuuskunta |
| --- | --- |

68 artikla

Täysistuntovaihe

| 69 artikla | Yhteinen teksti |
| --- | --- |

69 artikla

| LUKU 6 | LAINSÄÄDÄNTÖMENETTELYN PÄÄTTÄMINEN |
| --- | --- |

LUKU 6

| 70 artikla | Toimielinten väliset neuvottelut lainsäädäntömenettelyissä |
| --- | --- |

70 artikla

| 71 artikla | Sopimukseen pääseminen ensimmäisessä käsittelyssä |
| --- | --- |

71 artikla

| 72 artikla | Sopimukseen pääseminen toisessa käsittelyssä |
| --- | --- |

72 artikla

| 73 artikla | Säädösten laatimista koskevat vaatimukset |
| --- | --- |

73 artikla

| 74 artikla | Hyväksyttyjen säädösten allekirjoittaminen |
| --- | --- |

74 artikla

| LUKU 6 a | PERUSSOPIMUSASIAT |
| --- | --- |

LUKU 6 a

| 74 a artikla | Perussopimusten tavanomainen tarkistusmenettely |
| --- | --- |

74 a artikla

| 74 b artikla | Perussopimusten yksinkertaistettu tarkistusmenettely |
| --- | --- |

74 b artikla

| 74 c artikla | Liittymissopimukset |
| --- | --- |

74 c artikla

| 74 d artikla | Unionista eroaminen |
| --- | --- |

74 d artikla

| 74 e artikla | Toimenpiteet jäsenvaltion rikkoessa perustavanlaatuisia periaatteita |
| --- | --- |

74 e artikla

| 74 f artikla | Parlamentin kokoonpano |
| --- | --- |

74 f artikla

| 74 g artikla | Jäsenvaltioiden tiiviimpi yhteistyö |
| --- | --- |

74 g artikla

| LUKU 7 | TALOUSARVIOMENETTELYT |
| --- | --- |

LUKU 7

| 75 artikla | Monivuotinen rahoituskehys |
| --- | --- |

75 artikla

| 75 a artikla | Valmisteluasiakirjat |
| --- | --- |

75 a artikla

| 75 b artikla | Talousarvioesityksen käsittely – ensimmäinen vaihe |
| --- | --- |

75 b artikla

| 75 c artikla | Talousarviomenettelyn kolmikantakokoukset |
| --- | --- |

75 c artikla

| 75 d artikla | Talousarviomenettelyn sovittelu |
| --- | --- |

75 d artikla

| 75 e artikla | Talousarvion lopullinen vahvistaminen |
| --- | --- |

75 e artikla

| 75 f artikla | Väliaikaiset kahdestoistaosat |
| --- | --- |

75 f artikla

| 76 artikla | Vastuuvapauden myöntäminen komissiolle talousarvion toteuttamisesta |
| --- | --- |

76 artikla

| 77 artikla | Muut vastuuvapausmenettelyt |
| --- | --- |

77 artikla

| 78 artikla | Parlamentin harjoittama talousarvion toteuttamisen valvonta |
| --- | --- |

78 artikla

| LUKU 8 | SISÄISET TALOUSARVIOMENETTELYT |
| --- | --- |

LUKU 8

| 79 artikla | Parlamentin ennakkoarvio tuloista ja menoista |
| --- | --- |

79 artikla

| 79 a artikla | Parlamentin ennakkoarvion laatimismenettely |
| --- | --- |

79 a artikla

| 80 artikla | Maksusitoumukset ja maksujen suorittaminen |
| --- | --- |

80 artikla

| LUKU 9 | HYVÄKSYNTÄMENETTELY |
| --- | --- |

LUKU 9

| 81 artikla | Hyväksyntämenettely |
| --- | --- |

81 artikla

| LUKU 10 | Poistettu |
| --- | --- |

LUKU 10

| 82 artikla | Poistettu |
| --- | --- |

82 artikla

| LUKU 11 | MUUT MENETTELYT |
| --- | --- |

LUKU 11

| 83 artikla | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 140 artiklan mukainen lausuntomenettely |
| --- | --- |

83 artikla

| 84 artikla | Työmarkkinaosapuolten vuoropuheluun liittyvät menettelyt |
| --- | --- |

84 artikla

| 85 artikla | Vapaaehtoisten sopimusten tarkastelua koskeva menettely |
| --- | --- |

85 artikla

| 86 artikla | Kodifiointi |
| --- | --- |

86 artikla

| 87 artikla | Uudelleenlaatiminen |
| --- | --- |

87 artikla

| 87 a artikla | Säädösvallan siirron nojalla annetut säädökset |
| --- | --- |

87 a artikla

| 88 artikla | Täytäntöönpanotoimenpiteet |
| --- | --- |

88 artikla

| OSA II a | ULKOSUHTEET |
| --- | --- |

OSA II a

| LUKU 12 | KANSAINVÄLISET SOPIMUKSET |
| --- | --- |

LUKU 12

| 89 artikla | Poistettu |
| --- | --- |

89 artikla

| 90 artikla | Kansainväliset sopimukset |
| --- | --- |

90 artikla

| 91 artikla | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 218 artiklaan perustuvat menettelyt sovellettaessa kansainvälisiä sopimuksia väliaikaisesti tai keskeytettäessä niiden soveltaminen tai määritettäessä unionin kanta kansainvälisellä sopimuksella perustetussa elimessä |
| --- | --- |

91 artikla

| LUKU 13 | UNIONIN ULKOINEN EDUSTUS JA YHTEINEN ULKO- JA TURVALLISUUSPOLITIIKKA |
| --- | --- |

LUKU 13

| 92 artikla | Poistettu |
| --- | --- |

92 artikla

| 93 artikla | Erityisedustajat |
| --- | --- |

93 artikla

| 94 artikla | Poistettu |
| --- | --- |

94 artikla

| 95 artikla | Kansainvälinen edustus |
| --- | --- |

95 artikla

| 96 artikla | Parlamentin kuuleminen ja tietojen antaminen sille yhteistä ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa koskevissa asioissa |
| --- | --- |

96 artikla

| 97 artikla | Yhteistä ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa koskevat suositukset |
| --- | --- |

97 artikla

| 98 artikla | Ihmisoikeuksien loukkaukset |
| --- | --- |

98 artikla

| LUKU 14 | POISTETTU |
| --- | --- |

LUKU 14

| 99 artikla | Poistettu |
| --- | --- |

99 artikla

| 100 artikla | Poistettu |
| --- | --- |

100 artikla

| 101 artikla | Poistettu |
| --- | --- |

101 artikla

| LUKU 15 | POISTETTU |
| --- | --- |

LUKU 15

| 102 artikla | Poistettu |
| --- | --- |

102 artikla

| OSA III | AVOIMUUS JA SEURATTAVUUS |
| --- | --- |

OSA III

| 103 artikla | Parlamentin toiminnan avoimuus |
| --- | --- |

103 artikla

| 104 artikla | Asiakirjojen julkisuus |
| --- | --- |

104 artikla

| OSA IV | SUHTEET MUIHIN TOIMIELIMIIN JA ELIMIIN |
| --- | --- |

OSA IV

| LUKU 1 | NIMITYKSET |
| --- | --- |

LUKU 1

| 105 artikla | Komission puheenjohtajan valitseminen |
| --- | --- |

105 artikla

| 106 artikla | Komission valitseminen |
| --- | --- |

106 artikla

| 107 artikla | Epäluottamuslause-esitys komissiolle |
| --- | --- |

107 artikla

| 107 a artikla | Euroopan unionin tuomioistuimen tuomareiden ja julkisasiamiesten nimitykset |
| --- | --- |

107 a artikla

| 108 artikla | Tilintarkastustuomioistuimen jäsenten nimittäminen |
| --- | --- |

108 artikla

| 109 artikla | Euroopan keskuspankin johtokunnan jäsenten nimittäminen |
| --- | --- |

109 artikla

| LUKU 2 | JULKILAUSUMAT |
| --- | --- |

LUKU 2

| 110 artikla | Komission, neuvoston ja Eurooppa-neuvoston julkilausumat |
| --- | --- |

110 artikla

| 111 artikla | Selonteko komission päätöksistä |
| --- | --- |

111 artikla

| 112 artikla | Tilintarkastustuomioistuimen julkilausumat |
| --- | --- |

112 artikla

| 113 artikla | Euroopan keskuspankin julkilausumat |
| --- | --- |

113 artikla

| 114 artikla | Suositus talouspolitiikan laajoiksi suuntaviivoiksi |
| --- | --- |

114 artikla

| LUKU 3 | PARLAMENTIN KYSYMYKSET |
| --- | --- |

LUKU 3

| 115 artikla | Suullisesti vastattavat kysymykset, joista keskustellaan |
| --- | --- |

115 artikla

| 116 artikla | Kyselytunti |
| --- | --- |

116 artikla

| 117 artikla | Kirjallisesti vastattavat kysymykset |
| --- | --- |

117 artikla

| 118 artikla | Kirjallisesti vastattavat kysymykset Euroopan keskuspankille |
| --- | --- |

118 artikla

| LUKU 4 | MUIDEN TOIMIELINTEN KERTOMUKSET |
| --- | --- |

LUKU 4

| 119 artikla | Muiden toimielinten vuosikertomukset ja muut kertomukset |
| --- | --- |

119 artikla

| LUKU 5 | PÄÄTÖSLAUSELMAT JA SUOSITUKSET |
| --- | --- |

LUKU 5

| 120 artikla | Päätöslauselmaesitykset |
| --- | --- |

120 artikla

| 121 artikla | Suositukset neuvostolle |
| --- | --- |

121 artikla

| 122 artikla | Keskustelut ihmisoikeuksien sekä demokratian ja oikeusvaltion periaatteiden loukkauksia koskevista tapauksista |
| --- | --- |

122 artikla

| 123 artikla | Kirjalliset kannanotot |
| --- | --- |

123 artikla

| 124 artikla | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean kuuleminen |
| --- | --- |

124 artikla

| 125 artikla | Alueiden komitean kuuleminen |
| --- | --- |

125 artikla

| 126 artikla | Lausuntopyynnöt erillisvirastoille |
| --- | --- |

126 artikla

| LUKU 6 | TOIMIELINTEN VÄLISET SOPIMUKSET |
| --- | --- |

LUKU 6

| 127 artikla | Toimielinten väliset sopimukset |
| --- | --- |

127 artikla

| LUKU 7 | ASIOIDEN KÄSITTELY EUROOPAN UNIONIN TUOMIOISTUIMESSA |
| --- | --- |

LUKU 7

| 128 artikla | Menettelyt Euroopan unionin tuomioistuimessa |
| --- | --- |

128 artikla

| 129 artikla | Poistettu |
| --- | --- |

129 artikla

| OSA V | SUHTEET KANSALLISIIN PARLAMENTTEIHIN |
| --- | --- |

OSA V

| 130 artikla | Tietojen vaihto, yhteydet ja vastavuoroiset palvelut |
| --- | --- |

130 artikla

| 131 artikla | Yhteisöasioita käsittelevien elinten konferenssi (COSAC) |
| --- | --- |

131 artikla

| 132 artikla | Parlamenttien konferenssit |
| --- | --- |

132 artikla

| OSA VI | ISTUNNOT |
| --- | --- |

OSA VI

| LUKU 1 | PARLAMENTIN ISTUNNOT |
| --- | --- |

LUKU 1

| 133 artikla | Parlamentin vaalikausi, istuntokausi, istuntojakso ja istunto |
| --- | --- |

133 artikla

| 134 artikla | Parlamentin koollekutsuminen |
| --- | --- |

134 artikla

| 135 artikla | Kokoontumispaikat |
| --- | --- |

135 artikla

| 136 artikla | Jäsenten osallistuminen istuntoihin |
| --- | --- |

136 artikla

| LUKU 2 | PARLAMENTIN KÄSITTELYJÄRJESTYS |
| --- | --- |

LUKU 2

| 137 artikla | Esityslistaluonnos |
| --- | --- |

137 artikla

| 138 artikla | Menettely täysistunnossa ilman tarkistuksia ja keskustelua |
| --- | --- |

138 artikla

| 139 artikla | Lyhyt esittely |
| --- | --- |

139 artikla

| 140 artikla | Esityslistan hyväksyminen ja muuttaminen |
| --- | --- |

140 artikla

| 141 artikla | Ylimääräinen keskustelu |
| --- | --- |

141 artikla

| 142 artikla | Kiireellisyys |
| --- | --- |

142 artikla

| 143 artikla | Yhteiskeskustelu |
| --- | --- |

143 artikla

| 144 artikla | Määräajat |
| --- | --- |

144 artikla

| LUKU 3 | YLEISIÄ SÄÄNTÖJÄ ISTUNTOJEN KULUSTA |
| --- | --- |

LUKU 3

| 145 artikla | Istuntosaliin pääsy |
| --- | --- |

145 artikla

| 146 artikla | Kielet |
| --- | --- |

146 artikla

| 147 artikla | Siirtymäkauden sääntö |
| --- | --- |

147 artikla

| 148 artikla | Asiakirjojen jakelu |
| --- | --- |

148 artikla

| 149 artikla | Puheajan jakaminen ja puhujaluettelo |
| --- | --- |

149 artikla

| 150 artikla | Minuutin puheenvuorot |
| --- | --- |

150 artikla

| 151 artikla | Henkilökohtaiset lausumat |
| --- | --- |

151 artikla

| LUKU 4 | JÄSENTEN KÄYTTÄYTYMISSÄÄNTÖJEN RIKKOMISESTA AIHEUTUVAT TOIMENPITEET |
| --- | --- |

LUKU 4

| 152 artikla | Välittömät toimenpiteet |
| --- | --- |

152 artikla

| 153 artikla | Seuraamukset |
| --- | --- |

153 artikla

| 154 artikla | Sisäiset oikeussuojakeinot |
| --- | --- |

154 artikla

| LUKU 5 | PÄÄTÖSVALTAISUUS JA ÄÄNESTÄMINEN |
| --- | --- |

LUKU 5

| 155 artikla | Päätösvaltaisuus |
| --- | --- |

155 artikla

| 156 artikla | Tarkistusten jättäminen ja esittely |
| --- | --- |

156 artikla

| 157 artikla | Tarkistusten ottaminen käsiteltäväksi |
| --- | --- |

157 artikla

| 158 artikla | Äänestysmenettely |
| --- | --- |

158 artikla

| 159 artikla | Tasan menevät äänestykset |
| --- | --- |

159 artikla

| 160 artikla | Äänestysperiaatteet |
| --- | --- |

160 artikla

| 161 artikla | Tarkistuksia koskeva äänestysjärjestys |
| --- | --- |

161 artikla

| 162 artikla | Täysistuntotarkistusten käsittely valiokunnassa |
| --- | --- |

162 artikla

| 163 artikla | Kohta kohdalta -äänestys |
| --- | --- |

163 artikla

| 164 artikla | Äänestysoikeus |
| --- | --- |

164 artikla

| 165 artikla | Äänestäminen |
| --- | --- |

165 artikla

| 166 artikla | Lopullinen äänestys |
| --- | --- |

166 artikla

| 167 artikla | Äänestys nimenhuudon mukaan |
| --- | --- |

167 artikla

| 168 artikla | Koneäänestys |
| --- | --- |

168 artikla

| 169 artikla | Salainen äänestys |
| --- | --- |

169 artikla

| 170 artikla | Äänestysselitykset |
| --- | --- |

170 artikla

| 171 artikla | Äänestystä koskevat epäselvyydet |
| --- | --- |

171 artikla

| LUKU 6 | MENETTELYÄ KOSKEVAT PUHEENVUOROT |
| --- | --- |

LUKU 6

| 172 artikla | Menettelyä koskevat esitykset |
| --- | --- |

172 artikla

| 173 artikla | Työjärjestyspuheenvuorot |
| --- | --- |

173 artikla

| 174 artikla | Esitys siitä, että asiaa ei oteta käsiteltäväksi |
| --- | --- |

174 artikla

| 175 artikla | Valiokuntakäsittelyyn palauttaminen |
| --- | --- |

175 artikla

| 176 artikla | Keskustelun päättäminen |
| --- | --- |

176 artikla

| 177 artikla | Keskustelun ja äänestyksen lykkääminen |
| --- | --- |

177 artikla

| 178 artikla | Istunnon keskeyttäminen tai päättäminen |
| --- | --- |

178 artikla

| LUKU 7 | ISTUNTOASIAKIRJOJEN JULKISTAMINEN |
| --- | --- |

LUKU 7

| 179 artikla | Pöytäkirjat |
| --- | --- |

179 artikla

| 180 artikla | Hyväksytyt tekstit |
| --- | --- |

180 artikla

| 181 artikla | Sanatarkat istuntoselostukset |
| --- | --- |

181 artikla

| 182 artikla | Keskustelujen audiovisuaalinen tallenne |
| --- | --- |

182 artikla

| OSA VII | VALIOKUNNAT JA VALTUUSKUNNAT |
| --- | --- |

OSA VII

| LUKU 1 | VALIOKUNNAT – ASETTAMINEN JA TEHTÄVÄT |
| --- | --- |

LUKU 1

| 183 artikla | Pysyvien valiokuntien asettaminen |
| --- | --- |

183 artikla

| 184 artikla | Erityisvaliokuntien asettaminen |
| --- | --- |

184 artikla

| 185 artikla | Tutkintavaliokunnat |
| --- | --- |

185 artikla

| 186 artikla | Valiokuntien kokoonpano |
| --- | --- |

186 artikla

| 187 artikla | Varajäsenet |
| --- | --- |

187 artikla

| 188 artikla | Valiokuntien tehtävät |
| --- | --- |

188 artikla

| 189 artikla | Valtakirjojen tarkastuksesta vastaava valiokunta |
| --- | --- |

189 artikla

| 190 artikla | Alivaliokunnat |
| --- | --- |

190 artikla

| 191 artikla | Valiokuntien puheenjohtajistot |
| --- | --- |

191 artikla

| 192 artikla | Valiokunnan koordinaattorit ja varjoesittelijät |
| --- | --- |

192 artikla

| LUKU 2 | VALIOKUNNAT – TOIMINTA |
| --- | --- |

LUKU 2

| 193 artikla | Valiokunnan kokoukset |
| --- | --- |

193 artikla

| 194 artikla | Valiokunnan kokouspöytäkirjat |
| --- | --- |

194 artikla

| 195 artikla | Äänestys valiokunnassa |
| --- | --- |

195 artikla

| 196 artikla | Valiokunnassa sovellettavat täysistuntoja koskevat määräykset |
| --- | --- |

196 artikla

| 197 artikla | Kyselytunti valiokunnassa |
| --- | --- |

197 artikla

| LUKU 3 | PARLAMENTTIEN VÄLISISTÄ SUHTEISTA VASTAAVAT VALTUUSKUNNAT |
| --- | --- |

LUKU 3

| 198 artikla | Parlamenttien välisistä suhteista vastaavien valtuuskuntien asettaminen ja niiden tehtävät |
| --- | --- |

198 artikla

| 199 artikla | Yhteistyö Euroopan neuvoston parlamentaarisen yleiskokouksen kanssa |
| --- | --- |

199 artikla

| 200 artikla | Parlamentaariset sekavaliokunnat |
| --- | --- |

200 artikla

| OSA VIII | VETOOMUKSET |
| --- | --- |

OSA VIII

| 201 artikla | Oikeus esittää vetoomus |
| --- | --- |

201 artikla

| 202 artikla | Vetoomusten käsittely |
| --- | --- |

202 artikla

| 203 artikla | Tiedonanto vetoomuksista |
| --- | --- |

203 artikla

| OSA IX | OIKEUSASIAMIES |
| --- | --- |

OSA IX

| 204 artikla | Oikeusasiamiehen valitseminen |
| --- | --- |

204 artikla

| 205 artikla | Oikeusasiamiehen toiminta |
| --- | --- |

205 artikla

| 206 artikla | Oikeusasiamiehen erottaminen |
| --- | --- |

206 artikla

| OSA X | PARLAMENTIN PÄÄSIHTEERISTÖ |
| --- | --- |

OSA X

| 207 artikla | Pääsihteeristö |
| --- | --- |

207 artikla

| OSA XI | EUROOPAN TASON POLIITTISIA PUOLUEITA KOSKEVA TOIMIVALTA |
| --- | --- |

OSA XI

| 208 artikla | Puhemiehen toimivalta |
| --- | --- |

208 artikla

| 209 artikla | Puhemiehistön toimivalta |
| --- | --- |

209 artikla

| 210 artikla | Asiasta vastaavan valiokunnan ja parlamentin täysistunnon toimivalta |
| --- | --- |

210 artikla

| OSA XII | TYÖJÄRJESTYKSEN SOVELTAMINEN JA MUUTTAMINEN |
| --- | --- |

OSA XII

| 211 artikla | Työjärjestyksen soveltaminen |
| --- | --- |

211 artikla

| 212 artikla | Työjärjestyksen muuttaminen |
| --- | --- |

212 artikla

| OSA XIII | MUITA MÄÄRÄYKSIÄ |
| --- | --- |

OSA XIII

| 213 artikla | Euroopan unionin tunnukset |
| --- | --- |

213 artikla

| 214 artikla | Keskeneräiset asiat |
| --- | --- |

214 artikla

| 215 artikla | Liitteiden ryhmittely |
| --- | --- |

215 artikla

| 216 artikla | Oikaisut |
| --- | --- |

216 artikla

| LIITE I | 9 artiklan 1 kohdan soveltamista koskevat määräykset – Jäsenten taloudellisten etujen julkisuus |
| --- | --- |

LIITE I

| LIITE II | 116 artiklassa tarkoitetun kyselytunnin järjestäminen |
| --- | --- |

LIITE II

| LIITE III | 117 ja 118 artiklan mukaisia kirjallisesti vastattavia kysymyksiä koskevat ohjeet |
| --- | --- |

LIITE III

| LIITE IV | Ohjeita ja yleisperiaatteita, joita on noudatettava valittaessa aiheita 122 artiklan mukaisten, ihmisoikeuksien sekä demokratian ja oikeusvaltion periaatteiden loukkauksia koskevista tapauksista käytävien keskustelujen esityslistalle |
| --- | --- |

LIITE IV

| LIITE V | Poistettu |
| --- | --- |

LIITE V

| LIITE VI | Vastuuvapauden myöntämispäätösten käsittely ja hyväksyminen |
| --- | --- |

LIITE VI

| LIITE VII | Pysyvien valiokuntien toimivalta |
| --- | --- |

LIITE VII

| LIITE VIII | Luottamukselliset ja arkaluonteiset tiedot ja asiakirjat |
| --- | --- |

LIITE VIII

| LIITE IX | Euroopan parlamentin tutkintaoikeuden käyttämistä koskevat yksityiskohtaiset säännöt |
| --- | --- |

LIITE IX

| LIITE X | 9 artiklan 4 kohdan soveltamista koskevat määräykset edunvalvonnasta Euroopan parlamentissa |
| --- | --- |

LIITE X

| LIITE XI | Oikeusasiamiehen tehtävien hoitaminen |
| --- | --- |

LIITE XI

| LIITE XII | Petosten, lahjonnan ja yhteisöjen etua vahingoittavan muun laittoman toiminnan torjunta |
| --- | --- |

LIITE XII

| LIITE XIII | Euroopan parlamentin ja komission välinen sopimus menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY, sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä 2006/512/EY, soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä |
| --- | --- |

LIITE XIII

| LIITE XIV | Puitesopimus Euroopan parlamentin ja Euroopan komission välisistä suhteista |
| --- | --- |

LIITE XIV

| LIITE XV | Asetus (EY) N:o 1049/2001 asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi |
| --- | --- |

LIITE XV

| LIITE XVI | Jäsenten käyttäytymissääntöjen tulkintaa koskevat suuntaviivat |
| --- | --- |

LIITE XVI

| LIITE XVII | Komission hyväksymistä koskevat suuntaviivat |
| --- | --- |

LIITE XVII

| LIITE XVIII | Valiokunta-aloitteisten mietintöjen laatimista koskeva lupamenettely |
| --- | --- |

LIITE XVIII

| LIITE XIX | Kumppanuuteen perustuva EU-viestintä |
| --- | --- |

LIITE XIX

| LIITE XX | Yhteispäätösmenettelyyn sovellettavia käytännön menettelytapoja koskeva 13 päivänä kesäkuuta 2007 annettu Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission yhteinen julistus (Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 251 artikla) |
| --- | --- |

LIITE XX

| LIITE XXI | Tavallisen lainsäätämisjärjestyksen yhteydessä käytävien neuvottelujen menettelysäännöt |
| --- | --- |

LIITE XXI

OSA I

EUROOPAN PARLAMENTIN JÄSENET, ELIMET JA POLIITTISET RYHMÄT

LUKU 1

Euroopan parlamentin jäsenet

1   artikla

Euroopan parlamentti

| 1. | Euroopan parlamentti on edustajakokous, jonka jäsenet valitaan perussopimusten, Euroopan parlamentin jäsenten valitsemisesta yleisillä, välittömillä vaaleilla 20 päivänä syyskuuta 1976 annetun säädöksen ja perussopimuksista johdetun kansallisen lainsäädännön mukaisesti. |
| --- | --- |

1.

Euroopan parlamentti on edustajakokous, jonka jäsenet valitaan perussopimusten, Euroopan parlamentin jäsenten valitsemisesta yleisillä, välittömillä vaaleilla 20 päivänä syyskuuta 1976 annetun säädöksen ja perussopimuksista johdetun kansallisen lainsäädännön mukaisesti.

| 2. | Euroopan parlamenttiin valituista henkilöistä käytetään nimitystä | ”Членове на Европейския парламент” bulgarian kielellä, |
| --- | --- | --- |

2.

Euroopan parlamenttiin valituista henkilöistä käytetään nimitystä

”Членове на Европейския парламент” bulgarian kielellä,

| | ”Diputados al Parlamento Europeo” espanjan kielellä, |
| --- | --- |

”Diputados al Parlamento Europeo” espanjan kielellä,

| | ”Poslanci Evropského parlamentu” tšekin kielellä, |
| --- | --- |

”Poslanci Evropského parlamentu” tšekin kielellä,

| | ”Medlemmer af Europa-Parlamentet” tanskan kielellä, |
| --- | --- |

”Medlemmer af Europa-Parlamentet” tanskan kielellä,

| | ”Mitglieder des Europäischen Parlaments” saksan kielellä, |
| --- | --- |

”Mitglieder des Europäischen Parlaments” saksan kielellä,

| | ”Euroopa Parlamendi liikmed” viron kielellä, |
| --- | --- |

”Euroopa Parlamendi liikmed” viron kielellä,

| | ”Βoυλευτές τoυ Ευρωπαϊκoύ Κoιvoβoυλίoυ” kreikan kielellä, |
| --- | --- |

”Βoυλευτές τoυ Ευρωπαϊκoύ Κoιvoβoυλίoυ” kreikan kielellä,

| | ”Members of the European Parliament” englannin kielellä, |
| --- | --- |

”Members of the European Parliament” englannin kielellä,

| | ”Députés au Parlement européen” ranskan kielellä, |
| --- | --- |

”Députés au Parlement européen” ranskan kielellä,

| | ”Feisirí de Pharlaimint na hEorpa” iirin kielellä, |
| --- | --- |

”Feisirí de Pharlaimint na hEorpa” iirin kielellä,

| | ”Deputati al Parlamento europeo” italian kielellä, |
| --- | --- |

”Deputati al Parlamento europeo” italian kielellä,

| | ”Eiropas Parlamenta deputāti” latvian kielellä, |
| --- | --- |

”Eiropas Parlamenta deputāti” latvian kielellä,

| | ”Europos Parlamento nariai” liettuan kielellä, |
| --- | --- |

”Europos Parlamento nariai” liettuan kielellä,

| | ”Európai Parlamenti Képviselők” unkarin kielellä, |
| --- | --- |

”Európai Parlamenti Képviselők” unkarin kielellä,

| | ”Membri tal-Parlament Ewropew” maltan kielellä, |
| --- | --- |

”Membri tal-Parlament Ewropew” maltan kielellä,

| | ”Leden van het Europees Parlement” hollannin kielellä, |
| --- | --- |

”Leden van het Europees Parlement” hollannin kielellä,

| | ”Posłowie do Parlamentu Europejskiego” puolan kielellä, |
| --- | --- |

”Posłowie do Parlamentu Europejskiego” puolan kielellä,

| | ”Deputados ao Parlamento Europeu” portugalin kielellä, |
| --- | --- |

”Deputados ao Parlamento Europeu” portugalin kielellä,

| | ”Deputați în Parlamentul European” romanian kielellä, |
| --- | --- |

”Deputați în Parlamentul European” romanian kielellä,

| | ”Poslanci Európskeho parlamentu” slovakin kielellä, |
| --- | --- |

”Poslanci Európskeho parlamentu” slovakin kielellä,

| | ”Poslanci Evropskega parlamenta” sloveenin kielellä, |
| --- | --- |

”Poslanci Evropskega parlamenta” sloveenin kielellä,

| | ”Euroopan parlamentin jäsenet” suomen kielellä, |
| --- | --- |

”Euroopan parlamentin jäsenet” suomen kielellä,

| | ”Ledamöter av Europaparlamentet” ruotsin kielellä. |
| --- | --- |

”Ledamöter av Europaparlamentet” ruotsin kielellä.

2   artikla

Edustajantoimen riippumattomuus

Euroopan parlamentin jäsenet ovat edustajantoimessaan itsenäiset. Heitä eivät sido mitkään ohjeet, eivätkä he saa ottaa vastaan sitovia toimintaohjeita.

3   artikla

Valtakirjojen tarkastus

| 1. | Euroopan parlamentin vaalien jälkeen puhemies pyytää jäsenvaltioiden toimivaltaisia viranomaisia ilmoittamaan parlamentille viipymättä jäseniksi valittujen nimet, jotta kaikki jäsenet voivat ryhtyä hoitamaan edustajantointaan ensimmäisen vaalien jälkeisen istunnon alusta alkaen.
  Samalla puhemies kiinnittää mainittujen viranomaisten huomiota 20 päivänä syyskuuta 1976 annetun säädöksen asiaa koskeviin säännöksiin ja pyytää näitä ryhtymään tarvittaviin toimiin, jotta vältetään yhteensopimattomuudet Euroopan parlamentin jäsenen tehtävän kanssa. |
| --- | --- |

1.

Euroopan parlamentin vaalien jälkeen puhemies pyytää jäsenvaltioiden toimivaltaisia viranomaisia ilmoittamaan parlamentille viipymättä jäseniksi valittujen nimet, jotta kaikki jäsenet voivat ryhtyä hoitamaan edustajantointaan ensimmäisen vaalien jälkeisen istunnon alusta alkaen.

Samalla puhemies kiinnittää mainittujen viranomaisten huomiota 20 päivänä syyskuuta 1976 annetun säädöksen asiaa koskeviin säännöksiin ja pyytää näitä ryhtymään tarvittaviin toimiin, jotta vältetään yhteensopimattomuudet Euroopan parlamentin jäsenen tehtävän kanssa.

| 2. | Kunkin jäsenen, jonka valituksi tulemisesta on ilmoitettu parlamentille, on, ennen kuin hän ryhtyy hoitamaan edustajantointaan, ilmoitettava kirjallisesti siitä, ettei hänellä ole 20 päivänä syyskuuta 1976 annetun säädöksen 7 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitettuja, Euroopan parlamentin jäsenen tehtävän kanssa yhteensopimattomia tehtäviä. Yleisten vaalien jälkeen ilmoitus on tehtävä mahdollisuuksien mukaan viimeistään kuusi päivää ennen parlamentin järjestäytymisistuntoa. Niin kauan kuin jäsenen valtakirjaa ei ole tarkastettu tai sitä koskevaa muistutusta ratkaistu, jäsen osallistuu parlamentin ja sen elinten istuntoihin ja hänellä on kaikki jäsenelle kuuluvat oikeudet edellyttäen, että hän on ensin allekirjoittanut edellä mainitun kirjallisen ilmoituksen.
  Jos ilmenee, että jäsenellä on jokin 20 päivänä syyskuuta 1976 annetun säädöksen 7 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitettu, Euroopan parlamentin jäsenen tehtävän kanssa yhteensopimaton tehtävä, ja tieto voidaan todentaa julkisten lähteiden avulla, parlamentti toteaa puhemiehen antaman ilmoituksen perusteella edustajantoimen vapautuneen. |
| --- | --- |

2.

Kunkin jäsenen, jonka valituksi tulemisesta on ilmoitettu parlamentille, on, ennen kuin hän ryhtyy hoitamaan edustajantointaan, ilmoitettava kirjallisesti siitä, ettei hänellä ole 20 päivänä syyskuuta 1976 annetun säädöksen 7 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitettuja, Euroopan parlamentin jäsenen tehtävän kanssa yhteensopimattomia tehtäviä. Yleisten vaalien jälkeen ilmoitus on tehtävä mahdollisuuksien mukaan viimeistään kuusi päivää ennen parlamentin järjestäytymisistuntoa. Niin kauan kuin jäsenen valtakirjaa ei ole tarkastettu tai sitä koskevaa muistutusta ratkaistu, jäsen osallistuu parlamentin ja sen elinten istuntoihin ja hänellä on kaikki jäsenelle kuuluvat oikeudet edellyttäen, että hän on ensin allekirjoittanut edellä mainitun kirjallisen ilmoituksen.

Jos ilmenee, että jäsenellä on jokin 20 päivänä syyskuuta 1976 annetun säädöksen 7 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitettu, Euroopan parlamentin jäsenen tehtävän kanssa yhteensopimaton tehtävä, ja tieto voidaan todentaa julkisten lähteiden avulla, parlamentti toteaa puhemiehen antaman ilmoituksen perusteella edustajantoimen vapautuneen.

| 3. | Parlamentti tarkastaa viipymättä valtakirjojen tarkastuksesta vastaavan valiokunnan mietinnön perusteella valtakirjat ja tekee ratkaisunsa kunkin vastavalitun jäsenen valtuutuksien pätevyydestä sekä mahdollisista 20 päivänä syyskuuta 1976 annetun säädöksen säännösten mukaisesti esitetyistä muistutuksista, lukuun ottamatta muistutuksia, jotka perustuvat kansallisiin vaalilakeihin. |
| --- | --- |

3.

Parlamentti tarkastaa viipymättä valtakirjojen tarkastuksesta vastaavan valiokunnan mietinnön perusteella valtakirjat ja tekee ratkaisunsa kunkin vastavalitun jäsenen valtuutuksien pätevyydestä sekä mahdollisista 20 päivänä syyskuuta 1976 annetun säädöksen säännösten mukaisesti esitetyistä muistutuksista, lukuun ottamatta muistutuksia, jotka perustuvat kansallisiin vaalilakeihin.

| 4. | Valiokunnan mietintö perustuu kunkin jäsenvaltion antamaan viralliseen ilmoitukseen vaalien kokonaistuloksesta, jossa täsmennetään valituksi tulleet ehdokkaat ja heidän mahdolliset varajäsenensä vaalien tulokseen perustuvassa järjestyksessä.
  Jäsenen valtakirja voidaan julistaa päteväksi vasta sen jälkeen, kun jäsen on tehnyt tästä artiklasta sekä tämän työjärjestyksen liitteestä I johtuvat kirjalliset ilmoitukset.
  Parlamentti voi valiokunnan mietinnön perusteella koska tahansa ilmaista kantansa jäsenen valtuutuksien pätevyyteen liittyvään mahdolliseen muistutukseen. |
| --- | --- |

4.

Valiokunnan mietintö perustuu kunkin jäsenvaltion antamaan viralliseen ilmoitukseen vaalien kokonaistuloksesta, jossa täsmennetään valituksi tulleet ehdokkaat ja heidän mahdolliset varajäsenensä vaalien tulokseen perustuvassa järjestyksessä.

Jäsenen valtakirja voidaan julistaa päteväksi vasta sen jälkeen, kun jäsen on tehnyt tästä artiklasta sekä tämän työjärjestyksen liitteestä I johtuvat kirjalliset ilmoitukset.

Parlamentti voi valiokunnan mietinnön perusteella koska tahansa ilmaista kantansa jäsenen valtuutuksien pätevyyteen liittyvään mahdolliseen muistutukseen.

| 5. | Jos jäsenen nimitys tapahtuu samalta listalta valitun jäsenen toimesta luopumisen vuoksi, valiokunta varmistaa, että kyseinen toimesta luopuminen on tapahtunut 20 päivänä syyskuuta 1976 annetun säädöksen sekä tämän työjärjestyksen 4 artiklan 3 kohdan hengen ja kirjaimen mukaisesti. |
| --- | --- |

5.

Jos jäsenen nimitys tapahtuu samalta listalta valitun jäsenen toimesta luopumisen vuoksi, valiokunta varmistaa, että kyseinen toimesta luopuminen on tapahtunut 20 päivänä syyskuuta 1976 annetun säädöksen sekä tämän työjärjestyksen 4 artiklan 3 kohdan hengen ja kirjaimen mukaisesti.

| 6. | Valiokunnan on varmistettava, että jäsenvaltioiden tai unionin viranomaiset toimittavat viipymättä parlamentille kaikki Euroopan parlamentin jäsenen tehtävien hoitoon tai varajäsenten sijoittumisjärjestykseen vaikuttavat tiedot sekä, jos kysymyksessä on nimitys, sen voimaantulopäivän.
  Kun jäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset käynnistävät menettelyn, joka saattaa johtaa siihen, että jäsen menettää edustajantoimensa, puhemies pyytää näitä tiedottamaan säännöllisesti menettelyn etenemisestä. Hän välittää tiedot asiasta vastaavalle valiokunnalle, jonka ehdotuksesta parlamentti voi ilmaista kantansa asiaan. |
| --- | --- |

6.

Valiokunnan on varmistettava, että jäsenvaltioiden tai unionin viranomaiset toimittavat viipymättä parlamentille kaikki Euroopan parlamentin jäsenen tehtävien hoitoon tai varajäsenten sijoittumisjärjestykseen vaikuttavat tiedot sekä, jos kysymyksessä on nimitys, sen voimaantulopäivän.

Kun jäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset käynnistävät menettelyn, joka saattaa johtaa siihen, että jäsen menettää edustajantoimensa, puhemies pyytää näitä tiedottamaan säännöllisesti menettelyn etenemisestä. Hän välittää tiedot asiasta vastaavalle valiokunnalle, jonka ehdotuksesta parlamentti voi ilmaista kantansa asiaan.

4   artikla

Jäsenten toimikausi

| 1. | Jäsenen toimikausi alkaa ja päättyy 20 päivänä syyskuuta 1976 annetun säädöksen mukaisesti. Toimikausi päättyy myös kuolemantapauksessa tai toimesta luopumisen seurauksena. |
| --- | --- |

1.

Jäsenen toimikausi alkaa ja päättyy 20 päivänä syyskuuta 1976 annetun säädöksen mukaisesti. Toimikausi päättyy myös kuolemantapauksessa tai toimesta luopumisen seurauksena.

| 2. | Jäsen pysyy toimessaan ensimmäisen vaalien jälkeisen parlamentin istunnon avaamiseen asti. |
| --- | --- |

2.

Jäsen pysyy toimessaan ensimmäisen vaalien jälkeisen parlamentin istunnon avaamiseen asti.

| 3. | Edustajantoimestaan luopuva jäsen ilmoittaa puhemiehelle luopumisestaan sekä ajankohdasta, jona se tulee voimaan; luopuminen tulee voimaan viimeistään kolmen kuukauden kuluttua ilmoittamisesta. Ilmoitus tehdään pääsihteerin tai tämän edustajan läsnä ollessa laadittavana pöytäkirjana, jonka pääsihteeri tai hänen edustajansa allekirjoittaa yhdessä toimesta luopuvan jäsenen kanssa ja joka toimitetaan viipymättä asiasta vastaavalle valiokunnalle, joka ottaa asian asiakirjan vastaanottoa seuraavan ensimmäisen kokouksensa esityslistalle.
  Jos asiasta vastaava valiokunta katsoo, että edustajantoimesta luopuminen ei ole 20 päivänä syyskuuta 1976 annetun säädöksen hengen tai kirjaimen mukainen, se antaa siitä tiedon parlamentille, jotta parlamentti voi päättää, onko edustajantoimen katsottava vapautuneen.
  Muutoin edustajantoimen katsotaan vapautuneen edustajantoimesta luopuvan jäsenen luopumispöytäkirjassa ilmoittamana ajankohtana. Asiasta ei äänestetä parlamentissa.

  Tiettyjä poikkeuksellisia olosuhteita varten on otettu käyttöön yksinkertaistettu menettely, jota sovelletaan erityisesti silloin, jos edustajantoimesta luopumisen ja asiasta vastaavan valiokunnan ensimmäisen kokouksen välillä on yksi tai useampi istuntojakso ja poliittinen ryhmä, johon toimestaan luopuva jäsen kuuluu, ei voi saada tämän tilalle uutta jäsentä näille istuntojaksoille, koska edustajantoimen ei ole todettu vapautuneen. Tämän menettelyn mukaisesti asiasta vastaavan valiokunnan esittelijällä, jolle tapaukset on uskottu, on oikeus käsitellä viipymättä asianmukaisesti tehdyt ilmoitukset edustajantoimesta luopumisesta ja, mikäli ilmoituksen käsittelyn viivästymisestä saattaisi aiheutua haittaa, lähettää asia valiokunnan puheenjohtajalle ja pyytää häntä 3 kohdan mukaisesti







  — | antamaan valiokunnan puolesta puhemiehelle tiedon, että edustajantoimen voidaan katsoa vapautuneen, tai |
| --- | --- | --- |

3.

Edustajantoimestaan luopuva jäsen ilmoittaa puhemiehelle luopumisestaan sekä ajankohdasta, jona se tulee voimaan; luopuminen tulee voimaan viimeistään kolmen kuukauden kuluttua ilmoittamisesta. Ilmoitus tehdään pääsihteerin tai tämän edustajan läsnä ollessa laadittavana pöytäkirjana, jonka pääsihteeri tai hänen edustajansa allekirjoittaa yhdessä toimesta luopuvan jäsenen kanssa ja joka toimitetaan viipymättä asiasta vastaavalle valiokunnalle, joka ottaa asian asiakirjan vastaanottoa seuraavan ensimmäisen kokouksensa esityslistalle.

Jos asiasta vastaava valiokunta katsoo, että edustajantoimesta luopuminen ei ole 20 päivänä syyskuuta 1976 annetun säädöksen hengen tai kirjaimen mukainen, se antaa siitä tiedon parlamentille, jotta parlamentti voi päättää, onko edustajantoimen katsottava vapautuneen.

Muutoin edustajantoimen katsotaan vapautuneen edustajantoimesta luopuvan jäsenen luopumispöytäkirjassa ilmoittamana ajankohtana. Asiasta ei äänestetä parlamentissa.

Tiettyjä poikkeuksellisia olosuhteita varten on otettu käyttöön yksinkertaistettu menettely, jota sovelletaan erityisesti silloin, jos edustajantoimesta luopumisen ja asiasta vastaavan valiokunnan ensimmäisen kokouksen välillä on yksi tai useampi istuntojakso ja poliittinen ryhmä, johon toimestaan luopuva jäsen kuuluu, ei voi saada tämän tilalle uutta jäsentä näille istuntojaksoille, koska edustajantoimen ei ole todettu vapautuneen. Tämän menettelyn mukaisesti asiasta vastaavan valiokunnan esittelijällä, jolle tapaukset on uskottu, on oikeus käsitellä viipymättä asianmukaisesti tehdyt ilmoitukset edustajantoimesta luopumisesta ja, mikäli ilmoituksen käsittelyn viivästymisestä saattaisi aiheutua haittaa, lähettää asia valiokunnan puheenjohtajalle ja pyytää häntä 3 kohdan mukaisesti

—

antamaan valiokunnan puolesta puhemiehelle tiedon, että edustajantoimen voidaan katsoa vapautuneen, tai

| — | kutsumaan koolle valiokunnan ylimääräisen kokouksen, jossa tarkastellaan esittelijän ilmoittamia erityisiä ongelmia. |
| --- | --- |

—

kutsumaan koolle valiokunnan ylimääräisen kokouksen, jossa tarkastellaan esittelijän ilmoittamia erityisiä ongelmia.

| 4. | Jos jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen ilmoittaa puhemiehelle Euroopan parlamentin jäsenen toimikauden päättymisestä kyseisen jäsenvaltion lainsäädännön perusteella joko 20 päivänä syyskuuta 1976 annetun säädöksen 7 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun yhteensopimattomuuden vuoksi tai siksi, että toimikausi päättyy mainitun säädöksen 13 artiklan 3 kohdan mukaisesti, puhemies ilmoittaa parlamentille toimikauden päättyneen jäsenvaltion ilmoittamana päivänä ja kehottaa jäsenvaltiota täyttämään vapautuneen paikan viipymättä.
  Jos jäsenvaltioiden tai unionin toimivaltaiset viranomaiset taikka asianomainen jäsen ilmoittavat puhemiehelle nimityksestä tai valituksi tulemisesta sellaiseen tehtävään, joka on 20 päivänä syyskuuta 1976 annetun säädöksen 7 artiklan 1 ja 2 kohdan mukaan yhteensopimaton Euroopan parlamentin jäsenen tehtävän kanssa, puhemies antaa asiasta tiedon parlamentille, joka toteaa edustajantoimen vapautuneen. |
| --- | --- |

4.

Jos jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen ilmoittaa puhemiehelle Euroopan parlamentin jäsenen toimikauden päättymisestä kyseisen jäsenvaltion lainsäädännön perusteella joko 20 päivänä syyskuuta 1976 annetun säädöksen 7 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun yhteensopimattomuuden vuoksi tai siksi, että toimikausi päättyy mainitun säädöksen 13 artiklan 3 kohdan mukaisesti, puhemies ilmoittaa parlamentille toimikauden päättyneen jäsenvaltion ilmoittamana päivänä ja kehottaa jäsenvaltiota täyttämään vapautuneen paikan viipymättä.

Jos jäsenvaltioiden tai unionin toimivaltaiset viranomaiset taikka asianomainen jäsen ilmoittavat puhemiehelle nimityksestä tai valituksi tulemisesta sellaiseen tehtävään, joka on 20 päivänä syyskuuta 1976 annetun säädöksen 7 artiklan 1 ja 2 kohdan mukaan yhteensopimaton Euroopan parlamentin jäsenen tehtävän kanssa, puhemies antaa asiasta tiedon parlamentille, joka toteaa edustajantoimen vapautuneen.

| 5. | Jäsenvaltioiden ja unionin viranomaisten on ilmoitettava parlamentin puhemiehelle ennakolta tehtävistä, jotka ne aikovat antaa jäsenelle. Puhemies pyytää asiasta vastaavaa valiokuntaa tutkimaan, onko suunniteltu tehtävä sopusoinnussa 20 päivänä syyskuuta 1976 annetun säädöksen hengen ja kirjaimen kanssa, ja saattaa valiokunnan johtopäätökset täysistunnon, jäsenen ja asianomaisten viranomaisten tietoon. |
| --- | --- |

5.

Jäsenvaltioiden ja unionin viranomaisten on ilmoitettava parlamentin puhemiehelle ennakolta tehtävistä, jotka ne aikovat antaa jäsenelle. Puhemies pyytää asiasta vastaavaa valiokuntaa tutkimaan, onko suunniteltu tehtävä sopusoinnussa 20 päivänä syyskuuta 1976 annetun säädöksen hengen ja kirjaimen kanssa, ja saattaa valiokunnan johtopäätökset täysistunnon, jäsenen ja asianomaisten viranomaisten tietoon.

| 6. | Toimikauden päättymisajankohdaksi ja edustajantoimen vapautumisajankohdaksi katsotaan






  — | edustajantoimesta luopumisen yhteydessä se päivä, jona parlamentti toteaa toimen vapautuneen luopumispöytäkirjan mukaisesti, |
| --- | --- | --- |

6.

Toimikauden päättymisajankohdaksi ja edustajantoimen vapautumisajankohdaksi katsotaan

—

edustajantoimesta luopumisen yhteydessä se päivä, jona parlamentti toteaa toimen vapautuneen luopumispöytäkirjan mukaisesti,

| — | kun jäsen on nimitetty tai tullut valituksi tehtävään, joka on 20 päivänä syyskuuta 1976 annetun säädöksen 7 artiklan 1 tai 2 kohdan perusteella yhteensopimaton Euroopan parlamentin jäsenen tehtävän kanssa, jäsenvaltioiden tai unionin toimivaltaisten viranomaisten taikka asianomaisen jäsenen ilmoittama päivä. |
| --- | --- |

—

kun jäsen on nimitetty tai tullut valituksi tehtävään, joka on 20 päivänä syyskuuta 1976 annetun säädöksen 7 artiklan 1 tai 2 kohdan perusteella yhteensopimaton Euroopan parlamentin jäsenen tehtävän kanssa, jäsenvaltioiden tai unionin toimivaltaisten viranomaisten taikka asianomaisen jäsenen ilmoittama päivä.

| 7. | Todettuaan edustajantoimen vapautuneen parlamentti antaa siitä tiedon asianomaiselle jäsenvaltiolle ja kehottaa sitä täyttämään paikan viipymättä. |
| --- | --- |

7.

Todettuaan edustajantoimen vapautuneen parlamentti antaa siitä tiedon asianomaiselle jäsenvaltiolle ja kehottaa sitä täyttämään paikan viipymättä.

| 8. | Kaikki valtakirjan tarkastamisen jälkeen esitetyt muistutukset jäsenen kelpoisuudesta lähetetään asiasta vastaavaan valiokuntaan, joka antaa asiasta parlamentille mietinnön viipymättä ja viimeistään seuraavan istuntojakson alussa. |
| --- | --- |

8.

Kaikki valtakirjan tarkastamisen jälkeen esitetyt muistutukset jäsenen kelpoisuudesta lähetetään asiasta vastaavaan valiokuntaan, joka antaa asiasta parlamentille mietinnön viipymättä ja viimeistään seuraavan istuntojakson alussa.

| 9. | Parlamentti varaa itselleen oikeuden julistaa pätemättömäksi jo tarkastetun valtakirjan tai kieltäytyä toteamasta edustajantoimen vapautuneen, jos toimen vastaanottamiseen tai toimesta luopumiseen liittyy aineellinen tai tahdonmuodostuksen virhe. |
| --- | --- |

9.

Parlamentti varaa itselleen oikeuden julistaa pätemättömäksi jo tarkastetun valtakirjan tai kieltäytyä toteamasta edustajantoimen vapautuneen, jos toimen vastaanottamiseen tai toimesta luopumiseen liittyy aineellinen tai tahdonmuodostuksen virhe.

5   artikla

Erioikeudet ja vapaudet

| 1. | Jäsenet nauttivat erioikeuksia ja vapauksia Euroopan unionin erioikeuksista ja vapauksista 8 päivänä huhtikuuta 1965 tehdyn pöytäkirjan mukaisesti. |
| --- | --- |

1.

Jäsenet nauttivat erioikeuksia ja vapauksia Euroopan unionin erioikeuksista ja vapauksista 8 päivänä huhtikuuta 1965 tehdyn pöytäkirjan mukaisesti.

| 2. | Saatuaan tiedon parlamentin jäsenen valinnasta parlamentin puhemies myöntää hänelle kulkuluvan, joka oikeuttaa vapaaseen liikkumiseen jäsenvaltioiden alueella. |
| --- | --- |

2.

Saatuaan tiedon parlamentin jäsenen valinnasta parlamentin puhemies myöntää hänelle kulkuluvan, joka oikeuttaa vapaaseen liikkumiseen jäsenvaltioiden alueella.

| 3. | Jäsenillä on oikeus tutkia kaikkia parlamentin tai jonkin valiokunnan hallussa olevia asiakirjoja, lukuun ottamatta henkilökohtaisia asiakirjoja tai tilejä, joita saavat tutkia ainoastaan asianomaiset jäsenet. Tästä periaatteesta tehtävistä poikkeuksista sellaisten asiakirjojen käsittelemiseksi, joiden antaminen yleisön tutustuttavaksi voidaan evätä Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1049/2001 nojalla, määrätään tämän työjärjestyksen liitteessä VIII. |
| --- | --- |

3.

Jäsenillä on oikeus tutkia kaikkia parlamentin tai jonkin valiokunnan hallussa olevia asiakirjoja, lukuun ottamatta henkilökohtaisia asiakirjoja tai tilejä, joita saavat tutkia ainoastaan asianomaiset jäsenet. Tästä periaatteesta tehtävistä poikkeuksista sellaisten asiakirjojen käsittelemiseksi, joiden antaminen yleisön tutustuttavaksi voidaan evätä Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1049/2001 nojalla, määrätään tämän työjärjestyksen liitteessä VIII.

6   artikla

Koskemattomuuden pidättäminen

| 1. | Erioikeuksia ja vapauksia koskevaa toimivaltaa käyttäessään parlamentti pyrkii ensisijaisesti säilyttämään täysivaltaisuutensa demokraattisena lainsäädäntöelimenä ja varmistamaan jäsentensä riippumattomuuden heidän hoitaessaan tehtäviänsä. |
| --- | --- |

1.

Erioikeuksia ja vapauksia koskevaa toimivaltaa käyttäessään parlamentti pyrkii ensisijaisesti säilyttämään täysivaltaisuutensa demokraattisena lainsäädäntöelimenä ja varmistamaan jäsentensä riippumattomuuden heidän hoitaessaan tehtäviänsä.

| 2. | Jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen puhemiehelle osoittamasta, jäsenen parlamentaarisen koskemattomuuden pidättämistä koskevasta pyynnöstä ilmoitetaan täysistunnossa, ja pyyntö lähetetään käsiteltäväksi asiasta vastaavaan valiokuntaan. |
| --- | --- |

2.

Jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen puhemiehelle osoittamasta, jäsenen parlamentaarisen koskemattomuuden pidättämistä koskevasta pyynnöstä ilmoitetaan täysistunnossa, ja pyyntö lähetetään käsiteltäväksi asiasta vastaavaan valiokuntaan.

| 3. | Jäsenen tai entisen jäsenen puhemiehelle osoittamasta, koskemattomuuden ja erioikeuksien puolustamista koskevasta pyynnöstä ilmoitetaan täysistunnossa, ja pyyntö lähetetään käsiteltäväksi asiasta vastaavaan valiokuntaan.

  Toinen jäsen voi toimia jäsenen tai entisen jäsenen edustajana. Toinen jäsen ei voi esittää pyyntöä ilman asianomaisen jäsenen suostumusta. |
| --- | --- |

3.

Jäsenen tai entisen jäsenen puhemiehelle osoittamasta, koskemattomuuden ja erioikeuksien puolustamista koskevasta pyynnöstä ilmoitetaan täysistunnossa, ja pyyntö lähetetään käsiteltäväksi asiasta vastaavaan valiokuntaan.

Toinen jäsen voi toimia jäsenen tai entisen jäsenen edustajana. Toinen jäsen ei voi esittää pyyntöä ilman asianomaisen jäsenen suostumusta.

| 4. | Jos jäsen on pidätetty tai jos hänen liikkumisvapauttaan on rajoitettu siten, että hänen erioikeuksiaan ja vapauksiaan on ilmeisesti loukattu, puhemies voi asiasta vastaavan valiokunnan puheenjohtajaa ja esittelijää kuultuaan käynnistää kiireellisenä asiana aloitteen kyseisen jäsenen erioikeuksien ja vapauksien vahvistamiseksi. Puhemies ilmoittaa aloitteesta valiokunnalle ja täysistunnolle. |
| --- | --- |

4.

Jos jäsen on pidätetty tai jos hänen liikkumisvapauttaan on rajoitettu siten, että hänen erioikeuksiaan ja vapauksiaan on ilmeisesti loukattu, puhemies voi asiasta vastaavan valiokunnan puheenjohtajaa ja esittelijää kuultuaan käynnistää kiireellisenä asiana aloitteen kyseisen jäsenen erioikeuksien ja vapauksien vahvistamiseksi. Puhemies ilmoittaa aloitteesta valiokunnalle ja täysistunnolle.

7   artikla

Koskemattomuutta koskevat menettelyt

| 1. | Asiasta vastaava valiokunta käsittelee koskemattomuuden pidättämistä sekä koskemattomuuden ja erioikeuksien puolustamista koskevat pyynnöt viipymättä niiden jättämisjärjestyksessä. |
| --- | --- |

1.

Asiasta vastaava valiokunta käsittelee koskemattomuuden pidättämistä sekä koskemattomuuden ja erioikeuksien puolustamista koskevat pyynnöt viipymättä niiden jättämisjärjestyksessä.

| 2. | Valiokunta antaa perustellun päätösehdotuksen, jossa on suositus koskemattomuuden pidättämistä koskevan pyynnön tai koskemattomuuden ja erioikeuksien puolustamista koskevan pyynnön hyväksymisestä tai hylkäämisestä. |
| --- | --- |

2.

Valiokunta antaa perustellun päätösehdotuksen, jossa on suositus koskemattomuuden pidättämistä koskevan pyynnön tai koskemattomuuden ja erioikeuksien puolustamista koskevan pyynnön hyväksymisestä tai hylkäämisestä.

| 3. | Valiokunta voi pyytää asianomaiselta viranomaiselta ne lisätiedot tai selvitykset, jotka valiokunta katsoo tarpeellisiksi voidakseen muodostaa mielipiteensä koskemattomuuden pidättämisestä tai puolustamisesta. Jäsenelle annetaan tilaisuus tulla kuulluksi. Hänellä on oikeus esittää kaikki tässä yhteydessä aiheellisiksi katsomansa asiakirjat tai muut kirjalliset todisteet. Toinen jäsen voi toimia hänen edustajanaan. |
| --- | --- |

3.

Valiokunta voi pyytää asianomaiselta viranomaiselta ne lisätiedot tai selvitykset, jotka valiokunta katsoo tarpeellisiksi voidakseen muodostaa mielipiteensä koskemattomuuden pidättämisestä tai puolustamisesta. Jäsenelle annetaan tilaisuus tulla kuulluksi. Hänellä on oikeus esittää kaikki tässä yhteydessä aiheellisiksi katsomansa asiakirjat tai muut kirjalliset todisteet. Toinen jäsen voi toimia hänen edustajanaan.

| 4. | Jos pyynnössä esitetään koskemattomuuden pidättämistä useiden syytöskohtien perusteella, jokaisesta kohdasta voidaan tehdä erillinen päätös. Valiokunnan mietinnössä voidaan poikkeuksellisesti ehdottaa, että koskemattomuuden pidättäminen koskisi ainoastaan syytteen käsittelyä ja että ennen lopullista tuomiota jäsentä ei saisi pidättää tai vangita eikä hän saisi joutua sellaisten toimenpiteiden kohteeksi, jotka estäisivät häntä hoitamasta edustajantoimeensa kuuluvia tehtäviä. |
| --- | --- |

4.

Jos pyynnössä esitetään koskemattomuuden pidättämistä useiden syytöskohtien perusteella, jokaisesta kohdasta voidaan tehdä erillinen päätös. Valiokunnan mietinnössä voidaan poikkeuksellisesti ehdottaa, että koskemattomuuden pidättäminen koskisi ainoastaan syytteen käsittelyä ja että ennen lopullista tuomiota jäsentä ei saisi pidättää tai vangita eikä hän saisi joutua sellaisten toimenpiteiden kohteeksi, jotka estäisivät häntä hoitamasta edustajantoimeensa kuuluvia tehtäviä.

| 5. | Jos jäsentä pyydetään toimimaan todistajana tai asiantuntijana, ei ole tarvetta pyytää koskemattomuuden pidättämistä edellyttäen, että






  — | jäsen ei ole velvoitettu saapumaan päivämääränä tai aikana, joka estää tai vaikeuttaa hänen parlamentin jäsenen tehtäviensä hoitamista, tai että hän voi antaa lausuman kirjallisesti tai muussa muodossa tavalla, joka ei vaikeuta hänen parlamentin jäsenen tehtäviensä hoitamista, |
| --- | --- | --- |

5.

Jos jäsentä pyydetään toimimaan todistajana tai asiantuntijana, ei ole tarvetta pyytää koskemattomuuden pidättämistä edellyttäen, että

—

jäsen ei ole velvoitettu saapumaan päivämääränä tai aikana, joka estää tai vaikeuttaa hänen parlamentin jäsenen tehtäviensä hoitamista, tai että hän voi antaa lausuman kirjallisesti tai muussa muodossa tavalla, joka ei vaikeuta hänen parlamentin jäsenen tehtäviensä hoitamista,

| — | jäsen ei ole velvollinen ilmoittamaan edustajantoimessaan saamiaan luottamuksellisia tietoja, joiden ilmoittaminen ei hänen mukaansa ole tarkoituksenmukaista. |
| --- | --- |

—

jäsen ei ole velvollinen ilmoittamaan edustajantoimessaan saamiaan luottamuksellisia tietoja, joiden ilmoittaminen ei hänen mukaansa ole tarkoituksenmukaista.

| 6. | Erioikeuden tai vapauden puolustamista koskevissa tapauksissa valiokunta toteaa, muodostavatko olosuhteet hallinnollisen tai muun esteen parlamentin kokouspaikkaan matkustavien tai sieltä palaavien jäsenten vapaalle liikkumiselle, mielipiteen ilmaisemiselle tai äänestyskäyttäytymiselle heidän hoitaessaan edustajantoimeensa kuuluvia tehtäviä tai kuuluvatko kyseiset olosuhteet erioikeuksista ja vapauksista tehdyn pöytäkirjan 10 artiklassa tarkoitettuihin asioihin, jotka eivät kuulu kansallisen oikeuden alaan, ja tekee ehdotuksen, jossa kehotetaan asianomaista viranomaista tekemään tarvittavat johtopäätökset. |
| --- | --- |

6.

Erioikeuden tai vapauden puolustamista koskevissa tapauksissa valiokunta toteaa, muodostavatko olosuhteet hallinnollisen tai muun esteen parlamentin kokouspaikkaan matkustavien tai sieltä palaavien jäsenten vapaalle liikkumiselle, mielipiteen ilmaisemiselle tai äänestyskäyttäytymiselle heidän hoitaessaan edustajantoimeensa kuuluvia tehtäviä tai kuuluvatko kyseiset olosuhteet erioikeuksista ja vapauksista tehdyn pöytäkirjan 10 artiklassa tarkoitettuihin asioihin, jotka eivät kuulu kansallisen oikeuden alaan, ja tekee ehdotuksen, jossa kehotetaan asianomaista viranomaista tekemään tarvittavat johtopäätökset.

| 7. | Valiokunta voi antaa perustellun lausunnon kyseisen viranomaisen toimivallasta asiassa ja pyynnön käsiteltäväksi ottamisesta, mutta se ei missään tapauksessa ilmaise kantaansa jäsenen syyllisyyteen tai syyttömyyteen eikä siihen, oikeuttavatko lausumat tai teot, joihin jäsenen väitetään syyllistyneen, syytteeseen asettamisen, vaikka valiokunta pyyntöä käsitellessään saisi yksityiskohtaista tietoa tapaukseen liittyvistä tosiasioista. |
| --- | --- |

7.

Valiokunta voi antaa perustellun lausunnon kyseisen viranomaisen toimivallasta asiassa ja pyynnön käsiteltäväksi ottamisesta, mutta se ei missään tapauksessa ilmaise kantaansa jäsenen syyllisyyteen tai syyttömyyteen eikä siihen, oikeuttavatko lausumat tai teot, joihin jäsenen väitetään syyllistyneen, syytteeseen asettamisen, vaikka valiokunta pyyntöä käsitellessään saisi yksityiskohtaista tietoa tapaukseen liittyvistä tosiasioista.

| 8. | Valiokunnan mietintö otetaan sen käsiteltäväksi jättämistä seuraavan ensimmäisen täysistunnon esityslistan alkuun. Päätösehdotusta tai päätösehdotuksia koskevia tarkistuksia ei oteta käsiteltäväksi.
  Keskustelu rajoittuu koskemattomuuden pidättämistä tai säilyttämistä taikka erioikeuden tai vapauden puolustamista koskevia ehdotuksia puoltaviin ja niitä vastaan esitettyihin perusteisiin.
  Jäsen, jonka erioikeudet tai vapaudet ovat käsiteltävänä, ei osallistu keskusteluun, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 151 artiklan määräysten soveltamista.
  Mietintöön sisältyvästä päätösehdotuksesta tai päätösehdotuksista äänestetään ensimmäisenä keskustelun jälkeisenä äänestysajankohtana.
  Parlamentin käsiteltyä asiaa jokaisesta mietintöön sisältyvästä ehdotuksesta äänestetään erikseen. Jos jokin ehdotus hylätään, päinvastainen päätös katsotaan hyväksytyksi. |
| --- | --- |

8.

Valiokunnan mietintö otetaan sen käsiteltäväksi jättämistä seuraavan ensimmäisen täysistunnon esityslistan alkuun. Päätösehdotusta tai päätösehdotuksia koskevia tarkistuksia ei oteta käsiteltäväksi.

Keskustelu rajoittuu koskemattomuuden pidättämistä tai säilyttämistä taikka erioikeuden tai vapauden puolustamista koskevia ehdotuksia puoltaviin ja niitä vastaan esitettyihin perusteisiin.

Jäsen, jonka erioikeudet tai vapaudet ovat käsiteltävänä, ei osallistu keskusteluun, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 151 artiklan määräysten soveltamista.

Mietintöön sisältyvästä päätösehdotuksesta tai päätösehdotuksista äänestetään ensimmäisenä keskustelun jälkeisenä äänestysajankohtana.

Parlamentin käsiteltyä asiaa jokaisesta mietintöön sisältyvästä ehdotuksesta äänestetään erikseen. Jos jokin ehdotus hylätään, päinvastainen päätös katsotaan hyväksytyksi.

| 9. | Puhemies antaa parlamentin päätöksen viipymättä tiedoksi kyseiselle jäsenelle ja kyseisen jäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle ja pyytää, että puhemiehelle ilmoitetaan kaikista asianomaisen käsittelyn vaiheista ja niitä seuraavista oikeusviranomaisten päätöksistä. Saatuaan nämä tiedot puhemies välittää ne parlamentille sopivaksi katsomallaan tavalla, tarvittaessa kuultuaan ensin asiasta vastaavaa valiokuntaa. |
| --- | --- |

9.

Puhemies antaa parlamentin päätöksen viipymättä tiedoksi kyseiselle jäsenelle ja kyseisen jäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle ja pyytää, että puhemiehelle ilmoitetaan kaikista asianomaisen käsittelyn vaiheista ja niitä seuraavista oikeusviranomaisten päätöksistä. Saatuaan nämä tiedot puhemies välittää ne parlamentille sopivaksi katsomallaan tavalla, tarvittaessa kuultuaan ensin asiasta vastaavaa valiokuntaa.

| 10. | Puhemiehen käyttäessä 6 artiklan 4 kohdan mukaisia valtuuksiaan asiasta vastaava valiokunta merkitsee puhemiehen aloitteen tiedoksi seuraavassa kokouksessaan. Jos valiokunta pitää sitä tarpeellisena, se voi laatia mietinnön parlamentin käsiteltäväksi. |
| --- | --- |

10.

Puhemiehen käyttäessä 6 artiklan 4 kohdan mukaisia valtuuksiaan asiasta vastaava valiokunta merkitsee puhemiehen aloitteen tiedoksi seuraavassa kokouksessaan. Jos valiokunta pitää sitä tarpeellisena, se voi laatia mietinnön parlamentin käsiteltäväksi.

| 11. | Valiokunta käsittelee asiaa ja mahdollisesti saamiaan asiakirjoja äärimmäisen luottamuksellisina. |
| --- | --- |

11.

Valiokunta käsittelee asiaa ja mahdollisesti saamiaan asiakirjoja äärimmäisen luottamuksellisina.

| 12. | Valiokunta voi jäsenvaltioita kuultuaan laatia viitteellisen luettelon niistä jäsenvaltioiden viranomaisista, jotka ovat toimivaltaisia esittämään pyynnön jäsenen parlamentaarisen koskemattomuuden pidättämisestä. |
| --- | --- |

12.

Valiokunta voi jäsenvaltioita kuultuaan laatia viitteellisen luettelon niistä jäsenvaltioiden viranomaisista, jotka ovat toimivaltaisia esittämään pyynnön jäsenen parlamentaarisen koskemattomuuden pidättämisestä.

| 13. | Kaikki toimivaltaisen viranomaisen esittämät jäsenten erioikeuksien ja vapauksien laajuutta koskevat tiedustelut käsitellään edellä mainittujen sääntöjen mukaisesti. |
| --- | --- |

13.

Kaikki toimivaltaisen viranomaisen esittämät jäsenten erioikeuksien ja vapauksien laajuutta koskevat tiedustelut käsitellään edellä mainittujen sääntöjen mukaisesti.

8   artikla

Jäsenten asemaa koskevien sääntöjen täytäntöönpano

Parlamentti vahvistaa Euroopan parlamentin jäsenten asemaa koskevat säännöt ja niiden muutokset asiasta vastaavan valiokunnan ehdotuksen pohjalta. Jäljempänä olevaa 138 artiklan 1 kohtaa sovelletaan soveltuvin osin. Puhemiehistö vastaa näiden sääntöjen täytäntöönpanosta ja päättää määrärahoista vuotuisen talousarvion puitteissa.

9   artikla

Jäsenten taloudelliset edut, käyttäytymissäännöt ja pääsy Euroopan parlamenttiin

| 1. | Parlamentti vahvistaa säännöt jäsentensä taloudellisten etujen julkisuudesta. Säännöt otetaan tämän työjärjestyksen liitteeksi (1).
  Säännöillä ei voida haitata tai rajoittaa jäsenen edustajantoimen hoitamista tai siihen liittyvää poliittista tai muuta toimintaa. |
| --- | --- |

1.

Parlamentti vahvistaa säännöt jäsentensä taloudellisten etujen julkisuudesta. Säännöt otetaan tämän työjärjestyksen liitteeksi (1).

Säännöillä ei voida haitata tai rajoittaa jäsenen edustajantoimen hoitamista tai siihen liittyvää poliittista tai muuta toimintaa.

| 2. | Jäsenten käyttäytymisen tulee ilmentää keskinäistä kunnioitusta, perustua Euroopan unionin keskeisissä asiakirjoissa määritettyihin arvoihin ja periaatteisiin ja kunnioittaa parlamentin arvokkuutta, eikä sen tule häiritä parlamentin toiminnan sujuvuutta eikä työrauhaa parlamentin rakennuksissa. Jäsenten on noudatettava parlamentin määräyksiä luottamuksellisten tietojen käsittelystä.
  Näiden sääntöjen ja määräysten noudattamatta jättäminen voi johtaa 152, 153 ja 154 artiklan mukaisiin toimenpiteisiin. |
| --- | --- |

2.

Jäsenten käyttäytymisen tulee ilmentää keskinäistä kunnioitusta, perustua Euroopan unionin keskeisissä asiakirjoissa määritettyihin arvoihin ja periaatteisiin ja kunnioittaa parlamentin arvokkuutta, eikä sen tule häiritä parlamentin toiminnan sujuvuutta eikä työrauhaa parlamentin rakennuksissa. Jäsenten on noudatettava parlamentin määräyksiä luottamuksellisten tietojen käsittelystä.

Näiden sääntöjen ja määräysten noudattamatta jättäminen voi johtaa 152, 153 ja 154 artiklan mukaisiin toimenpiteisiin.

| 3. | Tämän artiklan soveltaminen ei saa rajoittaa millään tavoin parlamentin keskustelujen eloisuutta eikä jäsenten sananvapautta.
  Artiklaa sovellettaessa kunnioitetaan täysimääräisesti primaarioikeudessa ja jäsenten asemaa koskevissa säännöissä määriteltyjä jäsenten oikeuksia.
  Artiklan soveltaminen pohjautuu avoimuusperiaatteeseen ja sillä taataan, että jäsenille tiedotetaan kaikista voimassaolevista avoimuutta koskevista määräyksistä ja että heille tiedotetaan henkilökohtaisesti heidän oikeuksistaan ja velvollisuuksistaan. |
| --- | --- |

3.

Tämän artiklan soveltaminen ei saa rajoittaa millään tavoin parlamentin keskustelujen eloisuutta eikä jäsenten sananvapautta.

Artiklaa sovellettaessa kunnioitetaan täysimääräisesti primaarioikeudessa ja jäsenten asemaa koskevissa säännöissä määriteltyjä jäsenten oikeuksia.

Artiklan soveltaminen pohjautuu avoimuusperiaatteeseen ja sillä taataan, että jäsenille tiedotetaan kaikista voimassaolevista avoimuutta koskevista määräyksistä ja että heille tiedotetaan henkilökohtaisesti heidän oikeuksistaan ja velvollisuuksistaan.

| 4. | Kvestorit antavat enintään vuoden ajan voimassa olevia nimellä varustettuja kulkulupia henkilöille, joiden on toistuvasti päästävä parlamentin tiloihin toimittamaan jäsenille näiden edustajantoimeen liittyviä tietoja oman etunsa mukaisesti tai muiden puolesta.
  Vastineeksi näiden henkilöiden on






  — | noudatettava tämän työjärjestyksen liitteessä (2) esitettyä hyvää edunvalvontatapaa ja |
| --- | --- | --- |

4.

Kvestorit antavat enintään vuoden ajan voimassa olevia nimellä varustettuja kulkulupia henkilöille, joiden on toistuvasti päästävä parlamentin tiloihin toimittamaan jäsenille näiden edustajantoimeen liittyviä tietoja oman etunsa mukaisesti tai muiden puolesta.

Vastineeksi näiden henkilöiden on

—

noudatettava tämän työjärjestyksen liitteessä (2) esitettyä hyvää edunvalvontatapaa ja

| — | ilmoittauduttava kvestorien ylläpitämään luetteloon. |
| --- | --- |

—

ilmoittauduttava kvestorien ylläpitämään luetteloon.

Luettelo on pyynnöstä yleisön nähtävillä parlamentin toimipaikoissa ja kvestorien määräämällä tavalla jäsenvaltioissa sijaitsevissa tiedotustoimistoissa.

Tämän kohdan soveltamista koskevat määräykset ovat tämän työjärjestyksen liitteessä (3).

| 5. | Entisiin jäseniin sovellettavat menettelysäännöt, erioikeudet ja vapaudet vahvistetaan puhemiehistön päätöksellä. Entisiä jäseniä kohdellaan tasavertaisesti. |
| --- | --- |

5.

Entisiin jäseniin sovellettavat menettelysäännöt, erioikeudet ja vapaudet vahvistetaan puhemiehistön päätöksellä. Entisiä jäseniä kohdellaan tasavertaisesti.

10   artikla

Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) sisäiset tutkimukset

Työjärjestyksen liitteenä (4) olevan parlamentin päätöksen mukaisesti parlamentissa sovelletaan Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) sisäisistä tutkimuksista 25 päivänä toukokuuta 1999 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa hyväksyttyä yhteistä järjestelyä, joka sisältää tarvittavat täytäntöönpanotoimenpiteet viraston tutkimusten moitteettoman toteuttamisen helpottamiseksi.

11   artikla

Tarkkailijat

| 1. | Kun Euroopan unioniin liittymistä koskeva sopimus on allekirjoitettu liittyvän valtion kanssa, puhemies voi puheenjohtajakokouksen suostumuksen saatuaan pyytää liittyvän valtion parlamenttia nimittämään omien jäsentensä joukosta tarkkailijoita, joiden määrä on sama kuin tälle valtiolle Euroopan parlamentissa tulevien paikkojen määrä. |
| --- | --- |

1.

Kun Euroopan unioniin liittymistä koskeva sopimus on allekirjoitettu liittyvän valtion kanssa, puhemies voi puheenjohtajakokouksen suostumuksen saatuaan pyytää liittyvän valtion parlamenttia nimittämään omien jäsentensä joukosta tarkkailijoita, joiden määrä on sama kuin tälle valtiolle Euroopan parlamentissa tulevien paikkojen määrä.

| 2. | Tarkkailijat osallistuvat Euroopan parlamentin työskentelyyn, kunnes liittymissopimus tulee voimaan, ja heillä on oikeus käyttää puheenvuoroja valiokunnissa ja poliittisissa ryhmissä. Heillä ei ole äänestysoikeutta eivätkä he voi asettua ehdokkaaksi tehtäviin Euroopan parlamentissa. Heidän osallistumisellaan ei ole oikeudellisia vaikutuksia Euroopan parlamentin työskentelyyn. |
| --- | --- |

2.

Tarkkailijat osallistuvat Euroopan parlamentin työskentelyyn, kunnes liittymissopimus tulee voimaan, ja heillä on oikeus käyttää puheenvuoroja valiokunnissa ja poliittisissa ryhmissä. Heillä ei ole äänestysoikeutta eivätkä he voi asettua ehdokkaaksi tehtäviin Euroopan parlamentissa. Heidän osallistumisellaan ei ole oikeudellisia vaikutuksia Euroopan parlamentin työskentelyyn.

| 3. | Heitä kohdellaan Euroopan parlamentin jäsenten tavoin parlamentin hallinnollisten palvelujen käytön ja heidän tarkkailijatoiminnastaan aiheutuvien kustannusten korvaamisen suhteen. |
| --- | --- |

3.

Heitä kohdellaan Euroopan parlamentin jäsenten tavoin parlamentin hallinnollisten palvelujen käytön ja heidän tarkkailijatoiminnastaan aiheutuvien kustannusten korvaamisen suhteen.

| 4. | Edellä olevaa 1 kohtaa sovelletaan soveltuvin osin, kunnes järjestely (5), jonka mukaan tietyille jäsenvaltioille myönnetään lisäpaikkoja seitsemännen vaalikauden loppuun asti, tulee voimaan. Asianomaisia jäsenvaltioita pyydetään nimeämään tarkkailijoita kansallisen lainsäädäntönsä mukaisesti. |
| --- | --- |

4.

Edellä olevaa 1 kohtaa sovelletaan soveltuvin osin, kunnes järjestely (5), jonka mukaan tietyille jäsenvaltioille myönnetään lisäpaikkoja seitsemännen vaalikauden loppuun asti, tulee voimaan. Asianomaisia jäsenvaltioita pyydetään nimeämään tarkkailijoita kansallisen lainsäädäntönsä mukaisesti.

LUKU 2

Parlamentin toimihenkilöt

12   artikla

Väliaikainen puheenjohtajuus

| 1. | Kun parlamentti kokoontuu 134 artiklan 2 kohdan mukaiseen tai muuhun puhemiehen ja puhemiehistön valitsemiseksi pidettävään istuntoon, toimikautensa päättävä puhemies tai hänen ollessaan estynyt yksi toimikautensa päättävistä varapuhemiehistä arvojärjestyksessä tai, jos kukaan edellä mainituista ei ole käytettävissä, edustajantoimessa pisimpään ollut jäsen toimii puheenjohtajana, kunnes puhemies on valittu. |
| --- | --- |

1.

Kun parlamentti kokoontuu 134 artiklan 2 kohdan mukaiseen tai muuhun puhemiehen ja puhemiehistön valitsemiseksi pidettävään istuntoon, toimikautensa päättävä puhemies tai hänen ollessaan estynyt yksi toimikautensa päättävistä varapuhemiehistä arvojärjestyksessä tai, jos kukaan edellä mainituista ei ole käytettävissä, edustajantoimessa pisimpään ollut jäsen toimii puheenjohtajana, kunnes puhemies on valittu.

| 2. | Jäsenen toimiessa väliaikaisesti puheenjohtajana 1 kohdan nojalla voidaan käsitellä vain asioita, jotka koskevat puhemiehen valintaa tai valtakirjojen tarkastusta.

  Kun parlamentin jäsen toimii väliaikaisesti puheenjohtajana 1 kohdan nojalla, hänellä on 3 artiklan 2 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetut puhemiehen valtuudet. Kaikki muut valtakirjojen tarkastusta koskevat asiat, jotka otetaan esille hänen johtaessaan puhetta, lähetetään valtakirjojen tarkastuksesta vastaavaan valiokuntaan. |
| --- | --- |

2.

Jäsenen toimiessa väliaikaisesti puheenjohtajana 1 kohdan nojalla voidaan käsitellä vain asioita, jotka koskevat puhemiehen valintaa tai valtakirjojen tarkastusta.

Kun parlamentin jäsen toimii väliaikaisesti puheenjohtajana 1 kohdan nojalla, hänellä on 3 artiklan 2 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetut puhemiehen valtuudet. Kaikki muut valtakirjojen tarkastusta koskevat asiat, jotka otetaan esille hänen johtaessaan puhetta, lähetetään valtakirjojen tarkastuksesta vastaavaan valiokuntaan.

13   artikla

Ehdokkaaksi asettaminen ja yleiset määräykset

| 1. | Puhemies, varapuhemiehet ja kvestorit valitaan salaisessa äänestyksessä 169 artiklan mukaisesti. Ehdokkaaksi asettaminen edellyttää, että kyseinen henkilö on antanut suostumuksensa. Ehdokkaita voivat nimetä ainoastaan poliittiset ryhmät tai vähintään 40 jäsentä. Jos ehdokkaita kuitenkin on yhtä monta tai vähemmän kuin täytettäviä paikkoja, heidän valintansa voidaan vahvistaa suosionosoituksin. |
| --- | --- |

1.

Puhemies, varapuhemiehet ja kvestorit valitaan salaisessa äänestyksessä 169 artiklan mukaisesti. Ehdokkaaksi asettaminen edellyttää, että kyseinen henkilö on antanut suostumuksensa. Ehdokkaita voivat nimetä ainoastaan poliittiset ryhmät tai vähintään 40 jäsentä. Jos ehdokkaita kuitenkin on yhtä monta tai vähemmän kuin täytettäviä paikkoja, heidän valintansa voidaan vahvistaa suosionosoituksin.

| 2. | Puhemiehen, varapuhemiesten ja kvestorien vaaleissa on otettava yleisesti huomioon jäsenvaltioiden ja poliittisten kantojen tasapuolinen edustus. |
| --- | --- |

2.

Puhemiehen, varapuhemiesten ja kvestorien vaaleissa on otettava yleisesti huomioon jäsenvaltioiden ja poliittisten kantojen tasapuolinen edustus.

14   artikla

Puhemiehen vaali – avauspuhe

| 1. | Ensin valitaan puhemies. Ehdokasasettelu on ennen jokaista äänestyskierrosta annettava tiedoksi 12 artiklan nojalla puheenjohtajana väliaikaisesti toimivalle jäsenelle, joka ilmoittaa siitä parlamentille. Jos kolmen äänestyskierroksen jälkeen yksikään ehdokas ei ole saanut ehdotonta enemmistöä annetuista äänistä, neljännellä äänestyskierroksella voivat olla ehdokkaina ainoastaan ne kaksi jäsentä, jotka saivat eniten ääniä kolmannella äänestyskierroksella. Äänten mennessä tasan iältään vanhempi ehdokas julistetaan valituksi. |
| --- | --- |

1.

Ensin valitaan puhemies. Ehdokasasettelu on ennen jokaista äänestyskierrosta annettava tiedoksi 12 artiklan nojalla puheenjohtajana väliaikaisesti toimivalle jäsenelle, joka ilmoittaa siitä parlamentille. Jos kolmen äänestyskierroksen jälkeen yksikään ehdokas ei ole saanut ehdotonta enemmistöä annetuista äänistä, neljännellä äänestyskierroksella voivat olla ehdokkaina ainoastaan ne kaksi jäsentä, jotka saivat eniten ääniä kolmannella äänestyskierroksella. Äänten mennessä tasan iältään vanhempi ehdokas julistetaan valituksi.

| 2. | Kun puhemies on valittu, 12 artiklan nojalla puheenjohtajana väliaikaisesti toimiva jäsen luovuttaa hänelle puhemiehen paikan. Ainoastaan valittu puhemies voi pitää avauspuheen. |
| --- | --- |

2.

Kun puhemies on valittu, 12 artiklan nojalla puheenjohtajana väliaikaisesti toimiva jäsen luovuttaa hänelle puhemiehen paikan. Ainoastaan valittu puhemies voi pitää avauspuheen.

15   artikla

Varapuhemiesten vaali

| 1. | Seuraavaksi valitaan varapuhemiehet yhdellä äänestyslipulla. Ensimmäisellä äänestyskierroksella tulevat valituiksi täytettäviin toimiin saamansa äänimäärän mukaisessa järjestyksessä ne 14 ehdokasta, jotka saavat ehdottoman enemmistön annetuista äänistä. Jos valittuja ehdokkaita on vähemmän kuin täytettäviä paikkoja, toimitetaan toinen äänestyskierros samoin ehdoin jäljelle jäävien paikkojen täyttämiseksi. Jos tarvitaan kolmas äänestyskierros, jäljelle jääneiden paikkojen täyttämiseksi riittää suhteellinen enemmistö. Äänten mennessä tasan iältään vanhimmat ehdokkaat julistetaan valituiksi.

  Vaikka tässä artiklassa, toisin kuin 14 artiklan 1 kohdassa, ei erikseen mainita uusien ehdokkaiden nimeämisen mahdollisuutta varapuhemiesten vaalin äänestyskierrosten välillä, se on kuitenkin sallittua, koska parlamentin on täysivaltaisena elimenä voitava ottaa huomioon kaikki mahdolliset ehdokkaat, etenkin kun tämän mahdollisuuden puuttuminen saattaisi muodostaa esteen vaalin joustavalle toimittamiselle. |
| --- | --- |

1.

Seuraavaksi valitaan varapuhemiehet yhdellä äänestyslipulla. Ensimmäisellä äänestyskierroksella tulevat valituiksi täytettäviin toimiin saamansa äänimäärän mukaisessa järjestyksessä ne 14 ehdokasta, jotka saavat ehdottoman enemmistön annetuista äänistä. Jos valittuja ehdokkaita on vähemmän kuin täytettäviä paikkoja, toimitetaan toinen äänestyskierros samoin ehdoin jäljelle jäävien paikkojen täyttämiseksi. Jos tarvitaan kolmas äänestyskierros, jäljelle jääneiden paikkojen täyttämiseksi riittää suhteellinen enemmistö. Äänten mennessä tasan iältään vanhimmat ehdokkaat julistetaan valituiksi.

Vaikka tässä artiklassa, toisin kuin 14 artiklan 1 kohdassa, ei erikseen mainita uusien ehdokkaiden nimeämisen mahdollisuutta varapuhemiesten vaalin äänestyskierrosten välillä, se on kuitenkin sallittua, koska parlamentin on täysivaltaisena elimenä voitava ottaa huomioon kaikki mahdolliset ehdokkaat, etenkin kun tämän mahdollisuuden puuttuminen saattaisi muodostaa esteen vaalin joustavalle toimittamiselle.

| 2. | Jollei 18 artiklan 1 kohdan määräyksistä muuta johdu, varapuhemiesten arvojärjestys määräytyy heidän valitsemisjärjestyksensä mukaan ja äänten mennessä tasan iän perusteella.
  Jos varapuhemiehiä ei valita salaisessa äänestyksessä, arvojärjestys vastaa sitä järjestystä, jossa puhemies julistaa heidän nimensä. |
| --- | --- |

2.

Jollei 18 artiklan 1 kohdan määräyksistä muuta johdu, varapuhemiesten arvojärjestys määräytyy heidän valitsemisjärjestyksensä mukaan ja äänten mennessä tasan iän perusteella.

Jos varapuhemiehiä ei valita salaisessa äänestyksessä, arvojärjestys vastaa sitä järjestystä, jossa puhemies julistaa heidän nimensä.

16   artikla

Kvestorien vaali

Varapuhemiesten vaalin jälkeen parlamentti valitsee viisi kvestoria.

Kvestorit valitaan samaa menettelyä noudattaen kuin varapuhemiehet.

17   artikla

Toimihenkilöiden toimikausi

| 1. | Puhemiehen, varapuhemiesten ja kvestorien toimikausi on kaksi ja puoli vuotta.

  Jos jäsen vaihtaa poliittista ryhmää, hän säilyttää mahdollisen paikkansa puhemiehistössä tai kvestorikollegiossa kaksi ja puoli vuotta kestävän toimikautensa loppuun saakka. |
| --- | --- |

1.

Puhemiehen, varapuhemiesten ja kvestorien toimikausi on kaksi ja puoli vuotta.

Jos jäsen vaihtaa poliittista ryhmää, hän säilyttää mahdollisen paikkansa puhemiehistössä tai kvestorikollegiossa kaksi ja puoli vuotta kestävän toimikautensa loppuun saakka.

| 2. | Jos toimi vapautuu ennen toimikauden päättymistä, tilalle valittu jäsen hoitaa tehtävää vain edeltäjänsä toimikaudesta jäljellä olevan ajan. |
| --- | --- |

2.

Jos toimi vapautuu ennen toimikauden päättymistä, tilalle valittu jäsen hoitaa tehtävää vain edeltäjänsä toimikaudesta jäljellä olevan ajan.

18   artikla

Vapautuvat toimet

| 1. | Jos puhemiehen, varapuhemiehen tai kvestorin tilalle on valittava uusi jäsen, vaali suoritetaan edellä esitettyjen määräysten mukaisesti.
  Uusi varapuhemies ottaa edeltäjänsä paikan arvojärjestyksessä. |
| --- | --- |

1.

Jos puhemiehen, varapuhemiehen tai kvestorin tilalle on valittava uusi jäsen, vaali suoritetaan edellä esitettyjen määräysten mukaisesti.

Uusi varapuhemies ottaa edeltäjänsä paikan arvojärjestyksessä.

| 2. | Jos puhemiehen toimi vapautuu, ensimmäinen varapuhemies toimii puhemiehenä, kunnes uusi puhemies on valittu. |
| --- | --- |

2.

Jos puhemiehen toimi vapautuu, ensimmäinen varapuhemies toimii puhemiehenä, kunnes uusi puhemies on valittu.

19   artikla

Toimikauden ennenaikainen päättäminen

Puheenjohtajakokous voi annettujen äänten kolmen viidesosan enemmistöllä siten, että edustettuna on vähintään kolme poliittista ryhmää, ehdottaa, että parlamentti päättää puhemiehen, varapuhemiehen, kvestorin, valiokunnan puheenjohtajan tai varapuheenjohtajan, parlamenttien välisistä suhteista vastaavan valtuuskunnan puheenjohtajan tai varapuheenjohtajan tai muun parlamentin jäsenten keskuudesta valitun toimihenkilön toimikauden, jos se katsoo, että kyseinen jäsen on syyllistynyt vakavaan väärinkäytökseen. Ehdotus hyväksytään täysistunnossa kahdella kolmasosalla annetuista äänistä ja parlamentin jäsenten enemmistöllä.

LUKU 3

Parlamentin elimet ja niiden tehtävät

20   artikla

Puhemiehen tehtävät

| 1. | Puhemies ohjaa kaikkia parlamentin ja sen elinten toimintoja tässä työjärjestyksessä määrätyin ehdoin. Hänellä on ehdoton toimivalta johtaa parlamenttikäsittelyä ja varmistaa sen asianmukainen kulku.

  Tämän määräyksen voidaan tulkita tarkoittavan, että tähän määräykseen perustuvaan toimivaltaan sisältyy myös toimivalta lopettaa sellaisten aloitteiden kuin työjärjestyspuheenvuorojen, menettelyä koskevien esitysten, äänestysselitysten ja erillistä äänestystä, kohta kohdalta -äänestystä tai nimenhuutoäänestystä koskevien pyyntöjen kohtuuttoman runsas käyttäminen, jos puhemies katsoo, että niiden ilmeisenä tarkoituksena ja seurauksena on pitkään jatkuvan ja vakavan haitan aiheuttaminen parlamentin työskentelylle tai muiden jäsenten oikeuksille.


  Tähän määräykseen perustuvaan toimivaltaan sisältyy myös mahdollisuus toimittaa äänestys eri järjestyksessä, kuin äänestyksen kohteena olevassa asiakirjassa on esitetty. Samoin kuin 161 artiklan 7 kohdassa on vahvistettu, puhemies voi pyytää parlamentin suostumuksen tähän etukäteen. |
| --- | --- |

1.

Puhemies ohjaa kaikkia parlamentin ja sen elinten toimintoja tässä työjärjestyksessä määrätyin ehdoin. Hänellä on ehdoton toimivalta johtaa parlamenttikäsittelyä ja varmistaa sen asianmukainen kulku.

Tämän määräyksen voidaan tulkita tarkoittavan, että tähän määräykseen perustuvaan toimivaltaan sisältyy myös toimivalta lopettaa sellaisten aloitteiden kuin työjärjestyspuheenvuorojen, menettelyä koskevien esitysten, äänestysselitysten ja erillistä äänestystä, kohta kohdalta -äänestystä tai nimenhuutoäänestystä koskevien pyyntöjen kohtuuttoman runsas käyttäminen, jos puhemies katsoo, että niiden ilmeisenä tarkoituksena ja seurauksena on pitkään jatkuvan ja vakavan haitan aiheuttaminen parlamentin työskentelylle tai muiden jäsenten oikeuksille.

Tähän määräykseen perustuvaan toimivaltaan sisältyy myös mahdollisuus toimittaa äänestys eri järjestyksessä, kuin äänestyksen kohteena olevassa asiakirjassa on esitetty. Samoin kuin 161 artiklan 7 kohdassa on vahvistettu, puhemies voi pyytää parlamentin suostumuksen tähän etukäteen.

| 2. | Puhemies avaa, keskeyttää ja päättää istunnot, päättää tarkistusten käsiteltäväksi ottamisesta, neuvostolle ja komissiolle osoitetuista kysymyksistä sekä mietintöjen yhdenmukaisuudesta työjärjestyksen kanssa, valvoo, että työjärjestystä noudatetaan, ylläpitää järjestystä, myöntää puheenvuorot, julistaa keskustelut päättyneiksi, äänestyttää asioista ja julistaa äänestystulokset ja lähettää valiokuntiin niiden toimialaan kuuluvat ilmoitukset. |
| --- | --- |

2.

Puhemies avaa, keskeyttää ja päättää istunnot, päättää tarkistusten käsiteltäväksi ottamisesta, neuvostolle ja komissiolle osoitetuista kysymyksistä sekä mietintöjen yhdenmukaisuudesta työjärjestyksen kanssa, valvoo, että työjärjestystä noudatetaan, ylläpitää järjestystä, myöntää puheenvuorot, julistaa keskustelut päättyneiksi, äänestyttää asioista ja julistaa äänestystulokset ja lähettää valiokuntiin niiden toimialaan kuuluvat ilmoitukset.

| 3. | Puhemies saa käyttää keskustelussa puheenvuoron vain tehdäkseen yhteenvedon tai palauttaakseen keskustelun käsiteltävään asiaan. Jos puhemies haluaa osallistua keskusteluun, hän poistuu puhemiehen paikalta ja saa palata sinne vasta asiaa koskevan keskustelun päätyttyä. |
| --- | --- |

3.

Puhemies saa käyttää keskustelussa puheenvuoron vain tehdäkseen yhteenvedon tai palauttaakseen keskustelun käsiteltävään asiaan. Jos puhemies haluaa osallistua keskusteluun, hän poistuu puhemiehen paikalta ja saa palata sinne vasta asiaa koskevan keskustelun päätyttyä.

| 4. | Puhemies tai hänen valtuuttamansa henkilö edustaa parlamenttia kansainvälisissä yhteyksissä, juhlatilaisuuksissa ja hallinnollisissa, oikeudellisissa ja taloudellisissa asioissa. |
| --- | --- |

4.

Puhemies tai hänen valtuuttamansa henkilö edustaa parlamenttia kansainvälisissä yhteyksissä, juhlatilaisuuksissa ja hallinnollisissa, oikeudellisissa ja taloudellisissa asioissa.

21   artikla

Varapuhemiesten tehtävät

| 1. | Jos puhemies on poissa tai estynyt tai jos hän haluaa ottaa osaa keskusteluun 20 artiklan 3 kohdan mukaisesti, yksi varapuhemiehistä asettuu puhemiehen paikalle 15 artiklan 2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

1.

Jos puhemies on poissa tai estynyt tai jos hän haluaa ottaa osaa keskusteluun 20 artiklan 3 kohdan mukaisesti, yksi varapuhemiehistä asettuu puhemiehen paikalle 15 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

| 2. | Varapuhemiehet hoitavat myös heille 23 artiklassa, 25 artiklan 3 ja 5 kohdassa sekä 68 artiklan 3 kohdassa annettuja tehtäviä. |
| --- | --- |

2.

Varapuhemiehet hoitavat myös heille 23 artiklassa, 25 artiklan 3 ja 5 kohdassa sekä 68 artiklan 3 kohdassa annettuja tehtäviä.

| 3. | Puhemies voi siirtää varapuhemiehille tehtäviä, kuten parlamentin edustamisen tietyissä juhlatilaisuuksissa tai toimituksissa. Puhemies voi nimittää varapuhemiehen hoitamaan puhemiehelle 116 artiklan 3 kohdassa ja 117 artiklan 2 kohdassa määrättyjä vastuualueita. |
| --- | --- |

3.

Puhemies voi siirtää varapuhemiehille tehtäviä, kuten parlamentin edustamisen tietyissä juhlatilaisuuksissa tai toimituksissa. Puhemies voi nimittää varapuhemiehen hoitamaan puhemiehelle 116 artiklan 3 kohdassa ja 117 artiklan 2 kohdassa määrättyjä vastuualueita.

22   artikla

Puhemiehistön kokoonpano

| 1. | Parlamentin puhemies ja 14 varapuhemiestä muodostavat puhemiehistön. |
| --- | --- |

1.

Parlamentin puhemies ja 14 varapuhemiestä muodostavat puhemiehistön.

| 2. | Kvestorit ovat puhemiehistön neuvoa-antavia jäseniä. |
| --- | --- |

2.

Kvestorit ovat puhemiehistön neuvoa-antavia jäseniä.

| 3. | Puhemiehistön äänten mennessä tasan puhemiehen ääni ratkaisee. |
| --- | --- |

3.

Puhemiehistön äänten mennessä tasan puhemiehen ääni ratkaisee.

23   artikla

Puhemiehistön tehtävät

| 1. | Puhemiehistö huolehtii sille työjärjestyksessä määrätyistä tehtävistä. |
| --- | --- |

1.

Puhemiehistö huolehtii sille työjärjestyksessä määrätyistä tehtävistä.

| 2. | Puhemiehistö ratkaisee parlamentin sisäistä organisaatiota, pääsihteeristöä ja elimiä koskevat taloudelliset, organisatoriset ja hallinnolliset kysymykset. |
| --- | --- |

2.

Puhemiehistö ratkaisee parlamentin sisäistä organisaatiota, pääsihteeristöä ja elimiä koskevat taloudelliset, organisatoriset ja hallinnolliset kysymykset.

| 3. | Puhemiehistö ratkaisee pääsihteerin tai poliittisen ryhmän ehdotuksesta parlamentin jäseniä koskevat taloudelliset, organisatoriset ja hallinnolliset kysymykset. |
| --- | --- |

3.

Puhemiehistö ratkaisee pääsihteerin tai poliittisen ryhmän ehdotuksesta parlamentin jäseniä koskevat taloudelliset, organisatoriset ja hallinnolliset kysymykset.

| 4. | Puhemiehistö ratkaisee istuntojen toimittamista koskevat asiat.

  Käsitteeseen ”istunnon toimittaminen” sisältyy jäsenten käyttäytyminen kaikissa parlamentin tiloissa. |
| --- | --- |

4.

Puhemiehistö ratkaisee istuntojen toimittamista koskevat asiat.

Käsitteeseen ”istunnon toimittaminen” sisältyy jäsenten käyttäytyminen kaikissa parlamentin tiloissa.

| 5. | Puhemiehistö antaa 33 artiklassa tarkoitetut, sitoutumattomia jäseniä koskevat määräykset. |
| --- | --- |

5.

Puhemiehistö antaa 33 artiklassa tarkoitetut, sitoutumattomia jäseniä koskevat määräykset.

| 6. | Puhemiehistö päättää pääsihteeristön hallintokaaviosta ja antaa virkamiesten ja muun henkilöstön hallinnollista ja taloudellista asemaa koskevia määräyksiä. |
| --- | --- |

6.

Puhemiehistö päättää pääsihteeristön hallintokaaviosta ja antaa virkamiesten ja muun henkilöstön hallinnollista ja taloudellista asemaa koskevia määräyksiä.

| 7. | Puhemiehistö laatii parlamentin alustavan ennakkoarvion tuloista ja menoista. |
| --- | --- |

7.

Puhemiehistö laatii parlamentin alustavan ennakkoarvion tuloista ja menoista.

| 8. | Puhemiehistö antaa 26 artiklan mukaiset ohjeet kvestoreille. |
| --- | --- |

8.

Puhemiehistö antaa 26 artiklan mukaiset ohjeet kvestoreille.

| 9. | Puhemiehistö on toimivaltainen hyväksymään valiokuntien kokoukset tavanomaisten toimipaikkojen ulkopuolella, kuulemiset sekä esittelijöiden tutkimus- ja tiedonhankintamatkat.
  Kun tällaiset kokoukset hyväksytään, vahvistetaan myös niiden kielijärjestelyt, jotka käsittävät ne viralliset kielet, joita kyseisen valiokunnan jäsenet ja varajäsenet käyttävät ja ovat pyytäneet.
  Sama koskee valtuuskuntia, paitsi jos valtuuskunnan jäsenet ja varajäsenet ovat sopineet toisin. |
| --- | --- |

9.

Puhemiehistö on toimivaltainen hyväksymään valiokuntien kokoukset tavanomaisten toimipaikkojen ulkopuolella, kuulemiset sekä esittelijöiden tutkimus- ja tiedonhankintamatkat.

Kun tällaiset kokoukset hyväksytään, vahvistetaan myös niiden kielijärjestelyt, jotka käsittävät ne viralliset kielet, joita kyseisen valiokunnan jäsenet ja varajäsenet käyttävät ja ovat pyytäneet.

Sama koskee valtuuskuntia, paitsi jos valtuuskunnan jäsenet ja varajäsenet ovat sopineet toisin.

| 10. | Puhemiehistö nimittää pääsihteerin 207 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

10.

Puhemiehistö nimittää pääsihteerin 207 artiklan mukaisesti.

| 11. | Puhemiehistö vahvistaa Euroopan tason poliittisia puolueita ja niiden rahoitusta koskevista säännöistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2004/2003 soveltamissäännöt. Se huolehtii asetuksen täytäntöönpanon yhteydessä sille tässä työjärjestyksessä määrätyistä tehtävistä. |
| --- | --- |

11.

Puhemiehistö vahvistaa Euroopan tason poliittisia puolueita ja niiden rahoitusta koskevista säännöistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2004/2003 soveltamissäännöt. Se huolehtii asetuksen täytäntöönpanon yhteydessä sille tässä työjärjestyksessä määrätyistä tehtävistä.

| 12. | Puhemiehistö antaa määräykset luottamuksellisten asiakirjojen käsittelystä parlamentin ja sen elinten, näissä elimissä toimivien jäsenten ja muiden jäsenten toimesta ottaen huomioon tällaisia kysymyksiä mahdollisesti koskevat toimielinten väliset sopimukset. Nämä säännöt julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, ja ne liitetään työjärjestykseen. |
| --- | --- |

12.

Puhemiehistö antaa määräykset luottamuksellisten asiakirjojen käsittelystä parlamentin ja sen elinten, näissä elimissä toimivien jäsenten ja muiden jäsenten toimesta ottaen huomioon tällaisia kysymyksiä mahdollisesti koskevat toimielinten väliset sopimukset. Nämä säännöt julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, ja ne liitetään työjärjestykseen.

| 13. | Puhemies ja/tai puhemiehistö voi uskoa yhdelle tai useammalle puhemiehistön jäsenelle puhemiehen ja/tai puhemiehistön toimivaltaan kuuluvia yleisiä tai erityisiä tehtäviä. Samalla määrätään näiden tehtävien toteuttamistavasta. |
| --- | --- |

13.

Puhemies ja/tai puhemiehistö voi uskoa yhdelle tai useammalle puhemiehistön jäsenelle puhemiehen ja/tai puhemiehistön toimivaltaan kuuluvia yleisiä tai erityisiä tehtäviä. Samalla määrätään näiden tehtävien toteuttamistavasta.

| 14. | Puhemiehistö nimeää kaksi varapuhemiestä huolehtimaan kansallisiin parlamentteihin ylläpidettävien suhteiden käytännön toteutuksesta.
  He tekevät puheenjohtajakokoukselle säännöllisesti selkoa tästä toiminnasta. |
| --- | --- |

14.

Puhemiehistö nimeää kaksi varapuhemiestä huolehtimaan kansallisiin parlamentteihin ylläpidettävien suhteiden käytännön toteutuksesta.

He tekevät puheenjohtajakokoukselle säännöllisesti selkoa tästä toiminnasta.

| 15. | Uutta parlamenttia valittaessa toimikautensa päättävä puhemiehistö pysyy tehtävässään uuden parlamentin ensimmäiseen istuntoon asti. |
| --- | --- |

15.

Uutta parlamenttia valittaessa toimikautensa päättävä puhemiehistö pysyy tehtävässään uuden parlamentin ensimmäiseen istuntoon asti.

24   artikla

Puheenjohtajakokouksen kokoonpano

| 1. | Puheenjohtajakokous muodostuu parlamentin puhemiehestä ja poliittisten ryhmien puheenjohtajista. Poliittisen ryhmän puheenjohtaja voi nimetä edustajakseen poliittisen ryhmän jäsenen. |
| --- | --- |

1.

Puheenjohtajakokous muodostuu parlamentin puhemiehestä ja poliittisten ryhmien puheenjohtajista. Poliittisen ryhmän puheenjohtaja voi nimetä edustajakseen poliittisen ryhmän jäsenen.

| 2. | Parlamentin puhemies pyytää yhtä sitoutumatonta jäsentä osallistumaan puheenjohtajakokoukseen ilman äänioikeutta. |
| --- | --- |

2.

Parlamentin puhemies pyytää yhtä sitoutumatonta jäsentä osallistumaan puheenjohtajakokoukseen ilman äänioikeutta.

| 3. | Puheenjohtajakokous pyrkii yksimielisyyteen sen käsiteltäväksi annetuissa asioissa.
  Jos yksimielisyyteen ei päästä, asiasta äänestetään siten, että äänet painotetaan kunkin poliittisen ryhmän jäsenten lukumäärän mukaisesti. |
| --- | --- |

3.

Puheenjohtajakokous pyrkii yksimielisyyteen sen käsiteltäväksi annetuissa asioissa.

Jos yksimielisyyteen ei päästä, asiasta äänestetään siten, että äänet painotetaan kunkin poliittisen ryhmän jäsenten lukumäärän mukaisesti.

25   artikla

Puheenjohtajakokouksen tehtävät

| 1. | Puheenjohtajakokous huolehtii sille tässä työjärjestyksessä määrätyistä tehtävistä. |
| --- | --- |

1.

Puheenjohtajakokous huolehtii sille tässä työjärjestyksessä määrätyistä tehtävistä.

| 2. | Puheenjohtajakokous päättää parlamentin työn järjestämisestä ja lainsäädäntötyön suunnitteluun liittyvistä asioista. |
| --- | --- |

2.

Puheenjohtajakokous päättää parlamentin työn järjestämisestä ja lainsäädäntötyön suunnitteluun liittyvistä asioista.

| 3. | Puheenjohtajakokouksella on toimivalta asioissa, jotka liittyvät suhteisiin Euroopan unionin muihin toimielimiin ja laitoksiin sekä jäsenvaltioiden kansallisiin parlamentteihin. |
| --- | --- |

3.

Puheenjohtajakokouksella on toimivalta asioissa, jotka liittyvät suhteisiin Euroopan unionin muihin toimielimiin ja laitoksiin sekä jäsenvaltioiden kansallisiin parlamentteihin.

| 4. | Puheenjohtajakokouksella on toimivalta asioissa, jotka liittyvät suhteisiin kolmansiin maihin sekä unionin ulkopuolisiin laitoksiin ja järjestöihin. |
| --- | --- |

4.

Puheenjohtajakokouksella on toimivalta asioissa, jotka liittyvät suhteisiin kolmansiin maihin sekä unionin ulkopuolisiin laitoksiin ja järjestöihin.

| 5. | Puheenjohtajakokous järjestää kuulemisia Euroopan kansalaisyhteiskunnan kanssa erityisen merkittävistä aiheista. Se voi muun muassa järjestää julkisia keskustelutilaisuuksia, joissa käsitellään yleistä eurooppalaista etua koskevia aiheita ja joihin asiasta kiinnostuneet kansalaiset voivat osallistua. Puhemiehistö nimittää varapuhemiehen, joka vastaa tällaisten kuulemisten täytäntöönpanosta ja tekee niistä selkoa puheenjohtajakokoukselle. |
| --- | --- |

5.

Puheenjohtajakokous järjestää kuulemisia Euroopan kansalaisyhteiskunnan kanssa erityisen merkittävistä aiheista. Se voi muun muassa järjestää julkisia keskustelutilaisuuksia, joissa käsitellään yleistä eurooppalaista etua koskevia aiheita ja joihin asiasta kiinnostuneet kansalaiset voivat osallistua. Puhemiehistö nimittää varapuhemiehen, joka vastaa tällaisten kuulemisten täytäntöönpanosta ja tekee niistä selkoa puheenjohtajakokoukselle.

| 6. | Puheenjohtajakokous laatii parlamentin istuntojaksojen esityslistaluonnokset. |
| --- | --- |

6.

Puheenjohtajakokous laatii parlamentin istuntojaksojen esityslistaluonnokset.

| 7. | Puheenjohtajakokouksella on toimivalta asioissa, jotka koskevat valiokuntien, tutkintavaliokuntien, parlamentaaristen sekavaliokuntien, pysyvien valtuuskuntien ja tilapäisten valtuuskuntien kokoonpanoa ja toimivaltaa. |
| --- | --- |

7.

Puheenjohtajakokouksella on toimivalta asioissa, jotka koskevat valiokuntien, tutkintavaliokuntien, parlamentaaristen sekavaliokuntien, pysyvien valtuuskuntien ja tilapäisten valtuuskuntien kokoonpanoa ja toimivaltaa.

| 8. | Puheenjohtajakokous päättää istuntosalin paikkajaosta 34 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

8.

Puheenjohtajakokous päättää istuntosalin paikkajaosta 34 artiklan mukaisesti.

| 9. | Puheenjohtajakokouksella on toimivalta antaa lupa valiokunta-aloitteisten mietintöjen laatimiseen. |
| --- | --- |

9.

Puheenjohtajakokouksella on toimivalta antaa lupa valiokunta-aloitteisten mietintöjen laatimiseen.

| 10. | Puheenjohtajakokous tekee puhemiehistölle ehdotuksia poliittisia ryhmiä koskevissa hallinto- ja talousarviokysymyksissä. |
| --- | --- |

10.

Puheenjohtajakokous tekee puhemiehistölle ehdotuksia poliittisia ryhmiä koskevissa hallinto- ja talousarviokysymyksissä.

26   artikla

Kvestorien tehtävät

Kvestorien tehtäviin kuuluvat jäseniä suoraan koskevat hallinnolliset ja taloudelliset kysymykset puhemiehistön määräämien ohjeiden mukaisesti.

27   artikla

Valiokuntien puheenjohtajakokous

| 1. | Valiokuntien puheenjohtajakokous muodostuu kaikkien pysyvien valiokuntien tai erityisvaliokuntien puheenjohtajista. Se valitsee itse puheenjohtajansa.

  Puheenjohtajan poissa ollessa iältään vanhin jäsen tai tämän ollessa poissa iältään vanhin läsnä oleva jäsen hoitaa kokouksen puheenjohtajan tehtäviä. |
| --- | --- |

1.

Valiokuntien puheenjohtajakokous muodostuu kaikkien pysyvien valiokuntien tai erityisvaliokuntien puheenjohtajista. Se valitsee itse puheenjohtajansa.

Puheenjohtajan poissa ollessa iältään vanhin jäsen tai tämän ollessa poissa iältään vanhin läsnä oleva jäsen hoitaa kokouksen puheenjohtajan tehtäviä.

| 2. | Valiokuntien puheenjohtajakokous voi antaa parlamentin puheenjohtajakokoukselle valiokuntatyötä sekä istuntojakson esityslistaluonnoksen laatimista koskevia suosituksia. |
| --- | --- |

2.

Valiokuntien puheenjohtajakokous voi antaa parlamentin puheenjohtajakokoukselle valiokuntatyötä sekä istuntojakson esityslistaluonnoksen laatimista koskevia suosituksia.

| 3. | Puhemiehistö ja puheenjohtajakokous voivat uskoa valiokuntien puheenjohtajakokoukselle tiettyjä tehtäviä. |
| --- | --- |

3.

Puhemiehistö ja puheenjohtajakokous voivat uskoa valiokuntien puheenjohtajakokoukselle tiettyjä tehtäviä.

28   artikla

Valtuuskuntien puheenjohtajakokous

| 1. | Valtuuskuntien puheenjohtajakokous muodostuu parlamenttien välisistä suhteista vastaavien pysyvien valtuuskuntien puheenjohtajista. Se valitsee itse puheenjohtajansa.

  Puheenjohtajan poissa ollessa iältään vanhin jäsen tai tämän ollessa poissa iältään vanhin läsnä oleva jäsen hoitaa kokouksen puheenjohtajan tehtäviä. |
| --- | --- |

1.

Valtuuskuntien puheenjohtajakokous muodostuu parlamenttien välisistä suhteista vastaavien pysyvien valtuuskuntien puheenjohtajista. Se valitsee itse puheenjohtajansa.

Puheenjohtajan poissa ollessa iältään vanhin jäsen tai tämän ollessa poissa iältään vanhin läsnä oleva jäsen hoitaa kokouksen puheenjohtajan tehtäviä.

| 2. | Valtuuskuntien puheenjohtajakokous voi antaa parlamentin puheenjohtajakokoukselle valtuuskuntien työskentelyä koskevia suosituksia. |
| --- | --- |

2.

Valtuuskuntien puheenjohtajakokous voi antaa parlamentin puheenjohtajakokoukselle valtuuskuntien työskentelyä koskevia suosituksia.

| 3. | Puhemiehistö ja puheenjohtajakokous voivat uskoa valtuuskuntien puheenjohtajakokoukselle tiettyjä tehtäviä. |
| --- | --- |

3.

Puhemiehistö ja puheenjohtajakokous voivat uskoa valtuuskuntien puheenjohtajakokoukselle tiettyjä tehtäviä.

29   artikla

Puhemiehistön ja puheenjohtajakokouksen päätösten julkisuus

| 1. | Puhemiehistön ja puheenjohtajakokouksen pöytäkirjat käännetään virallisille kielille, painetaan, jaetaan kaikille parlamentin jäsenille, ja ne ovat julkisesti saatavilla, jollei puhemiehistö tai puheenjohtajakokous poikkeuksellisesti päätä tiettyjen pöytäkirjan kohtien osalta toisin sellaisista luottamuksellisuussyistä, jotka mainitaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1049/2001 4 artiklan 1–4 kohdassa. |
| --- | --- |

1.

Puhemiehistön ja puheenjohtajakokouksen pöytäkirjat käännetään virallisille kielille, painetaan, jaetaan kaikille parlamentin jäsenille, ja ne ovat julkisesti saatavilla, jollei puhemiehistö tai puheenjohtajakokous poikkeuksellisesti päätä tiettyjen pöytäkirjan kohtien osalta toisin sellaisista luottamuksellisuussyistä, jotka mainitaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1049/2001 4 artiklan 1–4 kohdassa.

| 2. | Jäsenet saavat esittää puhemiehistön, puheenjohtajakokouksen ja kvestorien toimintaan liittyviä kysymyksiä. Kysymykset esitetään puhemiehelle kirjallisina, niistä ilmoitetaan jäsenille ja ne julkaistaan yhdessä niihin annettujen vastausten kanssa parlamentin www-sivustolla 30 päivän kuluessa niiden käsiteltäväksi jättämisestä. |
| --- | --- |

2.

Jäsenet saavat esittää puhemiehistön, puheenjohtajakokouksen ja kvestorien toimintaan liittyviä kysymyksiä. Kysymykset esitetään puhemiehelle kirjallisina, niistä ilmoitetaan jäsenille ja ne julkaistaan yhdessä niihin annettujen vastausten kanssa parlamentin www-sivustolla 30 päivän kuluessa niiden käsiteltäväksi jättämisestä.

LUKU 4

Poliittiset ryhmät

30   artikla

Poliittisten ryhmien muodostaminen

| 1. | Jäsenet voivat ryhmittyä poliittisten kantojensa mukaisiin ryhmiin.

  Parlamentin ei yleensä tarvitse arvioida ryhmän jäsenten poliittisten kantojen yhtenevyyttä. Jäsenten muodostaessa ryhmän tämän artiklan mukaisesti heidän katsotaan tunnustavan poliittisen samanhenkisyytensä. Vain jos asianomaiset jäsenet kiistävät poliittisten kantojensa yhtenevyyden, parlamentin on määritettävä, onko ryhmä muodostettu työjärjestyksen määräysten mukaisesti. |
| --- | --- |

1.

Jäsenet voivat ryhmittyä poliittisten kantojensa mukaisiin ryhmiin.

Parlamentin ei yleensä tarvitse arvioida ryhmän jäsenten poliittisten kantojen yhtenevyyttä. Jäsenten muodostaessa ryhmän tämän artiklan mukaisesti heidän katsotaan tunnustavan poliittisen samanhenkisyytensä. Vain jos asianomaiset jäsenet kiistävät poliittisten kantojensa yhtenevyyden, parlamentin on määritettävä, onko ryhmä muodostettu työjärjestyksen määräysten mukaisesti.

| 2. | Poliittisessa ryhmässä on oltava vähintään neljäsosasta jäsenvaltioita valittuja jäseniä. Poliittisen ryhmän muodostamiseen tarvitaan vähintään 25 jäsentä. |
| --- | --- |

2.

Poliittisessa ryhmässä on oltava vähintään neljäsosasta jäsenvaltioita valittuja jäseniä. Poliittisen ryhmän muodostamiseen tarvitaan vähintään 25 jäsentä.

| 3. | Jos ryhmän jäsenmäärä laskee alle vaaditun vähimmäismäärän, puhemies voi puheenjohtajakokouksen suostumuksella sallia ryhmän jatkavan parlamentin seuraavaan järjestäytymisistuntoon asti, jos seuraavat ehdot täyttyvät:






  — | jäsenet edustavat edelleen vähintään viidesosaa jäsenvaltioista, |
| --- | --- | --- |

3.

Jos ryhmän jäsenmäärä laskee alle vaaditun vähimmäismäärän, puhemies voi puheenjohtajakokouksen suostumuksella sallia ryhmän jatkavan parlamentin seuraavaan järjestäytymisistuntoon asti, jos seuraavat ehdot täyttyvät:

—

jäsenet edustavat edelleen vähintään viidesosaa jäsenvaltioista,

| — | ryhmä on ollut olemassa yli vuoden ajan. |
| --- | --- |

—

ryhmä on ollut olemassa yli vuoden ajan.

Puhemies ei sovella tätä poikkeusta, jos on riittävästi aihetta epäillä väärinkäytöstä.

| 4. | Jäsen voi kuulua vain yhteen poliittiseen ryhmään. |
| --- | --- |

4.

Jäsen voi kuulua vain yhteen poliittiseen ryhmään.

| 5. | Poliittisen ryhmän muodostamisesta ilmoitetaan puhemiehelle. Ilmoituksessa mainitaan ryhmän nimi ja sen jäsenten sekä sen työvaliokunnan jäsenten nimet. |
| --- | --- |

5.

Poliittisen ryhmän muodostamisesta ilmoitetaan puhemiehelle. Ilmoituksessa mainitaan ryhmän nimi ja sen jäsenten sekä sen työvaliokunnan jäsenten nimet.

| 6. | Ilmoitus poliittisen ryhmän muodostamisesta julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä. |
| --- | --- |

6.

Ilmoitus poliittisen ryhmän muodostamisesta julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

31   artikla

Poliittisten ryhmien toiminta ja oikeudellinen asema

| 1. | Poliittisten ryhmien toiminta on osa Euroopan unionin toimintaa, ja ne huolehtivat työjärjestyksessä niille määrätyistä tehtävistä. Poliittisten ryhmien käytössä on pääsihteeristön hallintokaavion mukainen sihteeristö, hallinnolliset palvelut ja määrärahat, jotka on otettu Euroopan parlamentin talousarvioon tätä tarkoitusta varten. |
| --- | --- |

1.

Poliittisten ryhmien toiminta on osa Euroopan unionin toimintaa, ja ne huolehtivat työjärjestyksessä niille määrätyistä tehtävistä. Poliittisten ryhmien käytössä on pääsihteeristön hallintokaavion mukainen sihteeristö, hallinnolliset palvelut ja määrärahat, jotka on otettu Euroopan parlamentin talousarvioon tätä tarkoitusta varten.

| 2. | Puhemiehistö antaa määräykset näiden palvelujen ja määrärahojen käyttöön asettamisesta, toteuttamisesta ja valvonnasta sekä tähän liittyvän, talousarvion toteuttamista koskevan päätösvallan siirtämisestä. |
| --- | --- |

2.

Puhemiehistö antaa määräykset näiden palvelujen ja määrärahojen käyttöön asettamisesta, toteuttamisesta ja valvonnasta sekä tähän liittyvän, talousarvion toteuttamista koskevan päätösvallan siirtämisestä.

| 3. | Määräyksissä määritetään poliittisen ryhmän purkautumisen hallinnolliset ja taloudelliset seuraukset. |
| --- | --- |

3.

Määräyksissä määritetään poliittisen ryhmän purkautumisen hallinnolliset ja taloudelliset seuraukset.

32   artikla

Laajennetut työryhmät

| 1. | Yksittäiset jäsenet voivat muodostaa laajennettuja työryhmiä tai muita epävirallisia jäsenten ryhmittymiä, joissa eri poliittisten ryhmien ja valiokuntien edustajat voivat epävirallisesti vaihtaa näkemyksiä erityisistä kysymyksistä ja jotka edistävät jäsenten ja kansalaisyhteiskunnan välisiä yhteyksiä. |
| --- | --- |

1.

Yksittäiset jäsenet voivat muodostaa laajennettuja työryhmiä tai muita epävirallisia jäsenten ryhmittymiä, joissa eri poliittisten ryhmien ja valiokuntien edustajat voivat epävirallisesti vaihtaa näkemyksiä erityisistä kysymyksistä ja jotka edistävät jäsenten ja kansalaisyhteiskunnan välisiä yhteyksiä.

| 2. | Tällaiset ryhmittymät eivät saa harjoittaa toimintaa, joka saattaisi aiheuttaa sekaannusta suhteessa parlamentin tai sen elinten viralliseen toimintaan. Poliittiset ryhmät voivat edistää niiden toimintaa tarjoamalla logistista tukea edellyttäen, että tällaisten ryhmittymien perustamista koskevissa puhemiehistön antamissa säännöissä asetettuja ehtoja noudatetaan. Ryhmittymien on ilmoitettava kaikki saamansa ulkoinen tuki liitteen I mukaisesti. |
| --- | --- |

2.

Tällaiset ryhmittymät eivät saa harjoittaa toimintaa, joka saattaisi aiheuttaa sekaannusta suhteessa parlamentin tai sen elinten viralliseen toimintaan. Poliittiset ryhmät voivat edistää niiden toimintaa tarjoamalla logistista tukea edellyttäen, että tällaisten ryhmittymien perustamista koskevissa puhemiehistön antamissa säännöissä asetettuja ehtoja noudatetaan. Ryhmittymien on ilmoitettava kaikki saamansa ulkoinen tuki liitteen I mukaisesti.

33   artikla

Poliittisiin ryhmiin sitoutumattomat jäsenet

| 1. | Poliittisiin ryhmiin kuulumattomien jäsenten käytössä on sihteeristö. Puhemiehistö antaa siitä tarkemmat määräykset pääsihteerin ehdotuksesta. |
| --- | --- |

1.

Poliittisiin ryhmiin kuulumattomien jäsenten käytössä on sihteeristö. Puhemiehistö antaa siitä tarkemmat määräykset pääsihteerin ehdotuksesta.

| 2. | Puhemiehistö määrittää näiden jäsenten aseman ja parlamentaariset oikeudet. |
| --- | --- |

2.

Puhemiehistö määrittää näiden jäsenten aseman ja parlamentaariset oikeudet.

| 3. | Puhemiehistö antaa määräykset niiden määrärahojen käyttöön asettamisesta, käyttöön ottamisesta ja valvonnasta, jotka on otettu Euroopan parlamentin talousarvioon sitoutumattomien jäsenten sihteeristöä ja hallinnollisia palveluja koskevien menojen kattamiseksi. |
| --- | --- |

3.

Puhemiehistö antaa määräykset niiden määrärahojen käyttöön asettamisesta, käyttöön ottamisesta ja valvonnasta, jotka on otettu Euroopan parlamentin talousarvioon sitoutumattomien jäsenten sihteeristöä ja hallinnollisia palveluja koskevien menojen kattamiseksi.

34   artikla

Paikkojen jako istuntosalissa

Puheenjohtajakokous päättää istuntosalin paikkojen jaosta poliittisille ryhmille, sitoutumattomille jäsenille ja Euroopan unionin toimielimille.

OSA II

LAINSÄÄDÄNTÖ, TALOUSARVIO JA MUUT MENETTELYT

LUKU 1

Lainsäädäntömenettelyt – yleiset määräykset

35   artikla

Komission työohjelma

| 1. | Parlamentti määrittää yhdessä komission ja neuvoston kanssa Euroopan unionin lainsäädäntöohjelman.
  Parlamentti ja komissio toimivat yhteistyössä laadittaessa komission työohjelmaa – joka on komission panos unionin vuotuiseen ja monivuotiseen suunnitteluun – tämän työjärjestyksen liitteenä (6) olevan, molempien toimielinten hyväksymän aikataulun ja niiden välillä sovittujen järjestelyjen mukaisesti. |
| --- | --- |

1.

Parlamentti määrittää yhdessä komission ja neuvoston kanssa Euroopan unionin lainsäädäntöohjelman.

Parlamentti ja komissio toimivat yhteistyössä laadittaessa komission työohjelmaa – joka on komission panos unionin vuotuiseen ja monivuotiseen suunnitteluun – tämän työjärjestyksen liitteenä (6) olevan, molempien toimielinten hyväksymän aikataulun ja niiden välillä sovittujen järjestelyjen mukaisesti.

| 2. | Kiireellisissä ja ennalta arvaamattomissa tapauksissa toimielin voi oma-aloitteisesti ja perussopimuksissa määrättyjen menettelyjen mukaisesti ehdottaa lainsäädäntötoimenpiteen lisäämistä komission työohjelmaan. |
| --- | --- |

2.

Kiireellisissä ja ennalta arvaamattomissa tapauksissa toimielin voi oma-aloitteisesti ja perussopimuksissa määrättyjen menettelyjen mukaisesti ehdottaa lainsäädäntötoimenpiteen lisäämistä komission työohjelmaan.

| 3. | Puhemies välittää parlamentin hyväksymän päätöslauselman muille lainsäädäntömenettelyyn osallistuville Euroopan unionin toimielimille sekä jäsenvaltioiden parlamenteille.
  Puhemies pyytää neuvostoa esittämään kantansa komission työohjelmaan ja parlamentin päätöslauselmaan. |
| --- | --- |

3.

Puhemies välittää parlamentin hyväksymän päätöslauselman muille lainsäädäntömenettelyyn osallistuville Euroopan unionin toimielimille sekä jäsenvaltioiden parlamenteille.

Puhemies pyytää neuvostoa esittämään kantansa komission työohjelmaan ja parlamentin päätöslauselmaan.

| 4. | Jos toimielin ei kykene noudattamaan annettua aikataulua, sen on ilmoitettava viivästymisen syyt toisille toimielimille ja ehdotettava uutta aikataulua. |
| --- | --- |

4.

Jos toimielin ei kykene noudattamaan annettua aikataulua, sen on ilmoitettava viivästymisen syyt toisille toimielimille ja ehdotettava uutta aikataulua.

36   artikla

Euroopan unionin perusoikeuskirjan noudattaminen

| 1. | Parlamentti kunnioittaa kaikessa toiminnassaan täysin Euroopan unionin perusoikeuskirjassa vahvistettuja perusoikeuksia.
  Parlamentti kunnioittaa myös täysin Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artiklassa sekä 6 artiklan 2 ja 3 kohdassa vahvistettuja oikeuksia ja periaatteita. |
| --- | --- |

1.

Parlamentti kunnioittaa kaikessa toiminnassaan täysin Euroopan unionin perusoikeuskirjassa vahvistettuja perusoikeuksia.

Parlamentti kunnioittaa myös täysin Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artiklassa sekä 6 artiklan 2 ja 3 kohdassa vahvistettuja oikeuksia ja periaatteita.

| 2. | Jos asiasta vastaava valiokunta, poliittinen ryhmä tai vähintään 40 jäsentä katsoo, että lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävä säädösehdotus tai sen osa on Euroopan unionin perusoikeuskirjassa vahvistettujen oikeuksien vastainen, asia annetaan sen tai niiden pyynnöstä perusoikeuskirjan tulkinnasta vastaavan valiokunnan käsiteltäväksi. Kyseisen valiokunnan lausunto liitetään asiasta vastaavan valiokunnan mietintöön. |
| --- | --- |

2.

Jos asiasta vastaava valiokunta, poliittinen ryhmä tai vähintään 40 jäsentä katsoo, että lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävä säädösehdotus tai sen osa on Euroopan unionin perusoikeuskirjassa vahvistettujen oikeuksien vastainen, asia annetaan sen tai niiden pyynnöstä perusoikeuskirjan tulkinnasta vastaavan valiokunnan käsiteltäväksi. Kyseisen valiokunnan lausunto liitetään asiasta vastaavan valiokunnan mietintöön.

37   artikla

Oikeusperustan tarkistaminen

| 1. | Asiasta vastaava valiokunta tarkistaa ensin kaikkien lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävien säädösehdotusten ja muiden lainsäädännöllisten asiakirjojen oikeusperustan. |
| --- | --- |

1.

Asiasta vastaava valiokunta tarkistaa ensin kaikkien lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävien säädösehdotusten ja muiden lainsäädännöllisten asiakirjojen oikeusperustan.

| 2. | Jos mainittu valiokunta asettaa oikeusperustan pätevyyden tai asianmukaisuuden kyseenalaiseksi, se pyytää oikeudellisista asioista vastaavalta valiokunnalta lausunnon asiasta; tämä koskee myös Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklan mukaisuuden tarkastusta. |
| --- | --- |

2.

Jos mainittu valiokunta asettaa oikeusperustan pätevyyden tai asianmukaisuuden kyseenalaiseksi, se pyytää oikeudellisista asioista vastaavalta valiokunnalta lausunnon asiasta; tämä koskee myös Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklan mukaisuuden tarkastusta.

| 3. | Oikeudellisista asioista vastaava valiokunta voi myös oma-aloitteisesti ottaa esille kysymyksiä, jotka koskevat lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävien säädösehdotusten oikeusperustaa. Siinä tapauksessa se ilmoittaa tästä aiheellisella tavalla asiasta vastaavalle valiokunnalle. |
| --- | --- |

3.

Oikeudellisista asioista vastaava valiokunta voi myös oma-aloitteisesti ottaa esille kysymyksiä, jotka koskevat lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävien säädösehdotusten oikeusperustaa. Siinä tapauksessa se ilmoittaa tästä aiheellisella tavalla asiasta vastaavalle valiokunnalle.

| 4. | Jos oikeudellisista asioista vastaava valiokunta päättää asettaa oikeusperustan pätevyyden tai asianmukaisuuden kyseenalaiseksi, se ilmoittaa johtopäätöksistään parlamentille. Parlamentti äänestää niistä, ennen kuin ehdotuksen asiasisällöstä äänestetään. |
| --- | --- |

4.

Jos oikeudellisista asioista vastaava valiokunta päättää asettaa oikeusperustan pätevyyden tai asianmukaisuuden kyseenalaiseksi, se ilmoittaa johtopäätöksistään parlamentille. Parlamentti äänestää niistä, ennen kuin ehdotuksen asiasisällöstä äänestetään.

| 5. | Sellaisia lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävän säädösehdotuksen oikeusperustan muuttamiseksi esitettyjä tarkistuksia ei voida käsitellä, jotka on jätetty täysistunnossa käsiteltäväksi ilman, että asiasta vastaava valiokunta tai oikeudellisista asioista vastaava valiokunta on asettanut oikeusperustan pätevyyden tai asianmukaisuuden kyseenalaiseksi. |
| --- | --- |

5.

Sellaisia lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävän säädösehdotuksen oikeusperustan muuttamiseksi esitettyjä tarkistuksia ei voida käsitellä, jotka on jätetty täysistunnossa käsiteltäväksi ilman, että asiasta vastaava valiokunta tai oikeudellisista asioista vastaava valiokunta on asettanut oikeusperustan pätevyyden tai asianmukaisuuden kyseenalaiseksi.

| 6. | Jos komissio ei suostu muuttamaan ehdotustaan parlamentin hyväksymän oikeusperustan mukaiseksi, esittelijä, oikeudellisista asioista vastaavan valiokunnan puheenjohtaja tai asiasta vastaavan valiokunnan puheenjohtaja voi ehdottaa, että äänestys ehdotuksen asiasisällöstä siirretään myöhempään istuntoon. |
| --- | --- |

6.

Jos komissio ei suostu muuttamaan ehdotustaan parlamentin hyväksymän oikeusperustan mukaiseksi, esittelijä, oikeudellisista asioista vastaavan valiokunnan puheenjohtaja tai asiasta vastaavan valiokunnan puheenjohtaja voi ehdottaa, että äänestys ehdotuksen asiasisällöstä siirretään myöhempään istuntoon.

37 a   artikla

Säädösvallan siirto

| 1. | Tarkasteltaessa lainsäädäntöehdotusta, jolla siirretään valtaa komissiolle Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti, parlamentti kiinnittää erityistä huomiota vallan siirron tavoitteisiin, sisältöön, soveltamisalaan ja kestoon sekä sen ehtoihin. |
| --- | --- |

1.

Tarkasteltaessa lainsäädäntöehdotusta, jolla siirretään valtaa komissiolle Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti, parlamentti kiinnittää erityistä huomiota vallan siirron tavoitteisiin, sisältöön, soveltamisalaan ja kestoon sekä sen ehtoihin.

| 2. | Asiasta vastaava valiokunta voi milloin tahansa pyytää lausuntoa unionin oikeuden tulkinnasta ja soveltamisesta vastaavalta valiokunnalta. |
| --- | --- |

2.

Asiasta vastaava valiokunta voi milloin tahansa pyytää lausuntoa unionin oikeuden tulkinnasta ja soveltamisesta vastaavalta valiokunnalta.

| 3. | Unionin oikeuden tulkinnasta ja soveltamisesta vastaava valiokunta voi myös oma-aloitteisesti ottaa esille kysymyksiä, jotka koskevat säädösvallan siirtoa. Siinä tapauksessa se ilmoittaa tästä aiheellisella tavalla asiasta vastaavalle valiokunnalle. |
| --- | --- |

3.

Unionin oikeuden tulkinnasta ja soveltamisesta vastaava valiokunta voi myös oma-aloitteisesti ottaa esille kysymyksiä, jotka koskevat säädösvallan siirtoa. Siinä tapauksessa se ilmoittaa tästä aiheellisella tavalla asiasta vastaavalle valiokunnalle.

38   artikla

Rahoituksen yhteensopivuuden tarkistaminen

| 1. | Jos lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävällä säädösehdotuksella on rahoitusvaikutuksia, parlamentti tarkistaa varojen riittävyyden. |
| --- | --- |

1.

Jos lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävällä säädösehdotuksella on rahoitusvaikutuksia, parlamentti tarkistaa varojen riittävyyden.

| 2. | Asiasta vastaava valiokunta tarkistaa, että kaikki lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädösehdotukset tai muut lainsäädännölliset asiakirjat ovat rahoituksensa osalta yhteensopivia monivuotisen rahoituskehyksen kanssa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 43 artiklan soveltamista. |
| --- | --- |

2.

Asiasta vastaava valiokunta tarkistaa, että kaikki lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädösehdotukset tai muut lainsäädännölliset asiakirjat ovat rahoituksensa osalta yhteensopivia monivuotisen rahoituskehyksen kanssa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 43 artiklan soveltamista.

| 3. | Jos asiasta vastaava valiokunta muuttaa käsiteltävänä olevan säädöksen rahoitusmäärää, se pyytää talousarvioasioista vastaavalta valiokunnalta lausunnon asiasta. |
| --- | --- |

3.

Jos asiasta vastaava valiokunta muuttaa käsiteltävänä olevan säädöksen rahoitusmäärää, se pyytää talousarvioasioista vastaavalta valiokunnalta lausunnon asiasta.

| 4. | Talousarvioasioista vastaava valiokunta voi myös oma-aloitteisesti ottaa esille kysymyksiä, jotka koskevat lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävien säädösehdotusten rahoituksen yhteensopivuutta. Siinä tapauksessa se ilmoittaa tästä aiheellisella tavalla asiasta vastaavalle valiokunnalle. |
| --- | --- |

4.

Talousarvioasioista vastaava valiokunta voi myös oma-aloitteisesti ottaa esille kysymyksiä, jotka koskevat lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävien säädösehdotusten rahoituksen yhteensopivuutta. Siinä tapauksessa se ilmoittaa tästä aiheellisella tavalla asiasta vastaavalle valiokunnalle.

| 5. | Jos talousarvioasioista vastaava valiokunta päättää kyseenalaistaa ehdotuksen rahoituksen yhteensopivuuden, se ilmoittaa johtopäätöksistään parlamentille, joka äänestää niistä. |
| --- | --- |

5.

Jos talousarvioasioista vastaava valiokunta päättää kyseenalaistaa ehdotuksen rahoituksen yhteensopivuuden, se ilmoittaa johtopäätöksistään parlamentille, joka äänestää niistä.

| 6. | Parlamentti voi hyväksyä yhteensopimattomaksi julistetun säädöksen, jollei budjettivallan käyttäjän päätöksistä muuta johdu. |
| --- | --- |

6.

Parlamentti voi hyväksyä yhteensopimattomaksi julistetun säädöksen, jollei budjettivallan käyttäjän päätöksistä muuta johdu.

38 a   artikla

Toissijaisuusperiaatteen noudattamisen valvominen

| 1. | Käsitellessään lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävää säädösehdotusta parlamentti kiinnittää erityistä huomiota toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen noudattamiseen. |
| --- | --- |

1.

Käsitellessään lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävää säädösehdotusta parlamentti kiinnittää erityistä huomiota toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen noudattamiseen.

| 2. | Toissijaisuusperiaatteen noudattamisesta vastaava valiokunta voi päättää antaa lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävää säädösehdotusta koskevia suosituksia asiasta vastaavalle valiokunnalle. |
| --- | --- |

2.

Toissijaisuusperiaatteen noudattamisesta vastaava valiokunta voi päättää antaa lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävää säädösehdotusta koskevia suosituksia asiasta vastaavalle valiokunnalle.

| 3. | Jos kansallinen parlamentti toimittaa Euroopan parlamentin puhemiehelle perustellun lausunnon kansallisten parlamenttien asemasta Euroopan unionissa tehdyn pöytäkirjan 3 artiklan ja toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen soveltamisesta tehdyn pöytäkirjan 6 artiklan mukaisesti, asiakirja lähetetään asiasta vastaavaan valiokuntaan ja toimitetaan tiedoksi toissijaisuusperiaatteen noudattamisesta vastaavalle valiokunnalle. |
| --- | --- |

3.

Jos kansallinen parlamentti toimittaa Euroopan parlamentin puhemiehelle perustellun lausunnon kansallisten parlamenttien asemasta Euroopan unionissa tehdyn pöytäkirjan 3 artiklan ja toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen soveltamisesta tehdyn pöytäkirjan 6 artiklan mukaisesti, asiakirja lähetetään asiasta vastaavaan valiokuntaan ja toimitetaan tiedoksi toissijaisuusperiaatteen noudattamisesta vastaavalle valiokunnalle.

| 4. | Lukuun ottamatta kansallisten parlamenttien asemasta Euroopan unionissa tehdyn pöytäkirjan 4 artiklassa tarkoitettuja kiireellisiä tapauksia asiasta vastaavassa valiokunnassa ei toimiteta lopullista äänestystä, ennen kuin toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen soveltamisesta tehdyn pöytäkirjan 6 artiklassa vahvistettu kahdeksan viikon määräaika on päättynyt. |
| --- | --- |

4.

Lukuun ottamatta kansallisten parlamenttien asemasta Euroopan unionissa tehdyn pöytäkirjan 4 artiklassa tarkoitettuja kiireellisiä tapauksia asiasta vastaavassa valiokunnassa ei toimiteta lopullista äänestystä, ennen kuin toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen soveltamisesta tehdyn pöytäkirjan 6 artiklassa vahvistettu kahdeksan viikon määräaika on päättynyt.

| 5. | Jos vähintään kolmasosa kansallisten parlamenttien kokonaisäänimäärästä tai vähintään neljäsosa, kun on kyse Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 76 artiklan perusteella tehdystä lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävästä säädösehdotuksesta, edustaa sellaisia perusteltuja lausuntoja, joiden mukaan ehdotuksessa ei ole noudatettu toissijaisuusperiaatetta, parlamentti ei tee päätöstä, ennen kuin ehdotuksen laatija on ilmoittanut, miten aikoo menetellä. |
| --- | --- |

5.

Jos vähintään kolmasosa kansallisten parlamenttien kokonaisäänimäärästä tai vähintään neljäsosa, kun on kyse Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 76 artiklan perusteella tehdystä lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävästä säädösehdotuksesta, edustaa sellaisia perusteltuja lausuntoja, joiden mukaan ehdotuksessa ei ole noudatettu toissijaisuusperiaatetta, parlamentti ei tee päätöstä, ennen kuin ehdotuksen laatija on ilmoittanut, miten aikoo menetellä.

| 6. | Jos tavallista lainsäätämisjärjestystä noudatettaessa vähintään yksinkertainen enemmistö kansallisten parlamenttien äänimäärästä edustaa sellaisia perusteltuja lausuntoja, joiden mukaan lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävässä säädösehdotuksessa ei ole noudatettu toissijaisuusperiaatetta, asiasta vastaava valiokunta voi kansallisten parlamenttien ja komission esittämiä perusteltuja lausuntoja tarkasteltuaan ja kuultuaan toissijaisuusperiaatteen noudattamisesta vastaavan valiokunnan näkemykset suosittaa Euroopan parlamentille, että se hylkää ehdotuksen toissijaisuusperiaatteen rikkomisen perusteella, tai osoittaa parlamentille muun suosituksen, johon voi sisältyä toissijaisuusperiaatteen noudattamista koskevia muutosehdotuksia. Toissijaisuusperiaatteen noudattamisesta vastaavan valiokunnan lausunto liitetään jokaiseen tällaiseen suositukseen.
  Suositus annetaan täysistunnon käsiteltäväksi keskustelua ja äänestystä varten. Jos suositus ehdotuksen hylkäämisestä hyväksytään äänestyksessä annettujen äänten enemmistöllä, puhemies ilmoittaa menettelyn päättyneen. Jos täysistunto ei hylkää ehdotusta, menettely jatkuu, ja siinä otetaan huomioon parlamentin mahdollisesti hyväksymät suositukset. |
| --- | --- |

6.

Jos tavallista lainsäätämisjärjestystä noudatettaessa vähintään yksinkertainen enemmistö kansallisten parlamenttien äänimäärästä edustaa sellaisia perusteltuja lausuntoja, joiden mukaan lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävässä säädösehdotuksessa ei ole noudatettu toissijaisuusperiaatetta, asiasta vastaava valiokunta voi kansallisten parlamenttien ja komission esittämiä perusteltuja lausuntoja tarkasteltuaan ja kuultuaan toissijaisuusperiaatteen noudattamisesta vastaavan valiokunnan näkemykset suosittaa Euroopan parlamentille, että se hylkää ehdotuksen toissijaisuusperiaatteen rikkomisen perusteella, tai osoittaa parlamentille muun suosituksen, johon voi sisältyä toissijaisuusperiaatteen noudattamista koskevia muutosehdotuksia. Toissijaisuusperiaatteen noudattamisesta vastaavan valiokunnan lausunto liitetään jokaiseen tällaiseen suositukseen.

Suositus annetaan täysistunnon käsiteltäväksi keskustelua ja äänestystä varten. Jos suositus ehdotuksen hylkäämisestä hyväksytään äänestyksessä annettujen äänten enemmistöllä, puhemies ilmoittaa menettelyn päättyneen. Jos täysistunto ei hylkää ehdotusta, menettely jatkuu, ja siinä otetaan huomioon parlamentin mahdollisesti hyväksymät suositukset.

39   artikla

Parlamentin oikeus saada tietoja ja tutustua asiakirjoihin

| 1. | Parlamentti ja sen valiokunnat edellyttävät, että niille toimitetaan koko lainsäädäntömenettelyn ajan kaikki lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäviin säädösehdotuksiin liittyvät asiakirjat samoin ehdoin kuin neuvostolle ja sen työryhmille. |
| --- | --- |

1.

Parlamentti ja sen valiokunnat edellyttävät, että niille toimitetaan koko lainsäädäntömenettelyn ajan kaikki lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäviin säädösehdotuksiin liittyvät asiakirjat samoin ehdoin kuin neuvostolle ja sen työryhmille.

| 2. | Käsitellessään lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävää säädösehdotusta asiasta vastaava valiokunta pyytää komissiota ja neuvostoa antamaan sille tietoja kyseisen ehdotuksen etenemisestä neuvostossa ja sen työryhmissä ja erityisesti mahdollisista kompromisseista, jotka muuttaisivat merkittävästi alkuperäistä ehdotusta, tai sen laatijan aikomuksesta peruuttaa ehdotuksensa. |
| --- | --- |

2.

Käsitellessään lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävää säädösehdotusta asiasta vastaava valiokunta pyytää komissiota ja neuvostoa antamaan sille tietoja kyseisen ehdotuksen etenemisestä neuvostossa ja sen työryhmissä ja erityisesti mahdollisista kompromisseista, jotka muuttaisivat merkittävästi alkuperäistä ehdotusta, tai sen laatijan aikomuksesta peruuttaa ehdotuksensa.

40   artikla

Parlamentin edustus neuvoston kokouksissa

Kun neuvosto kutsuu parlamentin neuvoston kokoukseen, jossa neuvosto toimii lainsäätäjänä, puhemies pyytää asiasta vastaavan valiokunnan puheenjohtajaa, esittelijää tai asiasta vastaavan valiokunnan nimeämää muuta jäsentä edustamaan parlamenttia.

41   artikla

Parlamentille perussopimusten mukaan kuuluvat aloiteoikeudet

Tapauksissa, joissa parlamentilla on perussopimusten mukaan aloiteoikeus, asiasta vastaava valiokunta voi päättää laatia valiokunta-aloitteisen mietinnön.

Mietintö sisältää

| a) | päätöslauselmaesityksen; |
| --- | --- |

a)

päätöslauselmaesityksen;

| b) | tarvittaessa päätös- tai ehdotusluonnoksen; |
| --- | --- |

b)

tarvittaessa päätös- tai ehdotusluonnoksen;

| c) | perustelut, joihin sisältyy tarvittaessa rahoitusselvitys. |
| --- | --- |

c)

perustelut, joihin sisältyy tarvittaessa rahoitusselvitys.

Jos säädöksen hyväksyminen parlamentissa edellyttää neuvoston hyväksymistä tai suostumusta ja komission lausuntoa tai suostumusta, parlamentti voi ehdotettua säädöstä koskevan äänestyksen yhteydessä ja esittelijän ehdotuksesta päättää lykätä äänestystä päätöslauselmaesityksestä, kunnes neuvosto tai komissio on ilmaissut kantansa.

42   artikla

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 225 artiklan mukaiset aloitteet

| 1. | Parlamentti voi pyytää Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 225 artiklan mukaisesti komissiota tekemään sille aiheellisen ehdotuksen uuden säädöksen antamisesta tai voimassa olevan säädöksen muuttamisesta hyväksymällä päätöslauselman, jonka perustana on asiasta vastaavan valiokunnan 48 artiklan mukaisesti laatima valiokunta-aloitteinen mietintö. Parlamentti hyväksyy päätöslauselman jäsentensä enemmistöllä lopullisessa äänestyksessä. Parlamentti voi samalla asettaa määräajan ehdotuksen esittämiselle. |
| --- | --- |

1.

Parlamentti voi pyytää Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 225 artiklan mukaisesti komissiota tekemään sille aiheellisen ehdotuksen uuden säädöksen antamisesta tai voimassa olevan säädöksen muuttamisesta hyväksymällä päätöslauselman, jonka perustana on asiasta vastaavan valiokunnan 48 artiklan mukaisesti laatima valiokunta-aloitteinen mietintö. Parlamentti hyväksyy päätöslauselman jäsentensä enemmistöllä lopullisessa äänestyksessä. Parlamentti voi samalla asettaa määräajan ehdotuksen esittämiselle.

| 2. | Jokainen jäsen voi tehdä parlamentille Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 225 artiklan mukaisesti kuuluvan aloiteoikeuden puitteissa ehdotuksen unionin säädökseksi. |
| --- | --- |

2.

Jokainen jäsen voi tehdä parlamentille Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 225 artiklan mukaisesti kuuluvan aloiteoikeuden puitteissa ehdotuksen unionin säädökseksi.

| 3. | Ehdotus annetaan puhemiehelle, joka lähettää sen käsiteltäväksi asiasta vastaavaan valiokuntaan. Ennen ehdotuksen lähettämistä valiokuntaan se käännetään niille virallisille kielille, jotka valiokunnan puheenjohtaja katsoo tarpeellisiksi pääpiirteittäistä käsittelyä varten. Valiokunta päättää jatkotoimista kolmen kuukauden kuluessa ehdotuksen valiokuntaan lähettämisestä ja kuultuaan ehdotuksen laatijaa.
  Jos valiokunta päättää esittää ehdotuksen parlamentille 48 artiklan mukaista menettelyä noudattaen, ehdotuksen laatijan nimi mainitaan mietinnön otsikossa. |
| --- | --- |

3.

Ehdotus annetaan puhemiehelle, joka lähettää sen käsiteltäväksi asiasta vastaavaan valiokuntaan. Ennen ehdotuksen lähettämistä valiokuntaan se käännetään niille virallisille kielille, jotka valiokunnan puheenjohtaja katsoo tarpeellisiksi pääpiirteittäistä käsittelyä varten. Valiokunta päättää jatkotoimista kolmen kuukauden kuluessa ehdotuksen valiokuntaan lähettämisestä ja kuultuaan ehdotuksen laatijaa.

Jos valiokunta päättää esittää ehdotuksen parlamentille 48 artiklan mukaista menettelyä noudattaen, ehdotuksen laatijan nimi mainitaan mietinnön otsikossa.

| 4. | Parlamentin päätöslauselmassa ilmaistaan asianmukainen oikeusperusta ja annetaan yksityiskohtaisia suosituksia pyydetyn ehdotuksen sisällöstä, jonka on kunnioitettava perusoikeuksia ja noudatettava toissijaisuusperiaatetta. |
| --- | --- |

4.

Parlamentin päätöslauselmassa ilmaistaan asianmukainen oikeusperusta ja annetaan yksityiskohtaisia suosituksia pyydetyn ehdotuksen sisällöstä, jonka on kunnioitettava perusoikeuksia ja noudatettava toissijaisuusperiaatetta.

| 5. | Jos ehdotuksella on rahoitusvaikutuksia, parlamentti ilmoittaa, kuinka tarvittavat varat voidaan järjestää. |
| --- | --- |

5.

Jos ehdotuksella on rahoitusvaikutuksia, parlamentti ilmoittaa, kuinka tarvittavat varat voidaan järjestää.

| 6. | Asiasta vastaava valiokunta seuraa kaikkien parlamentin nimenomaisesta pyynnöstä laadittujen lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävien säädösehdotusten valmistelun etenemistä. |
| --- | --- |

6.

Asiasta vastaava valiokunta seuraa kaikkien parlamentin nimenomaisesta pyynnöstä laadittujen lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävien säädösehdotusten valmistelun etenemistä.

43   artikla

Lainsäädäntöasiakirjojen käsittely

| 1. | Puhemies lähettää lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädösehdotukset ja muut lainsäädännölliset asiakirjat asiasta vastaavan valiokunnan käsiteltäväksi.
  Epäselvissä tapauksissa puhemies voi soveltaa 188 artiklan 2 kohtaa ennen asiasta vastaavaan valiokuntaan lähettämistä koskevan ilmoituksen antamista parlamentille.
  Jos ehdotus sisältyy komission työohjelmaan, asiasta vastaava valiokunta voi päättää nimittää esittelijän seuraamaan ehdotuksen valmistelua.
  Puhemies lähettää neuvoston esittämät kuulemispyynnöt tai komission esittämät kyseistä ehdotusta koskevat lausuntopyynnöt asiasta vastaavaan valiokuntaan.
  Ensimmäistä käsittelyä koskevia 36–42, 53–59 ja 71 artiklan määräyksiä sovelletaan kaikkiin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäviin säädösehdotuksiin riippumatta siitä, vaativatko ne yhden, kaksi vai kolme käsittelyä. |
| --- | --- |

1.

Puhemies lähettää lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädösehdotukset ja muut lainsäädännölliset asiakirjat asiasta vastaavan valiokunnan käsiteltäväksi.

Epäselvissä tapauksissa puhemies voi soveltaa 188 artiklan 2 kohtaa ennen asiasta vastaavaan valiokuntaan lähettämistä koskevan ilmoituksen antamista parlamentille.

Jos ehdotus sisältyy komission työohjelmaan, asiasta vastaava valiokunta voi päättää nimittää esittelijän seuraamaan ehdotuksen valmistelua.

Puhemies lähettää neuvoston esittämät kuulemispyynnöt tai komission esittämät kyseistä ehdotusta koskevat lausuntopyynnöt asiasta vastaavaan valiokuntaan.

Ensimmäistä käsittelyä koskevia 36–42, 53–59 ja 71 artiklan määräyksiä sovelletaan kaikkiin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäviin säädösehdotuksiin riippumatta siitä, vaativatko ne yhden, kaksi vai kolme käsittelyä.

| 2. | Neuvoston kanta lähetetään valiokuntaan, joka oli asiasta vastaava valiokunta ensimmäisessä käsittelyssä.
  Neuvoston kantaan sovelletaan toista käsittelyä koskevia 61–66 ja 72 artiklan määräyksiä. |
| --- | --- |

2.

Neuvoston kanta lähetetään valiokuntaan, joka oli asiasta vastaava valiokunta ensimmäisessä käsittelyssä.

Neuvoston kantaan sovelletaan toista käsittelyä koskevia 61–66 ja 72 artiklan määräyksiä.

| 3. | Toista käsittelyä seuraavan parlamentin ja neuvoston välisen sovittelumenettelyn aikana asiaa ei voida palauttaa valiokuntakäsittelyyn.
  Sovittelumenettelyyn sovelletaan kolmatta käsittelyä koskevia 67, 68 ja 69 artiklan määräyksiä. |
| --- | --- |

3.

Toista käsittelyä seuraavan parlamentin ja neuvoston välisen sovittelumenettelyn aikana asiaa ei voida palauttaa valiokuntakäsittelyyn.

Sovittelumenettelyyn sovelletaan kolmatta käsittelyä koskevia 67, 68 ja 69 artiklan määräyksiä.

| 4. | Toisessa ja kolmannessa käsittelyssä ei sovelleta 45, 46 ja 49 artiklaa, 55 artiklan 1 ja 3 kohtaa eikä 56, 57 ja 175 artiklaa. |
| --- | --- |

4.

Toisessa ja kolmannessa käsittelyssä ei sovelleta 45, 46 ja 49 artiklaa, 55 artiklan 1 ja 3 kohtaa eikä 56, 57 ja 175 artiklaa.

| 5. | Jos toiseen ja kolmanteen käsittelyyn liittyvä työjärjestyksen määräys on ristiriidassa minkä tahansa muun työjärjestyksen määräyksen kanssa, on toiseen ja kolmanteen käsittelyyn liittyvä määräys etusijalla. |
| --- | --- |

5.

Jos toiseen ja kolmanteen käsittelyyn liittyvä työjärjestyksen määräys on ristiriidassa minkä tahansa muun työjärjestyksen määräyksen kanssa, on toiseen ja kolmanteen käsittelyyn liittyvä määräys etusijalla.

44   artikla

Jäsenvaltioiden tekemiin aloitteisiin perustuvat lainsäädäntömenettelyt

| 1. | Jäsenvaltioiden tekemiä, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 76 artiklan mukaisia aloitteita käsitellään työjärjestyksen tämän artiklan sekä 36–39, 43 ja 55 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

1.

Jäsenvaltioiden tekemiä, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 76 artiklan mukaisia aloitteita käsitellään työjärjestyksen tämän artiklan sekä 36–39, 43 ja 55 artiklan mukaisesti.

| 2. | Asiasta vastaava valiokunta voi kutsua aloitteen tehneiden jäsenvaltioiden edustajia esittelemään aloitteen valiokunnalle. Edustajien lisäksi paikalla voi olla myös neuvoston puheenjohtaja. |
| --- | --- |

2.

Asiasta vastaava valiokunta voi kutsua aloitteen tehneiden jäsenvaltioiden edustajia esittelemään aloitteen valiokunnalle. Edustajien lisäksi paikalla voi olla myös neuvoston puheenjohtaja.

| 3. | Ennen kuin asiasta vastaava valiokunta äänestää asiasta, se tiedustelee komissiolta, onko se valmistelemassa lausuntoa aloitteeseen. Jos näin on, valiokunta ei anna mietintöään, ennen kuin se on vastaanottanut komission lausunnon. |
| --- | --- |

3.

Ennen kuin asiasta vastaava valiokunta äänestää asiasta, se tiedustelee komissiolta, onko se valmistelemassa lausuntoa aloitteeseen. Jos näin on, valiokunta ei anna mietintöään, ennen kuin se on vastaanottanut komission lausunnon.

| 4. | Jos parlamentille annetaan samanaikaisesti tai lyhyen ajan kuluessa kaksi tai useampia komission ja/tai jäsenvaltioiden ehdotuksia, joiden lainsäädännölliset tavoitteet ovat samat, parlamentti käsittelee niitä yhdessä ainoassa mietinnössä. Asiasta vastaava valiokunta ilmoittaa mietinnössä, mihin tekstiin se ehdottaa tarkistuksia, ja viittaa kaikkiin muihin teksteihin lainsäädäntöpäätöslauselmassa. |
| --- | --- |

4.

Jos parlamentille annetaan samanaikaisesti tai lyhyen ajan kuluessa kaksi tai useampia komission ja/tai jäsenvaltioiden ehdotuksia, joiden lainsäädännölliset tavoitteet ovat samat, parlamentti käsittelee niitä yhdessä ainoassa mietinnössä. Asiasta vastaava valiokunta ilmoittaa mietinnössä, mihin tekstiin se ehdottaa tarkistuksia, ja viittaa kaikkiin muihin teksteihin lainsäädäntöpäätöslauselmassa.

LUKU 2

Menettelyt valiokunnissa

45   artikla

Lainsäädäntömietinnöt

| 1. | Sen valiokunnan puheenjohtaja, johon lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävä säädösehdotus lähetetään, antaa valiokunnalle ehdotuksen noudatettavasta menettelystä. |
| --- | --- |

1.

Sen valiokunnan puheenjohtaja, johon lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävä säädösehdotus lähetetään, antaa valiokunnalle ehdotuksen noudatettavasta menettelystä.

| 2. | Kun noudatettavasta menettelystä on päätetty ja jollei sovelleta 46 artiklan määräyksiä, valiokunta nimittää lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävää säädösehdotusta varten esittelijän jäsentensä tai pysyvien varajäsentensä keskuudesta, jollei se 35 artiklassa tarkoitetun komission työohjelman perusteella ole jo niin tehnyt. |
| --- | --- |

2.

Kun noudatettavasta menettelystä on päätetty ja jollei sovelleta 46 artiklan määräyksiä, valiokunta nimittää lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävää säädösehdotusta varten esittelijän jäsentensä tai pysyvien varajäsentensä keskuudesta, jollei se 35 artiklassa tarkoitetun komission työohjelman perusteella ole jo niin tehnyt.

| 3. | Valiokunnan mietintö sisältää






  a) | mahdolliset tarkistukset ehdotukseen ja näihin mahdollisesti liitetyt lyhyet perustelut. Mietinnön esittelijä vastaa perusteluista, eikä niistä äänestetä; |
| --- | --- | --- |

3.

Valiokunnan mietintö sisältää

a)

mahdolliset tarkistukset ehdotukseen ja näihin mahdollisesti liitetyt lyhyet perustelut. Mietinnön esittelijä vastaa perusteluista, eikä niistä äänestetä;

| b) | 55 artiklan 2 kohdan mukaisen luonnoksen lainsäädäntöpäätöslauselmaksi; |
| --- | --- |

b)

55 artiklan 2 kohdan mukaisen luonnoksen lainsäädäntöpäätöslauselmaksi;

| c) | tarvittaessa perustelut, joihin sisältyy rahoitusselvitys, jossa todetaan mietinnön mahdollisten rahoitusvaikutusten laajuus ja niiden yhteensopivuus monivuotisen rahoituskehyksen kanssa. |
| --- | --- |

c)

tarvittaessa perustelut, joihin sisältyy rahoitusselvitys, jossa todetaan mietinnön mahdollisten rahoitusvaikutusten laajuus ja niiden yhteensopivuus monivuotisen rahoituskehyksen kanssa.

46   artikla

Yksinkertaistettu menettely

| 1. | Kun lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävästä säädösehdotuksesta on keskusteltu ensimmäisen kerran, puheenjohtaja voi ehdottaa, että se hyväksytään ilman tarkistuksia. Jollei vähintään kymmenesosa valiokunnan jäsenistä esitä vastalausetta, valiokunnan puheenjohtaja esittää parlamentille mietinnön, jossa ehdotus hyväksytään. Tällöin sovelletaan 138 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan sekä 2 ja 4 kohdan määräyksiä. |
| --- | --- |

1.

Kun lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävästä säädösehdotuksesta on keskusteltu ensimmäisen kerran, puheenjohtaja voi ehdottaa, että se hyväksytään ilman tarkistuksia. Jollei vähintään kymmenesosa valiokunnan jäsenistä esitä vastalausetta, valiokunnan puheenjohtaja esittää parlamentille mietinnön, jossa ehdotus hyväksytään. Tällöin sovelletaan 138 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan sekä 2 ja 4 kohdan määräyksiä.

| 2. | Puheenjohtaja voi vaihtoehtoisesti ehdottaa, että hän tai esittelijä laatii tarkistuksia, jotka ilmentävät valiokunnassa käytyä keskustelua. Jos valiokunta hyväksyy ehdotuksen, kyseiset tarkistukset lähetetään valiokunnan jäsenille. Jollei vähintään kymmenesosa valiokunnan jäsenistä esitä vastalausettaan asetetussa määräajassa, jonka on oltava vähintään 21 päivää lähettämispäivämäärästä, valiokunnan katsotaan hyväksyneen mietinnön. Tällöin luonnos lainsäädäntöpäätöslauselmaksi ja tarkistukset annetaan täysistunnon hyväksyttäviksi ilman keskustelua 138 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan sekä 2 ja 4 kohdan määräysten mukaisesti. |
| --- | --- |

2.

Puheenjohtaja voi vaihtoehtoisesti ehdottaa, että hän tai esittelijä laatii tarkistuksia, jotka ilmentävät valiokunnassa käytyä keskustelua. Jos valiokunta hyväksyy ehdotuksen, kyseiset tarkistukset lähetetään valiokunnan jäsenille. Jollei vähintään kymmenesosa valiokunnan jäsenistä esitä vastalausettaan asetetussa määräajassa, jonka on oltava vähintään 21 päivää lähettämispäivämäärästä, valiokunnan katsotaan hyväksyneen mietinnön. Tällöin luonnos lainsäädäntöpäätöslauselmaksi ja tarkistukset annetaan täysistunnon hyväksyttäviksi ilman keskustelua 138 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan sekä 2 ja 4 kohdan määräysten mukaisesti.

| 3. | Jos vähintään kymmenesosa valiokunnan jäsenistä esittää vastalauseen, tarkistuksista äänestetään valiokunnan seuraavassa kokouksessa. |
| --- | --- |

3.

Jos vähintään kymmenesosa valiokunnan jäsenistä esittää vastalauseen, tarkistuksista äänestetään valiokunnan seuraavassa kokouksessa.

| 4. | Edellä olevan 1 kohdan ensimmäistä ja toista virkettä, 2 kohdan ensimmäistä, toista ja kolmatta virkettä sekä 3 kohtaa sovelletaan 49 artiklassa tarkoitettuihin valiokuntien lausuntoihin soveltuvin osin. |
| --- | --- |

4.

Edellä olevan 1 kohdan ensimmäistä ja toista virkettä, 2 kohdan ensimmäistä, toista ja kolmatta virkettä sekä 3 kohtaa sovelletaan 49 artiklassa tarkoitettuihin valiokuntien lausuntoihin soveltuvin osin.

47   artikla

Muut kuin lainsäädäntömietinnöt

| 1. | Jos valiokunta laatii mietinnön, joka ei liity lainsäädäntöön, se nimittää jäsentensä tai pysyvien varajäsentensä keskuudesta esittelijän. |
| --- | --- |

1.

Jos valiokunta laatii mietinnön, joka ei liity lainsäädäntöön, se nimittää jäsentensä tai pysyvien varajäsentensä keskuudesta esittelijän.

| 2. | Esittelijä on vastuussa valiokunnan mietinnön valmistelusta ja sen esittelemisestä parlamentille valiokunnan puolesta. |
| --- | --- |

2.

Esittelijä on vastuussa valiokunnan mietinnön valmistelusta ja sen esittelemisestä parlamentille valiokunnan puolesta.

| 3. | Valiokunnan mietintö sisältää






  a) | päätöslauselmaesityksen; |
| --- | --- | --- |

3.

Valiokunnan mietintö sisältää

a)

päätöslauselmaesityksen;

| b) | perustelut, joihin sisältyy rahoitusselvitys, jossa todetaan mietinnön mahdollisten rahoitusvaikutusten laajuus ja niiden yhteensopivuus monivuotisen rahoituskehyksen kanssa; |
| --- | --- |

b)

perustelut, joihin sisältyy rahoitusselvitys, jossa todetaan mietinnön mahdollisten rahoitusvaikutusten laajuus ja niiden yhteensopivuus monivuotisen rahoituskehyksen kanssa;

| c) | 120 artiklan 4 kohdan mukaisesti mietintöön sisällytettävien päätöslauselmaesitysten tekstit. |
| --- | --- |

c)

120 artiklan 4 kohdan mukaisesti mietintöön sisällytettävien päätöslauselmaesitysten tekstit.

48   artikla

Valiokunta-aloitteiset mietinnöt

| 1. | Valiokunta voi ainoastaan puheenjohtajakokouksen luvalla laatia mietinnön ja antaa täysistunnolle päätöslauselmaesityksen toimivaltaansa kuuluvasta aiheesta, josta sille ei ole lähetetty kuulemis- tai lausuntopyyntöä 188 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Luvan epääminen on aina perusteltava. Jos mietintö koskee asiaa, josta parlamentin jäsen on tehnyt ehdotuksen 42 artiklan 2 kohdan mukaisesti, lupa voidaan evätä vain, jos jäsenten asemaa koskevien sääntöjen 5 artiklan ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 225 artiklan mukaiset edellytykset eivät täyty.

  Puheenjohtajakokous päättää luvan myöntämisestä 1 kohdassa tarkoitetun mietinnön laatimiseksi vahvistamiensa täytäntöönpanomääräysten mukaisesti. Jos mietinnön laatimiseen lupaa pyytäneen valiokunnan toimivalta asiassa kyseenalaistetaan, puheenjohtajakokous tekee päätöksen kuuden viikon kuluessa valiokuntien puheenjohtajakokouksen antaman suosituksen tai sen puuttuessa valiokuntien puheenjohtajakokouksen puheenjohtajan antaman suosituksen pohjalta. Jos puheenjohtajakokous ei tee päätöstä tämän määräajan kuluessa, suositus katsotaan hyväksytyksi. |
| --- | --- |

1.

Valiokunta voi ainoastaan puheenjohtajakokouksen luvalla laatia mietinnön ja antaa täysistunnolle päätöslauselmaesityksen toimivaltaansa kuuluvasta aiheesta, josta sille ei ole lähetetty kuulemis- tai lausuntopyyntöä 188 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Luvan epääminen on aina perusteltava. Jos mietintö koskee asiaa, josta parlamentin jäsen on tehnyt ehdotuksen 42 artiklan 2 kohdan mukaisesti, lupa voidaan evätä vain, jos jäsenten asemaa koskevien sääntöjen 5 artiklan ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 225 artiklan mukaiset edellytykset eivät täyty.

Puheenjohtajakokous päättää luvan myöntämisestä 1 kohdassa tarkoitetun mietinnön laatimiseksi vahvistamiensa täytäntöönpanomääräysten mukaisesti. Jos mietinnön laatimiseen lupaa pyytäneen valiokunnan toimivalta asiassa kyseenalaistetaan, puheenjohtajakokous tekee päätöksen kuuden viikon kuluessa valiokuntien puheenjohtajakokouksen antaman suosituksen tai sen puuttuessa valiokuntien puheenjohtajakokouksen puheenjohtajan antaman suosituksen pohjalta. Jos puheenjohtajakokous ei tee päätöstä tämän määräajan kuluessa, suositus katsotaan hyväksytyksi.

| 2. | Parlamentti käsittelee valiokunta-aloitteisiin mietintöihin sisältyvät päätöslauselmaesitykset noudattaen 139 artiklan mukaista lyhyen esittelyn menettelyä. Tällaisiin päätöslauselmaesityksiin voidaan esittää täysistunnossa käsiteltäviä tarkistuksia ainoastaan, jos ne on esittänyt joko esittelijä uuden tiedon huomioon ottamiseksi tai vähintään kymmenesosa parlamentin jäsenistä. Poliittiset ryhmät voivat jättää käsiteltäväksi vaihtoehtoisia päätöslauselmaesityksiä 157 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Tätä 2 kohtaa ei sovelleta, jos mietinnön aihe edellyttää erityisen tärkeää keskustelua täysistunnossa, jos mietintö on laadittu 41 tai 42 artiklassa tarkoitetun aloiteoikeuden perusteella tai jos mietinnön voidaan katsoa olevan puheenjohtajakokouksen vahvistamien perusteiden (7) mukainen strateginen mietintö. |
| --- | --- |

2.

Parlamentti käsittelee valiokunta-aloitteisiin mietintöihin sisältyvät päätöslauselmaesitykset noudattaen 139 artiklan mukaista lyhyen esittelyn menettelyä. Tällaisiin päätöslauselmaesityksiin voidaan esittää täysistunnossa käsiteltäviä tarkistuksia ainoastaan, jos ne on esittänyt joko esittelijä uuden tiedon huomioon ottamiseksi tai vähintään kymmenesosa parlamentin jäsenistä. Poliittiset ryhmät voivat jättää käsiteltäväksi vaihtoehtoisia päätöslauselmaesityksiä 157 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Tätä 2 kohtaa ei sovelleta, jos mietinnön aihe edellyttää erityisen tärkeää keskustelua täysistunnossa, jos mietintö on laadittu 41 tai 42 artiklassa tarkoitetun aloiteoikeuden perusteella tai jos mietinnön voidaan katsoa olevan puheenjohtajakokouksen vahvistamien perusteiden (7) mukainen strateginen mietintö.

| 3. | Jos mietinnön aihe kuuluu 41 artiklassa tarkoitetun aloiteoikeuden piiriin, lupa voidaan evätä ainoastaan sillä perusteella, että perussopimusten mukaiset edellytykset eivät täyty. |
| --- | --- |

3.

Jos mietinnön aihe kuuluu 41 artiklassa tarkoitetun aloiteoikeuden piiriin, lupa voidaan evätä ainoastaan sillä perusteella, että perussopimusten mukaiset edellytykset eivät täyty.

| 4. | Edellä 41 ja 42 artiklassa tarkoitetuissa tapauksissa puheenjohtajakokous tekee päätöksen kahden kuukauden kuluessa. |
| --- | --- |

4.

Edellä 41 ja 42 artiklassa tarkoitetuissa tapauksissa puheenjohtajakokous tekee päätöksen kahden kuukauden kuluessa.

49   artikla

Valiokuntien lausunnot

| 1. | Jos valiokunta, johon asia alun perin lähetettiin, haluaa kuulla toisen valiokunnan kannan tai jos toinen valiokunta haluaa tuoda esille kantansa sen valiokunnan mietinnössä, johon asia alun perin lähetettiin, valiokunnat voivat pyytää puhemieheltä, että toinen niistä nimitetään 188 artiklan 3 kohdan mukaisesti asiasta vastaavaksi valiokunnaksi ja että toiselta pyydetään lausunto. |
| --- | --- |

1.

Jos valiokunta, johon asia alun perin lähetettiin, haluaa kuulla toisen valiokunnan kannan tai jos toinen valiokunta haluaa tuoda esille kantansa sen valiokunnan mietinnössä, johon asia alun perin lähetettiin, valiokunnat voivat pyytää puhemieheltä, että toinen niistä nimitetään 188 artiklan 3 kohdan mukaisesti asiasta vastaavaksi valiokunnaksi ja että toiselta pyydetään lausunto.

| 2. | Kun kyseessä on 43 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu lainsäädännöllinen asiakirja, lausunto koostuu valiokunnalle lähetettyyn tekstiin tehtävistä muutosehdotuksista, joihin voidaan tarvittaessa liittää lyhyet perustelut. Lausunnon valmistelija vastaa perusteluista, eikä niistä äänestetä. Lausunnon antava valiokunta voi tarvittaessa esittää lyhyen kirjallisen perustelun koko lausunnolle.
  Kun kyseessä on muu kuin lainsäädännöllinen teksti, lausunto koostuu ehdotuksista asiasta vastaavan valiokunnan päätöslauselmaesityksen osiksi.
  Asiasta vastaava valiokunta äänestää näistä muutosehdotuksista ja ehdotuksista.
  Lausunnossa käsitellään yksinomaan kysymyksiä, jotka kuuluvat lausunnon antavan valiokunnan vastuualueeseen. |
| --- | --- |

2.

Kun kyseessä on 43 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu lainsäädännöllinen asiakirja, lausunto koostuu valiokunnalle lähetettyyn tekstiin tehtävistä muutosehdotuksista, joihin voidaan tarvittaessa liittää lyhyet perustelut. Lausunnon valmistelija vastaa perusteluista, eikä niistä äänestetä. Lausunnon antava valiokunta voi tarvittaessa esittää lyhyen kirjallisen perustelun koko lausunnolle.

Kun kyseessä on muu kuin lainsäädännöllinen teksti, lausunto koostuu ehdotuksista asiasta vastaavan valiokunnan päätöslauselmaesityksen osiksi.

Asiasta vastaava valiokunta äänestää näistä muutosehdotuksista ja ehdotuksista.

Lausunnossa käsitellään yksinomaan kysymyksiä, jotka kuuluvat lausunnon antavan valiokunnan vastuualueeseen.

| 3. | Asiasta vastaava valiokunta asettaa määräajan, jonka kuluessa sen valiokunnan, jolta on pyydetty lausunto, on annettava lausuntonsa, jotta asiasta vastaava valiokunta ottaisi sen huomioon. Asiasta vastaava valiokunta tiedottaa viipymättä ilmoitettuun aikatauluun tulevista muutoksista valiokunnalle tai valiokunnille, jolta tai joilta on pyydetty lausunto. Asiasta vastaava valiokunta ei saa esittää lopullisia johtopäätöksiään ennen määräajan päättymistä. |
| --- | --- |

3.

Asiasta vastaava valiokunta asettaa määräajan, jonka kuluessa sen valiokunnan, jolta on pyydetty lausunto, on annettava lausuntonsa, jotta asiasta vastaava valiokunta ottaisi sen huomioon. Asiasta vastaava valiokunta tiedottaa viipymättä ilmoitettuun aikatauluun tulevista muutoksista valiokunnalle tai valiokunnille, jolta tai joilta on pyydetty lausunto. Asiasta vastaava valiokunta ei saa esittää lopullisia johtopäätöksiään ennen määräajan päättymistä.

| 4. | Hyväksytyt lausunnot liitetään asiasta vastaavan valiokunnan mietintöön. |
| --- | --- |

4.

Hyväksytyt lausunnot liitetään asiasta vastaavan valiokunnan mietintöön.

| 5. | Ainoastaan asiasta vastaava valiokunta voi jättää tarkistuksia täysistunnon käsiteltäväksi. |
| --- | --- |

5.

Ainoastaan asiasta vastaava valiokunta voi jättää tarkistuksia täysistunnon käsiteltäväksi.

| 6. | Lausunnon antavan valiokunnan puheenjohtaja ja valmistelija kutsutaan osallistumaan neuvoa-antavasti asiasta vastaavan valiokunnan kokouksiin, joissa käsitellään näitä valiokuntia yhteisesti koskevia asioita. |
| --- | --- |

6.

Lausunnon antavan valiokunnan puheenjohtaja ja valmistelija kutsutaan osallistumaan neuvoa-antavasti asiasta vastaavan valiokunnan kokouksiin, joissa käsitellään näitä valiokuntia yhteisesti koskevia asioita.

50   artikla

Valiokuntien yhteistyömenettely

Kun puheenjohtajakokouksen käsiteltäväksi annetaan toimivaltakysymys 188 artiklan 2 kohdan tai 48 artiklan mukaisesti ja puheenjohtajakokous katsoo liitteen VII perusteella, että asia kuuluu lähes tasavertaisesti kahden tai useamman valiokunnan toimivaltaan tai että asian eri näkökohdat kuuluvat kahden tai useamman eri valiokunnan toimivaltaan, sovelletaan 49 artiklaa sekä seuraavia lisämääräyksiä:

| — | kyseiset valiokunnat sopivat aikataulusta yhdessä, |
| --- | --- |

—

kyseiset valiokunnat sopivat aikataulusta yhdessä,

| — | kyseiset esittelijä ja valmistelijat pitävät toisensa ajan tasalla ja pyrkivät pääsemään sopimukseen teksteistä, jotka kukin esittää valiokunnalleen, ja kannoistaan tarkistuksiin, |
| --- | --- |

—

kyseiset esittelijä ja valmistelijat pitävät toisensa ajan tasalla ja pyrkivät pääsemään sopimukseen teksteistä, jotka kukin esittää valiokunnalleen, ja kannoistaan tarkistuksiin,

| — | kyseiset puheenjohtajat, esittelijä ja valmistelijat määrittelevät yhdessä, mitkä tekstin osat kuuluvat niiden yksinomaiseen tai yhteiseen toimivaltaan, ja sopivat yhteistyönsä yksityiskohdista. Jos toimivallan jaossa ei päästä yhteisymmärrykseen, asia toimitetaan jonkin asianomaisen valiokunnan pyynnöstä puheenjohtajakokouksen käsiteltäväksi, joka voi ratkaista kysymyksen kunkin valiokunnan toimivallasta tai päättää, että sovelletaan 51 artiklan mukaista valiokuntien yhteiskokousmenettelyä; työjärjestyksen 188 artiklan 2 kohdan toista alakohtaa sovelletaan soveltuvin osin, |
| --- | --- |

—

kyseiset puheenjohtajat, esittelijä ja valmistelijat määrittelevät yhdessä, mitkä tekstin osat kuuluvat niiden yksinomaiseen tai yhteiseen toimivaltaan, ja sopivat yhteistyönsä yksityiskohdista. Jos toimivallan jaossa ei päästä yhteisymmärrykseen, asia toimitetaan jonkin asianomaisen valiokunnan pyynnöstä puheenjohtajakokouksen käsiteltäväksi, joka voi ratkaista kysymyksen kunkin valiokunnan toimivallasta tai päättää, että sovelletaan 51 artiklan mukaista valiokuntien yhteiskokousmenettelyä; työjärjestyksen 188 artiklan 2 kohdan toista alakohtaa sovelletaan soveltuvin osin,

| — | asiasta vastaava valiokunta hyväksyy yhteistyöhön osallistuvan valiokunnan tarkistukset ilman äänestystä, kun ne koskevat asioita, jotka kuuluvat yhteistyöhön osallistuvan valiokunnan yksinomaiseen toimivaltaan. Jos asiasta vastaava valiokunta hylkää sellaisia asioita koskevat tarkistukset, jotka kuuluvat asiasta vastaavan valiokunnan ja yhteistyöhön osallistuvan valiokunnan yhteiseen toimivaltaan, yhteistyöhän osallistuva valiokunta voi jättää nämä tarkistukset suoraan täysistunnon käsiteltäväksi, |
| --- | --- |

—

asiasta vastaava valiokunta hyväksyy yhteistyöhön osallistuvan valiokunnan tarkistukset ilman äänestystä, kun ne koskevat asioita, jotka kuuluvat yhteistyöhön osallistuvan valiokunnan yksinomaiseen toimivaltaan. Jos asiasta vastaava valiokunta hylkää sellaisia asioita koskevat tarkistukset, jotka kuuluvat asiasta vastaavan valiokunnan ja yhteistyöhön osallistuvan valiokunnan yhteiseen toimivaltaan, yhteistyöhän osallistuva valiokunta voi jättää nämä tarkistukset suoraan täysistunnon käsiteltäväksi,

| — | jos ehdotusta käsitellään sovittelumenettelyssä, parlamentin valtuuskuntaan kuuluu myös kunkin yhteistyöhön osallistuvan valiokunnan valmistelija. |
| --- | --- |

—

jos ehdotusta käsitellään sovittelumenettelyssä, parlamentin valtuuskuntaan kuuluu myös kunkin yhteistyöhön osallistuvan valiokunnan valmistelija.

Tässä artiklassa ei millään tavoin rajoiteta sen soveltamisalaa. Käsiteltäväksi hyväksytään myös pyynnöt, jotka koskevat valiokuntien yhteistyömenettelyn soveltamista 48 artiklan 1 kohdan ja 119 artiklan 1 ja 2 kohdan mukaisiin mietintöihin, jotka eivät liity lainsäädäntöön.

Kun tarkastellaan kansainvälisiä sopimuksia 90 artiklan mukaisesti, tässä artiklassa tarkoitettua valiokuntien yhteistyömenettelyä ei voida soveltaa 81 artiklan mukaisen hyväksyntämenettelyn yhteydessä.

Puheenjohtajakokouksen päätöstä soveltaa valiokuntien yhteistyömenettelyä sovelletaan kyseessä olevan menettelyn kaikissa vaiheissa.

”Asiasta vastaavan valiokunnan” asemaan liittyviä oikeuksia käyttää asian käsittelyä johtava valiokunta. Käyttäessään näitä oikeuksia sen on kunnioitettava yhteistyöhön osallistuvan valiokunnan erikoisoikeuksia, etenkin noudatettava vilpittömän yhteistyön periaatetta aikataulun osalta ja kunnioitettava yhteistyöhön osallistuvan valiokunnan oikeutta määrittää tarkistukset, jotka jätetään täysistunnon käsiteltäviksi sen yksinomaisen toimivallan alalla.

Jos asiasta vastaava valiokunta ei kunnioita yhteistyöhön osallistuvan valiokunnan erikoisoikeuksia, asiasta vastaavan valiokunnan päätökset ovat silti päteviä, mutta yhteistyöhön osallistuva valiokunta voi jättää tarkistuksia suoraan täysistunnon käsiteltäväksi yksinomaisen toimivaltansa rajoissa.

51   artikla

Valiokuntien yhteiskokousmenettely

Jos 49 artiklan 1 kohdan ja 50 artiklan mukaiset ehdot täyttyvät ja puheenjohtajakokous on vakuuttunut, että asia on erittäin tärkeä, se voi päättää, että sovelletaan valiokuntien yhteiskokousmenettelyä ja yhteisäänestystä. Tässä tapauksessa esittelijät laativat yhteisen mietintöluonnoksen, jota kyseiset valiokunnat käsittelevät ja josta ne äänestävät yhteiskokouksessa, jonka rinnakkaispuheenjohtajina toimivat kyseisten valiokuntien puheenjohtajat. Kyseiset valiokunnat voivat perustaa valiokuntien välisiä työryhmiä valmistelemaan yhteiskokouksia ja äänestyksiä.

52   artikla

Mietinnön laatiminen

| 1. | Esittelijä vastaa perustelujen laatimisesta, eikä niistä äänestetä. Perustelujen on kuitenkin oltava yhtäpitäviä hyväksytyn päätöslauselmaesityksen ja valiokunnan siihen mahdollisesti ehdottamien tarkistusten kanssa. Ellei näin ole, valiokunnan puheenjohtaja voi poistaa perustelut. |
| --- | --- |

1.

Esittelijä vastaa perustelujen laatimisesta, eikä niistä äänestetä. Perustelujen on kuitenkin oltava yhtäpitäviä hyväksytyn päätöslauselmaesityksen ja valiokunnan siihen mahdollisesti ehdottamien tarkistusten kanssa. Ellei näin ole, valiokunnan puheenjohtaja voi poistaa perustelut.

| 2. | Mietinnössä ilmoitetaan siitä kokonaisuudessaan toimitetun äänestyksen tulos. Jos äänestyksen yhteydessä vähintään kolmannes läsnä olevista jäsenistä sitä pyytää, ilmoitetaan mietinnössä myös se, kuinka kukin jäsen äänesti. |
| --- | --- |

2.

Mietinnössä ilmoitetaan siitä kokonaisuudessaan toimitetun äänestyksen tulos. Jos äänestyksen yhteydessä vähintään kolmannes läsnä olevista jäsenistä sitä pyytää, ilmoitetaan mietinnössä myös se, kuinka kukin jäsen äänesti.

| 3. | Jos valiokunta ei ole yksimielinen, mietinnössä esitetään yhteenveto myös vähemmistöön jääneistä mielipiteistä. Vähemmistöön jääneet mielipiteet on tuotava julki äänestettäessä tekstistä kokonaisuudessaan, ja niistä voidaan mielipiteen esittäjien pyynnöstä laatia enintään 200 sanan pituinen kirjallinen selitys, joka liitetään perusteluihin.
  Näiden määräysten soveltamisesta mahdollisesti aiheutuvat erimielisyydet ratkaisee puheenjohtaja. |
| --- | --- |

3.

Jos valiokunta ei ole yksimielinen, mietinnössä esitetään yhteenveto myös vähemmistöön jääneistä mielipiteistä. Vähemmistöön jääneet mielipiteet on tuotava julki äänestettäessä tekstistä kokonaisuudessaan, ja niistä voidaan mielipiteen esittäjien pyynnöstä laatia enintään 200 sanan pituinen kirjallinen selitys, joka liitetään perusteluihin.

Näiden määräysten soveltamisesta mahdollisesti aiheutuvat erimielisyydet ratkaisee puheenjohtaja.

| 4. | Valiokunta voi puheenjohtajistonsa ehdotuksesta asettaa määräajan, jonka kuluessa esittelijän on annettava mietintöluonnoksensa. Määräaikaa voidaan pidentää tai voidaan nimittää uusi esittelijä. |
| --- | --- |

4.

Valiokunta voi puheenjohtajistonsa ehdotuksesta asettaa määräajan, jonka kuluessa esittelijän on annettava mietintöluonnoksensa. Määräaikaa voidaan pidentää tai voidaan nimittää uusi esittelijä.

| 5. | Määräajan päätyttyä valiokunta voi kehottaa puheenjohtajaansa pyytämään valiokunnan käsiteltäväksi annetun asian ottamista parlamentin jonkin seuraavan istunnon esityslistalle. Siinä tapauksessa asiasta voidaan keskustella täysistunnossa valiokunnan suullisen selvityksen perusteella. |
| --- | --- |

5.

Määräajan päätyttyä valiokunta voi kehottaa puheenjohtajaansa pyytämään valiokunnan käsiteltäväksi annetun asian ottamista parlamentin jonkin seuraavan istunnon esityslistalle. Siinä tapauksessa asiasta voidaan keskustella täysistunnossa valiokunnan suullisen selvityksen perusteella.

LUKU 3

Ensimmäinen käsittely

Valiokuntavaihe

53   artikla

Lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävän säädösehdotuksen muuttaminen

| 1. | Jos komissio ilmoittaa asiasta parlamentille tai asiasta vastaava valiokunta muuten saa tietoonsa, että komissio aikoo muuttaa ehdotustaan, asiasta vastaava valiokunta lykkää asian käsittelyä, kunnes se on saanut komissiolta uuden ehdotuksen tai komission tekemät muutokset. |
| --- | --- |

1.

Jos komissio ilmoittaa asiasta parlamentille tai asiasta vastaava valiokunta muuten saa tietoonsa, että komissio aikoo muuttaa ehdotustaan, asiasta vastaava valiokunta lykkää asian käsittelyä, kunnes se on saanut komissiolta uuden ehdotuksen tai komission tekemät muutokset.

| 2. | Jos neuvosto muuttaa huomattavasti lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävää säädösehdotusta, sovelletaan 59 artiklan määräyksiä. |
| --- | --- |

2.

Jos neuvosto muuttaa huomattavasti lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävää säädösehdotusta, sovelletaan 59 artiklan määräyksiä.

54   artikla

Komission ja neuvoston kanta tarkistuksiin

| 1. | Ennen kuin asiasta vastaava valiokunta toimittaa lopullisen äänestyksen lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävästä säädösehdotuksesta, se pyytää komissiota ilmoittamaan kantansa kaikkiin valiokunnan hyväksymiin ehdotusta koskeviin tarkistuksiin ja neuvostoa esittämään näkemyksensä. |
| --- | --- |

1.

Ennen kuin asiasta vastaava valiokunta toimittaa lopullisen äänestyksen lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävästä säädösehdotuksesta, se pyytää komissiota ilmoittamaan kantansa kaikkiin valiokunnan hyväksymiin ehdotusta koskeviin tarkistuksiin ja neuvostoa esittämään näkemyksensä.

| 2. | Jos komissio ei pysty ilmoittamaan kantaansa tai jos komissio ilmoittaa, että se ei ole valmis hyväksymään kaikkia valiokunnan hyväksymiä tarkistuksia, valiokunta voi lykätä lopullista äänestystä. |
| --- | --- |

2.

Jos komissio ei pysty ilmoittamaan kantaansa tai jos komissio ilmoittaa, että se ei ole valmis hyväksymään kaikkia valiokunnan hyväksymiä tarkistuksia, valiokunta voi lykätä lopullista äänestystä.

| 3. | Tarvittaessa komission kanta sisällytetään mietintöön. |
| --- | --- |

3.

Tarvittaessa komission kanta sisällytetään mietintöön.

Täysistuntovaihe

55   artikla

Ensimmäisen käsittelyn päättäminen

| 1. | Parlamentti käsittelee lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävää säädösehdotusta asiasta vastaavan valiokunnan 45 artiklan mukaisesti laatiman mietinnön pohjalta. |
| --- | --- |

1.

Parlamentti käsittelee lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävää säädösehdotusta asiasta vastaavan valiokunnan 45 artiklan mukaisesti laatiman mietinnön pohjalta.

| 2. | Parlamentti äänestää ensin tarkistuksista ehdotukseen, joka on asiasta vastaavan valiokunnan mietinnön pohjana; sen jälkeen äänestetään mahdollisesti muutetusta ehdotuksesta, tarkistuksista luonnokseen lainsäädäntöpäätöslauselmaksi ja lopuksi luonnoksesta lainsäädäntöpäätöslauselmaksi kokonaisuudessaan; luonnos lainsäädäntöpäätöslauselmaksi sisältää ainoastaan lausuman siitä, hyväksyykö vai hylkääkö parlamentti lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävän säädösehdotuksen vai esittääkö parlamentti siihen tarkistuksia, sekä menettelyä koskevat pyynnöt.
  Ensimmäinen käsittely päättyy, jos luonnos lainsäädäntöpäätöslauselmaksi hyväksytään. Jos parlamentti ei hyväksy lainsäädäntöpäätöslauselmaa, ehdotus palautetaan asiasta vastaavaan valiokuntaan.

  Lainsäädäntömenettelyssä käsiteltäväksi jätettävän mietinnön on oltava 37, 43 ja 45 artiklan mukainen. Jos valiokunta jättää käsiteltäväksi päätöslauselmaesityksen, joka ei liity lainsäädäntöön, tämä on tehtävä 48 tai 188 artiklassa tarkoitetun erityisen, asioiden lähettämistä valiokuntaan koskevan menettelyn mukaisesti. |
| --- | --- |

2.

Parlamentti äänestää ensin tarkistuksista ehdotukseen, joka on asiasta vastaavan valiokunnan mietinnön pohjana; sen jälkeen äänestetään mahdollisesti muutetusta ehdotuksesta, tarkistuksista luonnokseen lainsäädäntöpäätöslauselmaksi ja lopuksi luonnoksesta lainsäädäntöpäätöslauselmaksi kokonaisuudessaan; luonnos lainsäädäntöpäätöslauselmaksi sisältää ainoastaan lausuman siitä, hyväksyykö vai hylkääkö parlamentti lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävän säädösehdotuksen vai esittääkö parlamentti siihen tarkistuksia, sekä menettelyä koskevat pyynnöt.

Ensimmäinen käsittely päättyy, jos luonnos lainsäädäntöpäätöslauselmaksi hyväksytään. Jos parlamentti ei hyväksy lainsäädäntöpäätöslauselmaa, ehdotus palautetaan asiasta vastaavaan valiokuntaan.

Lainsäädäntömenettelyssä käsiteltäväksi jätettävän mietinnön on oltava 37, 43 ja 45 artiklan mukainen. Jos valiokunta jättää käsiteltäväksi päätöslauselmaesityksen, joka ei liity lainsäädäntöön, tämä on tehtävä 48 tai 188 artiklassa tarkoitetun erityisen, asioiden lähettämistä valiokuntaan koskevan menettelyn mukaisesti.

| 3. | Puhemies toimittaa neuvostolle ja komissiolle parlamentin kantana ehdotuksen parlamentin hyväksymässä muodossa sekä siihen liittyvän päätöslauselman. |
| --- | --- |

3.

Puhemies toimittaa neuvostolle ja komissiolle parlamentin kantana ehdotuksen parlamentin hyväksymässä muodossa sekä siihen liittyvän päätöslauselman.

56   artikla

Komission ehdotuksen hylkääminen

| 1. | Jos komission ehdotus ei saa puolelleen enemmistöä annetuista äänistä tai jos on hyväksytty esitys ehdotuksen hylkäämisestä, jonka voi jättää käsiteltäväksi asiasta vastaava valiokunta tai vähintään 40 jäsentä, puhemies pyytää, ennen kuin parlamentti äänestää luonnoksesta lainsäädäntöpäätöslauselmaksi, komissiota peruuttamaan ehdotuksensa. |
| --- | --- |

1.

Jos komission ehdotus ei saa puolelleen enemmistöä annetuista äänistä tai jos on hyväksytty esitys ehdotuksen hylkäämisestä, jonka voi jättää käsiteltäväksi asiasta vastaava valiokunta tai vähintään 40 jäsentä, puhemies pyytää, ennen kuin parlamentti äänestää luonnoksesta lainsäädäntöpäätöslauselmaksi, komissiota peruuttamaan ehdotuksensa.

| 2. | Jos komissio peruuttaa ehdotuksensa, puhemies toteaa menettelyn päättyneen ja ilmoittaa tästä neuvostolle. |
| --- | --- |

2.

Jos komissio peruuttaa ehdotuksensa, puhemies toteaa menettelyn päättyneen ja ilmoittaa tästä neuvostolle.

| 3. | Jos komissio ei peruuta ehdotustaan, parlamentti palauttaa asian asiasta vastaavaan valiokuntaan äänestämättä luonnoksesta lainsäädäntöpäätöslauselmaksi, jollei siitä äänestetä asiasta vastaavan valiokunnan puheenjohtajan, esittelijän, poliittisen ryhmän tai vähintään 40 jäsenen ehdotuksesta.
  Jos asia palautetaan valiokuntakäsittelyyn, asiasta vastaava valiokunta päättää noudatettavasta menettelystä ja antaa parlamentille suullisen tai kirjallisen selvityksen asiasta parlamentin asettamassa määräajassa, joka saa olla enintään kaksi kuukautta.

  Kun asia on palautettu valiokuntakäsittelyyn 3 kohdan nojalla, asian käsittelyä johtavan valiokunnan on, ennen kuin se päättää noudatettavasta menettelystä, annettava 50 artiklan mukaisen yhteistyöhön osallistuvan valiokunnan määrittää, mitkä tarkistukset kuuluvat sen yksinomaiseen toimivaltaan, etenkin tarkistukset, jotka on jätettävä uudestaan täysistunnon käsiteltäviksi.


  Tämän artiklan 3 kohdan toisen alakohdan mukaisesti vahvistettua määräaikaa sovelletaan asiasta vastaavan valiokunnan parlamentille antamaan suulliseen tai kirjalliseen selvitykseen. Se ei vaikuta menettelyn jatkamiseen sopivimman hetken määrittämiseen täysistunnossa. |
| --- | --- |

3.

Jos komissio ei peruuta ehdotustaan, parlamentti palauttaa asian asiasta vastaavaan valiokuntaan äänestämättä luonnoksesta lainsäädäntöpäätöslauselmaksi, jollei siitä äänestetä asiasta vastaavan valiokunnan puheenjohtajan, esittelijän, poliittisen ryhmän tai vähintään 40 jäsenen ehdotuksesta.

Jos asia palautetaan valiokuntakäsittelyyn, asiasta vastaava valiokunta päättää noudatettavasta menettelystä ja antaa parlamentille suullisen tai kirjallisen selvityksen asiasta parlamentin asettamassa määräajassa, joka saa olla enintään kaksi kuukautta.

Kun asia on palautettu valiokuntakäsittelyyn 3 kohdan nojalla, asian käsittelyä johtavan valiokunnan on, ennen kuin se päättää noudatettavasta menettelystä, annettava 50 artiklan mukaisen yhteistyöhön osallistuvan valiokunnan määrittää, mitkä tarkistukset kuuluvat sen yksinomaiseen toimivaltaan, etenkin tarkistukset, jotka on jätettävä uudestaan täysistunnon käsiteltäviksi.

Tämän artiklan 3 kohdan toisen alakohdan mukaisesti vahvistettua määräaikaa sovelletaan asiasta vastaavan valiokunnan parlamentille antamaan suulliseen tai kirjalliseen selvitykseen. Se ei vaikuta menettelyn jatkamiseen sopivimman hetken määrittämiseen täysistunnossa.

| 4. | Jos asiasta vastaava valiokunta ei pysty noudattamaan määräaikaa, se pyytää asian palauttamista valiokuntakäsittelyyn 175 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Parlamentti voi tarvittaessa asettaa uuden määräajan 175 artiklan 5 kohdan mukaisesti. Jos valiokunnan pyyntöä ei hyväksytä, parlamentti äänestää luonnoksesta lainsäädäntöpäätöslauselmaksi. |
| --- | --- |

4.

Jos asiasta vastaava valiokunta ei pysty noudattamaan määräaikaa, se pyytää asian palauttamista valiokuntakäsittelyyn 175 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Parlamentti voi tarvittaessa asettaa uuden määräajan 175 artiklan 5 kohdan mukaisesti. Jos valiokunnan pyyntöä ei hyväksytä, parlamentti äänestää luonnoksesta lainsäädäntöpäätöslauselmaksi.

57   artikla

Tarkistusten hyväksyminen komission ehdotukseen

| 1. | Kun komission ehdotus hyväksytään kokonaisuudessaan siihen tehdyin tarkistuksin, äänestystä luonnoksesta lainsäädäntöpäätöslauselmaksi lykätään, kunnes komissio on ilmaissut kantansa jokaiseen parlamentin tarkistukseen.
  Jos komissiolla ei ole mahdollisuutta ilmaista kantaansa parlamentin äänestettyä sen ehdotuksesta, komissio ilmoittaa puhemiehelle tai asiasta vastaavalle valiokunnalle ajankohdan, jolloin se voi ilmaista kantansa, ja ehdotus otetaan komission ilmoittamaa ajankohtaa seuraavan istuntojakson esityslistaluonnokseen. |
| --- | --- |

1.

Kun komission ehdotus hyväksytään kokonaisuudessaan siihen tehdyin tarkistuksin, äänestystä luonnoksesta lainsäädäntöpäätöslauselmaksi lykätään, kunnes komissio on ilmaissut kantansa jokaiseen parlamentin tarkistukseen.

Jos komissiolla ei ole mahdollisuutta ilmaista kantaansa parlamentin äänestettyä sen ehdotuksesta, komissio ilmoittaa puhemiehelle tai asiasta vastaavalle valiokunnalle ajankohdan, jolloin se voi ilmaista kantansa, ja ehdotus otetaan komission ilmoittamaa ajankohtaa seuraavan istuntojakson esityslistaluonnokseen.

| 2. | Jos komissio ilmoittaa, ettei se aio hyväksyä kaikkia parlamentin tarkistuksia, asiasta vastaavan valiokunnan esittelijä tai hänen ollessaan estynyt kyseisen valiokunnan puheenjohtaja tekee parlamentille virallisen ehdotuksen siitä, äänestetäänkö luonnoksesta lainsäädäntöpäätöslauselmaksi. Ennen tämän ehdotuksen antamista esittelijä tai asiasta vastaavan valiokunnan puheenjohtaja voi pyytää puhemiestä keskeyttämään asian käsittelyn.
  Jos parlamentti päättää lykätä äänestystä, asia katsotaan palautetuksi asiasta vastaavaan valiokuntaan uudelleenkäsittelyä varten.
  Tässä tapauksessa asiasta vastaava valiokunta antaa parlamentille suullisen tai kirjallisen selvityksen asiasta parlamentin asettamassa määräajassa, joka voi olla enintään kaksi kuukautta.
  Jos asiasta vastaava valiokunta ei pysty noudattamaan määräaikaa, sovelletaan 56 artiklan 4 kohdan mukaista menettelyä.
  Tässä vaiheessa otetaan käsiteltäväksi ainoastaan asiasta vastaavan valiokunnan esittämät tarkistukset, joilla pyritään yhteisymmärrykseen komission kanssa. |
| --- | --- |

2.

Jos komissio ilmoittaa, ettei se aio hyväksyä kaikkia parlamentin tarkistuksia, asiasta vastaavan valiokunnan esittelijä tai hänen ollessaan estynyt kyseisen valiokunnan puheenjohtaja tekee parlamentille virallisen ehdotuksen siitä, äänestetäänkö luonnoksesta lainsäädäntöpäätöslauselmaksi. Ennen tämän ehdotuksen antamista esittelijä tai asiasta vastaavan valiokunnan puheenjohtaja voi pyytää puhemiestä keskeyttämään asian käsittelyn.

Jos parlamentti päättää lykätä äänestystä, asia katsotaan palautetuksi asiasta vastaavaan valiokuntaan uudelleenkäsittelyä varten.

Tässä tapauksessa asiasta vastaava valiokunta antaa parlamentille suullisen tai kirjallisen selvityksen asiasta parlamentin asettamassa määräajassa, joka voi olla enintään kaksi kuukautta.

Jos asiasta vastaava valiokunta ei pysty noudattamaan määräaikaa, sovelletaan 56 artiklan 4 kohdan mukaista menettelyä.

Tässä vaiheessa otetaan käsiteltäväksi ainoastaan asiasta vastaavan valiokunnan esittämät tarkistukset, joilla pyritään yhteisymmärrykseen komission kanssa.

| 3. | Tämän artiklan 2 kohdan soveltaminen ei sulje pois muiden jäsenten 175 artiklan mukaisesti käsiteltäväksi jättämää pyyntöä asian palauttamisesta valiokuntakäsittelyyn.

  Jos asia palautetaan valiokuntaan 2 kohdan mukaisesti, asiasta vastaavan valiokunnan on kyseisten määräysten mukaan ensisijaisesti annettava asiasta selvitys asetetussa määräajassa ja tarvittaessa jätettävä käsiteltäväksi tarkistuksia, joilla pyritään yhteisymmärrykseen komission kanssa. Sen ei kuitenkaan tarvitse käsitellä uudestaan kaikkia parlamentin hyväksymiä säännöksiä.


  Valiokuntakäsittelyyn palauttamisen lykkäävän vaikutuksen vuoksi valiokunnalla on suurempi toimintavapaus, ja se voi yhteisymmärryksen saavuttamiseksi ehdottaa täysistunnon hyväksymien säännösten käsittelemistä uudelleen.


  Koska tällöin otetaan käsiteltäväksi vain valiokunnan tarkistukset, joilla pyritään yhteisymmärrykseen, parlamentin suvereeniuden säilyttämiseksi on 2 kohdan mukaisessa selvityksessä selvästi ilmaistava, mitkä jo hyväksytyistä säännöksistä raukeavat, jos ehdotetut tarkistukset hyväksytään. |
| --- | --- |

3.

Tämän artiklan 2 kohdan soveltaminen ei sulje pois muiden jäsenten 175 artiklan mukaisesti käsiteltäväksi jättämää pyyntöä asian palauttamisesta valiokuntakäsittelyyn.

Jos asia palautetaan valiokuntaan 2 kohdan mukaisesti, asiasta vastaavan valiokunnan on kyseisten määräysten mukaan ensisijaisesti annettava asiasta selvitys asetetussa määräajassa ja tarvittaessa jätettävä käsiteltäväksi tarkistuksia, joilla pyritään yhteisymmärrykseen komission kanssa. Sen ei kuitenkaan tarvitse käsitellä uudestaan kaikkia parlamentin hyväksymiä säännöksiä.

Valiokuntakäsittelyyn palauttamisen lykkäävän vaikutuksen vuoksi valiokunnalla on suurempi toimintavapaus, ja se voi yhteisymmärryksen saavuttamiseksi ehdottaa täysistunnon hyväksymien säännösten käsittelemistä uudelleen.

Koska tällöin otetaan käsiteltäväksi vain valiokunnan tarkistukset, joilla pyritään yhteisymmärrykseen, parlamentin suvereeniuden säilyttämiseksi on 2 kohdan mukaisessa selvityksessä selvästi ilmaistava, mitkä jo hyväksytyistä säännöksistä raukeavat, jos ehdotetut tarkistukset hyväksytään.

Seurantamenettely

58   artikla

Parlamentin kannan seuranta

| 1. | Parlamentin vahvistettua komission ehdotusta koskevan kantansa asiasta vastaavan valiokunnan puheenjohtaja ja esittelijä valvovat ehdotuksen käsittelyä menettelyn eri vaiheissa, kunnes neuvosto hyväksyy ehdotuksen, erityisesti varmistaakseen, että neuvosto ja komissio noudattavat parlamentille antamiaan sitoumuksia parlamentin hyväksymän kannan suhteen. |
| --- | --- |

1.

Parlamentin vahvistettua komission ehdotusta koskevan kantansa asiasta vastaavan valiokunnan puheenjohtaja ja esittelijä valvovat ehdotuksen käsittelyä menettelyn eri vaiheissa, kunnes neuvosto hyväksyy ehdotuksen, erityisesti varmistaakseen, että neuvosto ja komissio noudattavat parlamentille antamiaan sitoumuksia parlamentin hyväksymän kannan suhteen.

| 2. | Asiasta vastaava valiokunta voi kutsua komission ja neuvoston keskustelemaan asiasta valiokunnan kanssa. |
| --- | --- |

2.

Asiasta vastaava valiokunta voi kutsua komission ja neuvoston keskustelemaan asiasta valiokunnan kanssa.

| 3. | Jos asiasta vastaava valiokunta katsoo tarpeelliseksi, se voi missä tahansa seurantamenettelyn vaiheessa jättää käsiteltäväksi tämän artiklan mukaisen päätöslauselmaesityksen, jossa parlamentille suositellaan, että se






  — | pyytää komissiota peruuttamaan ehdotuksensa, tai |
| --- | --- | --- |

3.

Jos asiasta vastaava valiokunta katsoo tarpeelliseksi, se voi missä tahansa seurantamenettelyn vaiheessa jättää käsiteltäväksi tämän artiklan mukaisen päätöslauselmaesityksen, jossa parlamentille suositellaan, että se

—

pyytää komissiota peruuttamaan ehdotuksensa, tai

| — | pyytää komissiota tai neuvostoa antamaan asian uudelleen parlamentin käsiteltäväksi 59 artiklan mukaisesti tai pyytää komissiota esittämään uuden ehdotuksen, tai |
| --- | --- |

—

pyytää komissiota tai neuvostoa antamaan asian uudelleen parlamentin käsiteltäväksi 59 artiklan mukaisesti tai pyytää komissiota esittämään uuden ehdotuksen, tai

| — | päättää muista aiheellisiksi katsomistaan toimista. |
| --- | --- |

—

päättää muista aiheellisiksi katsomistaan toimista.

Tämä päätöslauselmaesitys otetaan valiokunnan päätöstä seuraavan istuntojakson esityslistaluonnokseen.

59   artikla

Asian antaminen uudelleen parlamentin käsiteltäväksi

Tavallinen lainsäätämisjärjestys

| 1. | Asiasta vastaavan valiokunnan pyynnöstä puhemies pyytää komissiota antamaan ehdotuksensa uudelleen parlamentin käsiteltäväksi,






  — | jos komissio peruuttaa alkuperäisen ehdotuksensa korvatakseen sen toisella ehdotuksella parlamentin esitettyä kantansa, jollei tätä tehdä parlamentin kannan huomioon ottamiseksi, tai |
| --- | --- | --- |

1.

Asiasta vastaavan valiokunnan pyynnöstä puhemies pyytää komissiota antamaan ehdotuksensa uudelleen parlamentin käsiteltäväksi,

—

jos komissio peruuttaa alkuperäisen ehdotuksensa korvatakseen sen toisella ehdotuksella parlamentin esitettyä kantansa, jollei tätä tehdä parlamentin kannan huomioon ottamiseksi, tai

| — | jos komissio muuttaa tai aikoo muuttaa huomattavasti alkuperäistä ehdotustaan, jollei tätä tehdä parlamentin kannan huomioon ottamiseksi, tai |
| --- | --- |

—

jos komissio muuttaa tai aikoo muuttaa huomattavasti alkuperäistä ehdotustaan, jollei tätä tehdä parlamentin kannan huomioon ottamiseksi, tai

| — | jos ehdotuksessa käsitellyn ongelman luonne on muuttunut merkittävästi ajan myötä tai olosuhteiden muututtua, tai |
| --- | --- |

—

jos ehdotuksessa käsitellyn ongelman luonne on muuttunut merkittävästi ajan myötä tai olosuhteiden muututtua, tai

| — | jos parlamentin vahvistettua kantansa on pidetty uudet Euroopan parlamentin vaalit ja jos puheenjohtajakokous pitää sitä suotavana. |
| --- | --- |

—

jos parlamentin vahvistettua kantansa on pidetty uudet Euroopan parlamentin vaalit ja jos puheenjohtajakokous pitää sitä suotavana.

| 2. | Parlamentti pyytää asiasta vastaavan valiokunnan pyynnöstä neuvostoa lähettämään komission Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan mukaisesti antaman ehdotuksen uudelleen parlamentin käsiteltäväksi, jos neuvosto aikoo muuttaa ehdotuksen oikeusperustaa siten, ettei tavallista lainsäätämisjärjestystä enää sovelleta. |
| --- | --- |

2.

Parlamentti pyytää asiasta vastaavan valiokunnan pyynnöstä neuvostoa lähettämään komission Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan mukaisesti antaman ehdotuksen uudelleen parlamentin käsiteltäväksi, jos neuvosto aikoo muuttaa ehdotuksen oikeusperustaa siten, ettei tavallista lainsäätämisjärjestystä enää sovelleta.

Muut menettelyt

| 3. | Asiasta vastaavan valiokunnan pyynnöstä puhemies kehottaa neuvostoa kuulemaan parlamenttia uudelleen 1 kohdassa esitetyissä olosuhteissa ja samoin ehdoin sekä silloin, kun neuvosto muuttaa tai aikoo muuttaa huomattavasti alkuperäistä ehdotusta, josta parlamentti on antanut lausunnon, jollei tätä tehdä parlamentin tarkistusten sisällyttämiseksi ehdotukseen. |
| --- | --- |

3.

Asiasta vastaavan valiokunnan pyynnöstä puhemies kehottaa neuvostoa kuulemaan parlamenttia uudelleen 1 kohdassa esitetyissä olosuhteissa ja samoin ehdoin sekä silloin, kun neuvosto muuttaa tai aikoo muuttaa huomattavasti alkuperäistä ehdotusta, josta parlamentti on antanut lausunnon, jollei tätä tehdä parlamentin tarkistusten sisällyttämiseksi ehdotukseen.

| 4. | Puhemies pyytää myös, että lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävä säädösehdotus annetaan uudelleen parlamentin käsiteltäväksi tämän artiklan määräysten perusteella, jos parlamentti poliittisen ryhmän tai vähintään 40 jäsenen ehdotuksesta niin päättää. |
| --- | --- |

4.

Puhemies pyytää myös, että lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävä säädösehdotus annetaan uudelleen parlamentin käsiteltäväksi tämän artiklan määräysten perusteella, jos parlamentti poliittisen ryhmän tai vähintään 40 jäsenen ehdotuksesta niin päättää.

60   artikla

Poistettu

LUKU 4

Toinen käsittely

Valiokuntavaihe

61   artikla

Neuvoston kannan ilmoittaminen

| 1. | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklassa tarkoitettu neuvoston kannan ilmoittaminen toteutuu, kun puhemies antaa neuvoston kannan tiedoksi täysistunnossa. Puhemies antaa ilmoituksen sen jälkeen, kun hän on saanut Euroopan unionin virallisille kielille asianmukaisesti käännetyt asiakirjat, joissa ilmaistaan neuvoston kanta, kaikki lausumat, jotka on merkitty neuvoston sen istunnon pöytäkirjaan, jossa sen kanta vahvistettiin, perusteet, jotka ovat johtaneet neuvoston kannan vahvistamiseen, sekä komission kanta. Puhemies antaa ilmoituksen kyseisten asiakirjojen vastaanottoa seuraavan istuntojakson aikana.

  Ennen ilmoituksen antamista puhemies varmistaa yhdessä asiasta vastaavan valiokunnan puheenjohtajan ja/tai esittelijän kanssa, että hänen vastaanottamansa asiakirja todella on neuvoston ensimmäisen käsittelyn kanta ja että kyseeseen ei tule yksikään 59 artiklassa tarkoitetuista tilanteista. Muussa tapauksessa puhemies ratkaisee asian yhdessä asiasta vastaavan valiokunnan sekä mahdollisuuksien mukaan yhteisymmärryksessä neuvoston kanssa. |
| --- | --- |

1.

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklassa tarkoitettu neuvoston kannan ilmoittaminen toteutuu, kun puhemies antaa neuvoston kannan tiedoksi täysistunnossa. Puhemies antaa ilmoituksen sen jälkeen, kun hän on saanut Euroopan unionin virallisille kielille asianmukaisesti käännetyt asiakirjat, joissa ilmaistaan neuvoston kanta, kaikki lausumat, jotka on merkitty neuvoston sen istunnon pöytäkirjaan, jossa sen kanta vahvistettiin, perusteet, jotka ovat johtaneet neuvoston kannan vahvistamiseen, sekä komission kanta. Puhemies antaa ilmoituksen kyseisten asiakirjojen vastaanottoa seuraavan istuntojakson aikana.

Ennen ilmoituksen antamista puhemies varmistaa yhdessä asiasta vastaavan valiokunnan puheenjohtajan ja/tai esittelijän kanssa, että hänen vastaanottamansa asiakirja todella on neuvoston ensimmäisen käsittelyn kanta ja että kyseeseen ei tule yksikään 59 artiklassa tarkoitetuista tilanteista. Muussa tapauksessa puhemies ratkaisee asian yhdessä asiasta vastaavan valiokunnan sekä mahdollisuuksien mukaan yhteisymmärryksessä neuvoston kanssa.

| 2. | Luettelo näistä ilmoituksista sekä asiasta vastaavan valiokunnan nimi julkaistaan istunnon pöytäkirjassa. |
| --- | --- |

2.

Luettelo näistä ilmoituksista sekä asiasta vastaavan valiokunnan nimi julkaistaan istunnon pöytäkirjassa.

62   artikla

Määräaikojen pidentäminen

| 1. | Puhemies pidentää määräaikoja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 14 kohdan mukaisesti toiseen käsittelyyn varattujen määräaikojen osalta asiasta vastaavan valiokunnan puheenjohtajan tai esittelijän pyynnöstä ja sovitteluun varattujen määräaikojen osalta parlamentin sovittelukomiteavaltuuskunnan pyynnöstä. |
| --- | --- |

1.

Puhemies pidentää määräaikoja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 14 kohdan mukaisesti toiseen käsittelyyn varattujen määräaikojen osalta asiasta vastaavan valiokunnan puheenjohtajan tai esittelijän pyynnöstä ja sovitteluun varattujen määräaikojen osalta parlamentin sovittelukomiteavaltuuskunnan pyynnöstä.

| 2. | Puhemies ilmoittaa parlamentille parlamentin tai neuvoston aloitteesta tehdyistä, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 14 kohdan mukaisista määräaikojen pidennyksistä. |
| --- | --- |

2.

Puhemies ilmoittaa parlamentille parlamentin tai neuvoston aloitteesta tehdyistä, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 14 kohdan mukaisista määräaikojen pidennyksistä.

63   artikla

Asiasta vastaavaan valiokuntaan lähettäminen ja käsittely valiokunnassa

| 1. | Neuvoston kanta katsotaan ilman eri toimenpiteitä lähetetyksi asiasta vastaavaan valiokuntaan sekä valiokuntiin, joilta on pyydetty siitä lausunto ensimmäisessä käsittelyssä, päivänä, jona se on ilmoitettu parlamentille 61 artiklan 1 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

1.

Neuvoston kanta katsotaan ilman eri toimenpiteitä lähetetyksi asiasta vastaavaan valiokuntaan sekä valiokuntiin, joilta on pyydetty siitä lausunto ensimmäisessä käsittelyssä, päivänä, jona se on ilmoitettu parlamentille 61 artiklan 1 kohdan mukaisesti.

| 2. | Neuvoston kanta otetaan ensimmäisenä kohtana sen ilmoittamista seuraavan asiasta vastaavan valiokunnan ensimmäisen kokouksen esityslistalle. Neuvosto voidaan kutsua esittelemään kantansa. |
| --- | --- |

2.

Neuvoston kanta otetaan ensimmäisenä kohtana sen ilmoittamista seuraavan asiasta vastaavan valiokunnan ensimmäisen kokouksen esityslistalle. Neuvosto voidaan kutsua esittelemään kantansa.

| 3. | Jollei toisin päätetä, toisen käsittelyn esittelijä on sama kuin ensimmäisen käsittelyn esittelijä. |
| --- | --- |

3.

Jollei toisin päätetä, toisen käsittelyn esittelijä on sama kuin ensimmäisen käsittelyn esittelijä.

| 4. | Parlamentin toista käsittelyä koskevia 66 artiklan 2, 3 ja 5 kohdan määräyksiä sovelletaan asiasta vastaavan valiokunnan käsittelyyn; ainoastaan kyseisen valiokunnan jäsenet tai pysyvät varajäsenet saavat jättää käsiteltäväksi hylkäämisehdotuksia tai tarkistuksia. Valiokunta tekee päätöksensä annettujen äänten enemmistöllä. |
| --- | --- |

4.

Parlamentin toista käsittelyä koskevia 66 artiklan 2, 3 ja 5 kohdan määräyksiä sovelletaan asiasta vastaavan valiokunnan käsittelyyn; ainoastaan kyseisen valiokunnan jäsenet tai pysyvät varajäsenet saavat jättää käsiteltäväksi hylkäämisehdotuksia tai tarkistuksia. Valiokunta tekee päätöksensä annettujen äänten enemmistöllä.

| 5. | Ennen äänestystä valiokunta voi pyytää puheenjohtajaa ja esittelijää keskustelemaan valiokunnassa esitetyistä tarkistuksista neuvoston puheenjohtajan tai hänen edustajansa kanssa ja asiasta vastaavan komission jäsenen läsnä ollessa. Esittelijä voi jättää käsiteltäväksi kompromissitarkistuksia keskustelun päätteeksi. |
| --- | --- |

5.

Ennen äänestystä valiokunta voi pyytää puheenjohtajaa ja esittelijää keskustelemaan valiokunnassa esitetyistä tarkistuksista neuvoston puheenjohtajan tai hänen edustajansa kanssa ja asiasta vastaavan komission jäsenen läsnä ollessa. Esittelijä voi jättää käsiteltäväksi kompromissitarkistuksia keskustelun päätteeksi.

| 6. | Asiasta vastaava valiokunta antaa suosituksen toiseen käsittelyyn, jossa se esittää neuvoston vahvistaman kannan hyväksymistä, tarkistamista tai hylkäämistä. Suositus sisältää ehdotetun päätöksen lyhyet perustelut. |
| --- | --- |

6.

Asiasta vastaava valiokunta antaa suosituksen toiseen käsittelyyn, jossa se esittää neuvoston vahvistaman kannan hyväksymistä, tarkistamista tai hylkäämistä. Suositus sisältää ehdotetun päätöksen lyhyet perustelut.

Täysistuntovaihe

64   artikla

Toisen käsittelyn päättäminen

| 1. | Neuvoston kanta sekä asiasta vastaavan valiokunnan mahdollinen suositus toiseen käsittelyyn otetaan ilman eri toimenpiteitä sen istuntojakson esityslistaluonnokseen, jonka keskiviikko on ennen ja lähimpänä kolmen kuukauden tai, jos määräaikaa on pidennetty 62 artiklan mukaisesti, neljän kuukauden ajanjakson päättymistä, jollei asiaa ole jo käsitelty aiemman istuntojakson aikana.

  Koska parlamentin valiokuntien antamat suositukset toiseen käsittelyyn rinnastetaan perusteluihin, joissa valiokunta selvittää kantaansa neuvoston kantaan, niistä ei äänestetä. |
| --- | --- |

1.

Neuvoston kanta sekä asiasta vastaavan valiokunnan mahdollinen suositus toiseen käsittelyyn otetaan ilman eri toimenpiteitä sen istuntojakson esityslistaluonnokseen, jonka keskiviikko on ennen ja lähimpänä kolmen kuukauden tai, jos määräaikaa on pidennetty 62 artiklan mukaisesti, neljän kuukauden ajanjakson päättymistä, jollei asiaa ole jo käsitelty aiemman istuntojakson aikana.

Koska parlamentin valiokuntien antamat suositukset toiseen käsittelyyn rinnastetaan perusteluihin, joissa valiokunta selvittää kantaansa neuvoston kantaan, niistä ei äänestetä.

| 2. | Toinen käsittely päättyy, kun parlamentti hyväksyy tai hylkää neuvoston kannan tai tarkistaa sitä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan määräysten mukaisesti ja asetetussa määräajassa. |
| --- | --- |

2.

Toinen käsittely päättyy, kun parlamentti hyväksyy tai hylkää neuvoston kannan tai tarkistaa sitä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan määräysten mukaisesti ja asetetussa määräajassa.

65   artikla

Neuvoston kannan hylkääminen

| 1. | Asiasta vastaava valiokunta, poliittinen ryhmä tai vähintään 40 jäsentä voi puhemiehen asettamassa määräajassa jättää kirjallisena käsiteltäväksi ehdotuksen neuvoston kannan hylkäämiseksi. Ehdotuksen hyväksymiseen tarvitaan parlamentin jäsenten enemmistö. Ehdotuksesta neuvoston kannan hylkäämiseksi äänestetään ennen mahdollisia tarkistuksia. |
| --- | --- |

1.

Asiasta vastaava valiokunta, poliittinen ryhmä tai vähintään 40 jäsentä voi puhemiehen asettamassa määräajassa jättää kirjallisena käsiteltäväksi ehdotuksen neuvoston kannan hylkäämiseksi. Ehdotuksen hyväksymiseen tarvitaan parlamentin jäsenten enemmistö. Ehdotuksesta neuvoston kannan hylkäämiseksi äänestetään ennen mahdollisia tarkistuksia.

| 2. | Vaikka parlamentti ei tässä äänestyksessä hyväksy ehdotusta neuvoston kannan hylkäämiseksi, se voi esittelijän suosituksesta tarkistuksista äänestettyään ja kuultuaan komission kannan 66 artiklan 5 kohdan mukaisesti käsitellä uutta hylkäämisehdotusta. |
| --- | --- |

2.

Vaikka parlamentti ei tässä äänestyksessä hyväksy ehdotusta neuvoston kannan hylkäämiseksi, se voi esittelijän suosituksesta tarkistuksista äänestettyään ja kuultuaan komission kannan 66 artiklan 5 kohdan mukaisesti käsitellä uutta hylkäämisehdotusta.

| 3. | Jos neuvoston kanta hylätään, puhemies ilmoittaa täysistunnossa, että lainsäädäntömenettely on päättynyt. |
| --- | --- |

3.

Jos neuvoston kanta hylätään, puhemies ilmoittaa täysistunnossa, että lainsäädäntömenettely on päättynyt.

66   artikla

Tarkistukset neuvoston kantaan

| 1. | Asiasta vastaava valiokunta, poliittinen ryhmä tai vähintään 40 jäsentä voi jättää täysistunnon käsiteltäväksi tarkistuksia neuvoston kantaan. |
| --- | --- |

1.

Asiasta vastaava valiokunta, poliittinen ryhmä tai vähintään 40 jäsentä voi jättää täysistunnon käsiteltäväksi tarkistuksia neuvoston kantaan.

| 2. | Tarkistus neuvoston kantaan otetaan käsiteltäväksi ainoastaan, jos se on 156 ja 157 artiklan määräysten mukainen ja jos sillä






  a) | pyritään joko kokonaan tai osittain palauttamaan parlamentin ensimmäisessä käsittelyssä hyväksymä kanta; tai |
| --- | --- | --- |

2.

Tarkistus neuvoston kantaan otetaan käsiteltäväksi ainoastaan, jos se on 156 ja 157 artiklan määräysten mukainen ja jos sillä

a)

pyritään joko kokonaan tai osittain palauttamaan parlamentin ensimmäisessä käsittelyssä hyväksymä kanta; tai

| b) | pyritään yhteisymmärrykseen neuvoston ja parlamentin välillä; tai |
| --- | --- |

b)

pyritään yhteisymmärrykseen neuvoston ja parlamentin välillä; tai

| c) | pyritään tarkistamaan neuvoston kannan osaa, joka ei sisältynyt ensimmäisessä käsittelyssä esitettyyn ehdotukseen tai joka eroaa siitä sisällöltään ja joka ei huomattavasti muuta ehdotusta 59 artiklassa tarkoitetussa merkityksessä; tai |
| --- | --- |

c)

pyritään tarkistamaan neuvoston kannan osaa, joka ei sisältynyt ensimmäisessä käsittelyssä esitettyyn ehdotukseen tai joka eroaa siitä sisällöltään ja joka ei huomattavasti muuta ehdotusta 59 artiklassa tarkoitetussa merkityksessä; tai

| d) | pyritään ottamaan huomioon ensimmäisen käsittelyn jälkeen ilmennyt uusi seikka tai oikeudellinen tilanne. |
| --- | --- |

d)

pyritään ottamaan huomioon ensimmäisen käsittelyn jälkeen ilmennyt uusi seikka tai oikeudellinen tilanne.

Puhemiehen päätös siitä, otetaanko tarkistus käsiteltäväksi, on lopullinen.

| 3. | Jos uudet vaalit on pidetty ensimmäisen käsittelyn jälkeen eikä 59 artiklaan ole vedottu, puhemies voi olla soveltamatta 2 kohdassa määrättyjä, käsiteltäväksi ottamista koskevia rajoituksia. |
| --- | --- |

3.

Jos uudet vaalit on pidetty ensimmäisen käsittelyn jälkeen eikä 59 artiklaan ole vedottu, puhemies voi olla soveltamatta 2 kohdassa määrättyjä, käsiteltäväksi ottamista koskevia rajoituksia.

| 4. | Tarkistuksen hyväksymiseen tarvitaan parlamentin jäsenten äänten enemmistö. |
| --- | --- |

4.

Tarkistuksen hyväksymiseen tarvitaan parlamentin jäsenten äänten enemmistö.

| 5. | Ennen tarkistuksista toimitettavaa äänestystä puhemies voi pyytää komissiota ilmaisemaan kantansa ja neuvostoa esittämään näkemyksensä. |
| --- | --- |

5.

Ennen tarkistuksista toimitettavaa äänestystä puhemies voi pyytää komissiota ilmaisemaan kantansa ja neuvostoa esittämään näkemyksensä.

LUKU 5

Kolmas käsittely

Sovittelu

67   artikla

Sovittelukomitean koollekutsuminen

Jos neuvosto ilmoittaa parlamentille, että se ei voi hyväksyä kaikkia parlamentin ehdottamia tarkistuksia neuvoston kantaan, puhemies sopii neuvoston kanssa sovittelukomitean ensimmäisen kokouksen ajankohdasta ja paikasta. Sovittelukomitealle asetettu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 10 kohdan mukainen kuuden viikon tai pidennettynä kahdeksan viikon määräaika alkaa päivästä, jona komitea kokoontuu ensimmäisen kerran.

68   artikla

Sovittelukomiteavaltuuskunta

| 1. | Parlamentin valtuuskunnan jäsenten määrä sovittelukomiteassa on yhtä suuri kuin neuvoston valtuuskunnan jäsenten määrä. |
| --- | --- |

1.

Parlamentin valtuuskunnan jäsenten määrä sovittelukomiteassa on yhtä suuri kuin neuvoston valtuuskunnan jäsenten määrä.

| 2. | Valtuuskunnan poliittinen kokoonpano vastaa parlamentin jakaantumista poliittisiin ryhmiin. Puheenjohtajakokous määrittää kunkin poliittisen ryhmän edustajien tarkan lukumäärän. |
| --- | --- |

2.

Valtuuskunnan poliittinen kokoonpano vastaa parlamentin jakaantumista poliittisiin ryhmiin. Puheenjohtajakokous määrittää kunkin poliittisen ryhmän edustajien tarkan lukumäärän.

| 3. | Poliittiset ryhmät nimittävät valtuuskunnan jäsenet jokaiseen sovittelutapaukseen mieluiten niistä valiokunnista, joita asia koskee, lukuun ottamatta kolmea jäsentä, jotka nimitetään eri valtuuskuntien vakituisiksi jäseniksi 12 kuukauden ajaksi. Poliittiset ryhmät nimittävät nämä kolme vakituista jäsentä varapuhemiesten keskuudesta, vähintään kahdesta eri poliittisesta ryhmästä. Asiasta vastaavan valiokunnan puheenjohtaja ja esittelijä ovat kaikissa tapauksissa valtuuskunnan jäseniä. |
| --- | --- |

3.

Poliittiset ryhmät nimittävät valtuuskunnan jäsenet jokaiseen sovittelutapaukseen mieluiten niistä valiokunnista, joita asia koskee, lukuun ottamatta kolmea jäsentä, jotka nimitetään eri valtuuskuntien vakituisiksi jäseniksi 12 kuukauden ajaksi. Poliittiset ryhmät nimittävät nämä kolme vakituista jäsentä varapuhemiesten keskuudesta, vähintään kahdesta eri poliittisesta ryhmästä. Asiasta vastaavan valiokunnan puheenjohtaja ja esittelijä ovat kaikissa tapauksissa valtuuskunnan jäseniä.

| 4. | Valtuuskunnissa edustettuina olevat poliittiset ryhmät nimittävät varajäseniä. |
| --- | --- |

4.

Valtuuskunnissa edustettuina olevat poliittiset ryhmät nimittävät varajäseniä.

| 5. | Poliittiset ryhmät ja sitoutumattomat jäsenet, jotka eivät ole edustettuina valtuuskunnassa, voivat lähettää yhden edustajan valtuuskunnan sisäisiin valmisteleviin kokouksiin. |
| --- | --- |

5.

Poliittiset ryhmät ja sitoutumattomat jäsenet, jotka eivät ole edustettuina valtuuskunnassa, voivat lähettää yhden edustajan valtuuskunnan sisäisiin valmisteleviin kokouksiin.

| 6. | Puhemies tai yksi kolmesta pysyvästä jäsenestä johtaa valtuuskuntaa. |
| --- | --- |

6.

Puhemies tai yksi kolmesta pysyvästä jäsenestä johtaa valtuuskuntaa.

| 7. | Valtuuskunta tekee päätöksensä jäsentensä enemmistöllä. Valtuuskunnan kokoukset eivät ole julkisia.
  Puheenjohtajakokous vahvistaa menettelyä koskevia lisäohjeita sovittelukomiteavaltuuskunnan työlle. |
| --- | --- |

7.

Valtuuskunta tekee päätöksensä jäsentensä enemmistöllä. Valtuuskunnan kokoukset eivät ole julkisia.

Puheenjohtajakokous vahvistaa menettelyä koskevia lisäohjeita sovittelukomiteavaltuuskunnan työlle.

| 8. | Valtuuskunta saattaa parlamentin tietoon sovittelun tulokset. |
| --- | --- |

8.

Valtuuskunta saattaa parlamentin tietoon sovittelun tulokset.

Täysistuntovaihe

69   artikla

Yhteinen teksti

| 1. | Jos sovittelukomiteassa päästään sopimukseen yhteisestä tekstistä, asia otetaan sen täysistunnon esityslistalle, joka pidetään kuuden tai, jos määräaikaa on pidennetty, kahdeksan viikon kuluessa siitä päivästä, jona sovittelukomitea hyväksyi yhteisen tekstin. |
| --- | --- |

1.

Jos sovittelukomiteassa päästään sopimukseen yhteisestä tekstistä, asia otetaan sen täysistunnon esityslistalle, joka pidetään kuuden tai, jos määräaikaa on pidennetty, kahdeksan viikon kuluessa siitä päivästä, jona sovittelukomitea hyväksyi yhteisen tekstin.

| 2. | Parlamentin sovittelukomiteavaltuuskunnan puheenjohtaja tai valtuuskunnan muu nimetty jäsen antaa lausuman yhteisestä tekstistä, josta annetaan mietintö. |
| --- | --- |

2.

Parlamentin sovittelukomiteavaltuuskunnan puheenjohtaja tai valtuuskunnan muu nimetty jäsen antaa lausuman yhteisestä tekstistä, josta annetaan mietintö.

| 3. | Yhteiseen tekstiin ei voida esittää tarkistuksia. |
| --- | --- |

3.

Yhteiseen tekstiin ei voida esittää tarkistuksia.

| 4. | Yhteisestä tekstistä kokonaisuudessaan äänestetään vain kerran. Yhteinen teksti hyväksytään annettujen äänten enemmistöllä. |
| --- | --- |

4.

Yhteisestä tekstistä kokonaisuudessaan äänestetään vain kerran. Yhteinen teksti hyväksytään annettujen äänten enemmistöllä.

| 5. | Jos yhteisestä tekstistä ei päästä sovittelukomiteassa sopimukseen, parlamentin sovittelukomiteavaltuuskunnan puheenjohtaja tai muu nimetty jäsen antaa lausuman. Lausuman jälkeen käydään keskustelu. |
| --- | --- |

5.

Jos yhteisestä tekstistä ei päästä sovittelukomiteassa sopimukseen, parlamentin sovittelukomiteavaltuuskunnan puheenjohtaja tai muu nimetty jäsen antaa lausuman. Lausuman jälkeen käydään keskustelu.

LUKU 6

Lainsäädäntömenettelyn päättäminen

70   artikla

Toimielinten väliset neuvottelut lainsäädäntömenettelyissä

| 1. | Neuvoteltaessa muiden toimielinten kanssa sopimukseen pääsemiseksi lainsäädäntömenettelyn kuluessa noudatetaan tavallisen lainsäätämisjärjestyksen yhteydessä käytävien neuvottelujen menettelysääntöjä (8). |
| --- | --- |

1.

Neuvoteltaessa muiden toimielinten kanssa sopimukseen pääsemiseksi lainsäädäntömenettelyn kuluessa noudatetaan tavallisen lainsäätämisjärjestyksen yhteydessä käytävien neuvottelujen menettelysääntöjä (8).

| 2. | Ennen neuvottelujen aloittamista asiasta vastaavan valiokunnan olisi lähtökohtaisesti tehtävä päätös jäsentensä enemmistöllä ja vahvistettava neuvotteluvaltuutus, neuvotteluohjeet tai neuvottelujen ensisijaiset tavoitteet. |
| --- | --- |

2.

Ennen neuvottelujen aloittamista asiasta vastaavan valiokunnan olisi lähtökohtaisesti tehtävä päätös jäsentensä enemmistöllä ja vahvistettava neuvotteluvaltuutus, neuvotteluohjeet tai neuvottelujen ensisijaiset tavoitteet.

| 3. | Jos neuvotteluissa päästään yhteisymmärrykseen neuvoston kanssa sen jälkeen, kun valiokunta on hyväksynyt mietinnön, valiokuntaa on joka tapauksessa kuultava uudelleen ennen täysistunnossa toimitettavaa äänestystä. |
| --- | --- |

3.

Jos neuvotteluissa päästään yhteisymmärrykseen neuvoston kanssa sen jälkeen, kun valiokunta on hyväksynyt mietinnön, valiokuntaa on joka tapauksessa kuultava uudelleen ennen täysistunnossa toimitettavaa äänestystä.

71   artikla

Sopimukseen pääseminen ensimmäisessä käsittelyssä

Jos neuvosto on ilmoittanut parlamentille Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksyneensä parlamentin kannan, puhemies ilmoittaa täysistunnossa, sen jälkeen kun teksti on viimeistelty 180 artiklan mukaisesti, että ehdotus on hyväksytty sellaisena, kuin se on vahvistettu parlamentin kannassa.

72   artikla

Sopimukseen pääseminen toisessa käsittelyssä

Jos 65 ja 66 artiklan mukaista ehdotusta neuvoston kannan hylkäämiseksi tai kyseistä kantaa koskevia tarkistuksia ei ole hyväksytty tarkistusten tai hylkäämisehdotusten käsiteltäväksi jättämiselle ja niistä äänestämiselle asetetussa määräajassa, puhemies ilmoittaa täysistunnossa, että ehdotettu säädös on lopullisesti hyväksytty. Hän allekirjoittaa ehdotetun säädöksen yhdessä neuvoston puheenjohtajan kanssa ja huolehtii tämän kanssa sen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä 74 artiklan mukaisesti.

73   artikla

Säädösten laatimista koskevat vaatimukset

| 1. | Parlamentin ja neuvoston tavallista lainsäätämisjärjestystä noudattaen yhteisesti antamista säädöksistä on ilmettävä säädöstyyppi, järjestysnumero, sen antamispäivämäärä ja aihe. |
| --- | --- |

1.

Parlamentin ja neuvoston tavallista lainsäätämisjärjestystä noudattaen yhteisesti antamista säädöksistä on ilmettävä säädöstyyppi, järjestysnumero, sen antamispäivämäärä ja aihe.

| 2. | Parlamentin ja neuvoston yhteisesti antamissa säädöksissä on






  a) | ilmaisu ”Euroopan parlamentti ja Euroopan unionin neuvosto, jotka”; |
| --- | --- | --- |

2.

Parlamentin ja neuvoston yhteisesti antamissa säädöksissä on

a)

ilmaisu ”Euroopan parlamentti ja Euroopan unionin neuvosto, jotka”;

| b) | ilmaisu ”ottavat huomioon”, jota seuraa viittaus määräyksiin tai säännöksiin, joiden perusteella säädös on annettu; |
| --- | --- |

b)

ilmaisu ”ottavat huomioon”, jota seuraa viittaus määräyksiin tai säännöksiin, joiden perusteella säädös on annettu;

| c) | johdanto-osan viitteet, joissa mainitaan saadut ehdotukset ja lausunnot sekä järjestetyt kuulemiset; |
| --- | --- |

c)

johdanto-osan viitteet, joissa mainitaan saadut ehdotukset ja lausunnot sekä järjestetyt kuulemiset;

| d) | ilmaisu ”sekä katsovat seuraavaa:”, jonka jälkeen esitetään säädöksen perustelut; |
| --- | --- |

d)

ilmaisu ”sekä katsovat seuraavaa:”, jonka jälkeen esitetään säädöksen perustelut;

| e) | ilmaisu ”ovat hyväksyneet tämän asetuksen:”, ”ovat hyväksyneet tämän direktiivin:”, ”ovat hyväksyneet tämän päätöksen:”, ”ovat päättäneet seuraavaa:” tai muu vastaava ilmaisu, jota seuraavat säädöksen säännökset. |
| --- | --- |

e)

ilmaisu ”ovat hyväksyneet tämän asetuksen:”, ”ovat hyväksyneet tämän direktiivin:”, ”ovat hyväksyneet tämän päätöksen:”, ”ovat päättäneet seuraavaa:” tai muu vastaava ilmaisu, jota seuraavat säädöksen säännökset.

| 3. | Säädökset jakautuvat artikloihin, jotka voidaan ryhmitellä luvuiksi ja jaksoiksi. |
| --- | --- |

3.

Säädökset jakautuvat artikloihin, jotka voidaan ryhmitellä luvuiksi ja jaksoiksi.

| 4. | Säädöksen viimeisessä artiklassa vahvistetaan voimaantulopäivä, jos se on aikaisempi tai myöhempi kuin julkaisemista seuraava 20. päivä. |
| --- | --- |

4.

Säädöksen viimeisessä artiklassa vahvistetaan voimaantulopäivä, jos se on aikaisempi tai myöhempi kuin julkaisemista seuraava 20. päivä.

| 5. | Säädöksen viimeistä artiklaa seuraa






  — | perussopimusten asiaa koskevia määräyksiä vastaava asianmukainen ilmaisu sen soveltamisesta, |
| --- | --- | --- |

5.

Säädöksen viimeistä artiklaa seuraa

—

perussopimusten asiaa koskevia määräyksiä vastaava asianmukainen ilmaisu sen soveltamisesta,

| — | ilmaisu ”Tehty ...”, jota seuraa säädöksen antamisen päivämäärä, |
| --- | --- |

—

ilmaisu ”Tehty ...”, jota seuraa säädöksen antamisen päivämäärä,

| — | ilmaisut ”Euroopan parlamentin puolesta Puhemies”, ”Neuvoston puolesta Puheenjohtaja”, joita seuraavat parlamentin puhemiehen nimi ja neuvoston sen puheenjohtajan nimi, joka toimi puheenjohtajana, kun säädös annettiin. |
| --- | --- |

—

ilmaisut ”Euroopan parlamentin puolesta Puhemies”, ”Neuvoston puolesta Puheenjohtaja”, joita seuraavat parlamentin puhemiehen nimi ja neuvoston sen puheenjohtajan nimi, joka toimi puheenjohtajana, kun säädös annettiin.

74   artikla

Hyväksyttyjen säädösten allekirjoittaminen

Kun hyväksytty teksti on viimeistelty 180 artiklan mukaisesti ja kun on tarkistettu, että kaikki menettelyt on suoritettu asianmukaisesti, puhemies ja pääsihteeri allekirjoittavat tavallista lainsäätämisjärjestystä noudattaen annetut säädökset, ja parlamentin ja neuvoston pääsihteerit huolehtivat niiden julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

LUKU 6 a

Perussopimusasiat

74 a   artikla

Perussopimusten tavanomainen tarkistusmenettely

| 1. | Asiasta vastaava valiokunta voi 41 ja 48 artiklan mukaisesti antaa parlamentille mietinnön, johon sisältyy ehdotuksia neuvostolle perussopimusten muuttamiseksi. |
| --- | --- |

1.

Asiasta vastaava valiokunta voi 41 ja 48 artiklan mukaisesti antaa parlamentille mietinnön, johon sisältyy ehdotuksia neuvostolle perussopimusten muuttamiseksi.

| 2. | Kun parlamenttia kuullaan Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 48 artiklan 3 kohdan mukaisesti ehdotuksesta Eurooppa-neuvoston päätökseksi perussopimusten muutosehdotusten käsittelemisestä, asia lähetetään asiasta vastaavaan valiokuntaan. Valiokunta laatii mietinnön, johon sisältyy






  — | päätöslauselmaesitys, josta käy ilmi, hyväksyykö vai hylkääkö parlamentti ehdotetun päätöksen, ja johon voi sisältyä valmistelukunnalle tai jäsenvaltioiden hallitusten edustajien konferenssille suunnattuja ehdotuksia, |
| --- | --- | --- |

2.

Kun parlamenttia kuullaan Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 48 artiklan 3 kohdan mukaisesti ehdotuksesta Eurooppa-neuvoston päätökseksi perussopimusten muutosehdotusten käsittelemisestä, asia lähetetään asiasta vastaavaan valiokuntaan. Valiokunta laatii mietinnön, johon sisältyy

—

päätöslauselmaesitys, josta käy ilmi, hyväksyykö vai hylkääkö parlamentti ehdotetun päätöksen, ja johon voi sisältyä valmistelukunnalle tai jäsenvaltioiden hallitusten edustajien konferenssille suunnattuja ehdotuksia,

| — | tarvittaessa perustelut. |
| --- | --- |

—

tarvittaessa perustelut.

| 3. | Jos Eurooppa-neuvosto päättää kutsua koolle valmistelukunnan, Euroopan parlamentti nimittää edustajansa puheenjohtajakokouksen ehdotuksesta.
  Parlamentin valtuuskunta valitsee johtajansa ja ehdokkaansa valmistelukunnan mahdollisesti perustaman ohjausryhmän tai työvaliokunnan jäseniksi. |
| --- | --- |

3.

Jos Eurooppa-neuvosto päättää kutsua koolle valmistelukunnan, Euroopan parlamentti nimittää edustajansa puheenjohtajakokouksen ehdotuksesta.

Parlamentin valtuuskunta valitsee johtajansa ja ehdokkaansa valmistelukunnan mahdollisesti perustaman ohjausryhmän tai työvaliokunnan jäseniksi.

| 4. | Jos Eurooppa-neuvosto pyytää Euroopan parlamentin hyväksyntää päätökselle olla kutsumatta valmistelukuntaa koolle tutkimaan perussopimusten muutosehdotukset, asia lähetetään asiasta vastaavaan valiokuntaan 81 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

4.

Jos Eurooppa-neuvosto pyytää Euroopan parlamentin hyväksyntää päätökselle olla kutsumatta valmistelukuntaa koolle tutkimaan perussopimusten muutosehdotukset, asia lähetetään asiasta vastaavaan valiokuntaan 81 artiklan mukaisesti.

74 b   artikla

Perussopimusten yksinkertaistettu tarkistusmenettely

| 1. | Asiasta vastaava valiokunta voi 41 ja 48 artiklan mukaisesti antaa parlamentille Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 48 artiklan 6 kohdassa vahvistettua menettelyä noudattaen mietinnön, johon sisältyy Eurooppa-neuvostolle osoitettuja ehdotuksia Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen kolmannessa osassa olevien määräysten tarkistamiseksi kokonaan tai osittain. |
| --- | --- |

1.

Asiasta vastaava valiokunta voi 41 ja 48 artiklan mukaisesti antaa parlamentille Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 48 artiklan 6 kohdassa vahvistettua menettelyä noudattaen mietinnön, johon sisältyy Eurooppa-neuvostolle osoitettuja ehdotuksia Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen kolmannessa osassa olevien määräysten tarkistamiseksi kokonaan tai osittain.

| 2. | Kun parlamenttia kuullaan Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 48 artiklan 6 kohdan mukaisesti ehdotuksesta Eurooppa-neuvoston päätökseksi Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen kolmannen osan tarkistamisesta, sovelletaan 74 a artiklan 2 kohtaa soveltuvin osin. Siinä tapauksessa päätöslauselmaesitykseen saa sisältyä vain Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen kolmannen osan määräysten tarkistamista koskevia muutosehdotuksia. |
| --- | --- |

2.

Kun parlamenttia kuullaan Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 48 artiklan 6 kohdan mukaisesti ehdotuksesta Eurooppa-neuvoston päätökseksi Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen kolmannen osan tarkistamisesta, sovelletaan 74 a artiklan 2 kohtaa soveltuvin osin. Siinä tapauksessa päätöslauselmaesitykseen saa sisältyä vain Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen kolmannen osan määräysten tarkistamista koskevia muutosehdotuksia.

74 c   artikla

Liittymissopimukset

| 1. | Euroopan valtion hakemus liittyä Euroopan unionin jäseneksi lähetetään asiasta vastaavan valiokunnan käsiteltäväksi. |
| --- | --- |

1.

Euroopan valtion hakemus liittyä Euroopan unionin jäseneksi lähetetään asiasta vastaavan valiokunnan käsiteltäväksi.

| 2. | Parlamentti voi asiasta vastaavan valiokunnan, poliittisen ryhmän tai vähintään 40 jäsenen ehdotuksesta päättää pyytää komissiota ja neuvostoa osallistumaan asiasta käytävään keskusteluun, ennen kuin neuvottelut hakijavaltion kanssa aloitetaan. |
| --- | --- |

2.

Parlamentti voi asiasta vastaavan valiokunnan, poliittisen ryhmän tai vähintään 40 jäsenen ehdotuksesta päättää pyytää komissiota ja neuvostoa osallistumaan asiasta käytävään keskusteluun, ennen kuin neuvottelut hakijavaltion kanssa aloitetaan.

| 3. | Neuvottelujen aikana komissio ja neuvosto antavat asiasta vastaavalle valiokunnalle säännöllisesti perusteellista tietoa niiden etenemisestä, tarvittaessa luottamuksellisesti. |
| --- | --- |

3.

Neuvottelujen aikana komissio ja neuvosto antavat asiasta vastaavalle valiokunnalle säännöllisesti perusteellista tietoa niiden etenemisestä, tarvittaessa luottamuksellisesti.

| 4. | Parlamentti voi missä tahansa neuvottelujen vaiheessa antaa suosituksia asiasta vastaavan valiokunnan mietinnön pohjalta ja pyytää, että ne otetaan huomioon ennen Euroopan unioniin liittymistä koskevan sopimuksen tekemistä hakijavaltion kanssa. |
| --- | --- |

4.

Parlamentti voi missä tahansa neuvottelujen vaiheessa antaa suosituksia asiasta vastaavan valiokunnan mietinnön pohjalta ja pyytää, että ne otetaan huomioon ennen Euroopan unioniin liittymistä koskevan sopimuksen tekemistä hakijavaltion kanssa.

| 5. | Kun neuvottelut on päätetty mutta sopimusta ei ole vielä allekirjoitettu, sopimusluonnos lähetetään parlamentille hyväksyntää varten 81 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

5.

Kun neuvottelut on päätetty mutta sopimusta ei ole vielä allekirjoitettu, sopimusluonnos lähetetään parlamentille hyväksyntää varten 81 artiklan mukaisesti.

74 d   artikla

Unionista eroaminen

Jos jäsenvaltio päättää Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 50 artiklan mukaisesti erota unionista, asia lähetetään asiasta vastaavan valiokunnan käsiteltäväksi. Tällöin sovelletaan 74 c artiklaa soveltuvin osin. Parlamentti päättää erosopimuksen hyväksynnästä annettujen äänten enemmistöllä.

74 e   artikla

Toimenpiteet jäsenvaltion rikkoessa perustavanlaatuisia periaatteita

| 1. | Parlamentti voi asiasta vastaavan valiokunnan 41 ja 48 artiklan mukaisesti laatiman erityisen mietinnön perusteella






  a) | äänestää perustellusta ehdotuksesta, jossa neuvostoa kehotetaan toimimaan Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 7 artiklan 1 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- | --- |

1.

Parlamentti voi asiasta vastaavan valiokunnan 41 ja 48 artiklan mukaisesti laatiman erityisen mietinnön perusteella

a)

äänestää perustellusta ehdotuksesta, jossa neuvostoa kehotetaan toimimaan Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 7 artiklan 1 kohdan mukaisesti;

| b) | äänestää ehdotuksesta, jossa komissiota tai jäsenvaltioita kehotetaan esittämään Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 7 artiklan 2 kohdan mukainen ehdotus; |
| --- | --- |

b)

äänestää ehdotuksesta, jossa komissiota tai jäsenvaltioita kehotetaan esittämään Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 7 artiklan 2 kohdan mukainen ehdotus;

| c) | äänestää ehdotuksesta, jossa neuvostoa kehotetaan toimimaan Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 7 artiklan 3 kohdan tai myöhemmin 7 artiklan 4 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

c)

äänestää ehdotuksesta, jossa neuvostoa kehotetaan toimimaan Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 7 artiklan 3 kohdan tai myöhemmin 7 artiklan 4 kohdan mukaisesti.

| 2. | Parlamentille on ilmoitettava kaikki neuvoston parlamentille esittämät pyynnöt antaa hyväksyntä ehdotukselle, joka on esitetty Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 7 artiklan 1 ja 2 kohdan mukaisesti, sekä kyseessä olevan jäsenvaltion niistä esittämät huomautukset ja ne on lähetettävä asiasta vastaavaan valiokuntaan 81 artiklan mukaisesti. Kiireellisiä ja perusteluja tapauksia lukuun ottamatta parlamentti tekee päätöksensä asiasta vastaavan valiokunnan ehdotuksesta. |
| --- | --- |

2.

Parlamentille on ilmoitettava kaikki neuvoston parlamentille esittämät pyynnöt antaa hyväksyntä ehdotukselle, joka on esitetty Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 7 artiklan 1 ja 2 kohdan mukaisesti, sekä kyseessä olevan jäsenvaltion niistä esittämät huomautukset ja ne on lähetettävä asiasta vastaavaan valiokuntaan 81 artiklan mukaisesti. Kiireellisiä ja perusteluja tapauksia lukuun ottamatta parlamentti tekee päätöksensä asiasta vastaavan valiokunnan ehdotuksesta.

| 3. | Edellä olevien 1 ja 2 kohdan nojalla tehdyt päätökset edellyttävät kahden kolmasosan enemmistöä annetuista äänistä ja parlamentin jäsenten enemmistön kannatusta. |
| --- | --- |

3.

Edellä olevien 1 ja 2 kohdan nojalla tehdyt päätökset edellyttävät kahden kolmasosan enemmistöä annetuista äänistä ja parlamentin jäsenten enemmistön kannatusta.

| 4. | Asiasta vastaava valiokunta voi puheenjohtajakokouksen luvalla antaa asiasta päätöslauselmaesityksen. Päätöslauselmaesityksessä esitetään parlamentin näkemykset jäsenvaltion vakavasta rikkomuksesta ja asianmukaisista seuraamuksista sekä perusteet niiden muuttamiselle tai peruuttamiselle myöhemmin. |
| --- | --- |

4.

Asiasta vastaava valiokunta voi puheenjohtajakokouksen luvalla antaa asiasta päätöslauselmaesityksen. Päätöslauselmaesityksessä esitetään parlamentin näkemykset jäsenvaltion vakavasta rikkomuksesta ja asianmukaisista seuraamuksista sekä perusteet niiden muuttamiselle tai peruuttamiselle myöhemmin.

| 5. | Asiasta vastaava valiokunta varmistaa, että parlamentille annetaan yksityiskohtaiset tiedot ja sitä kuullaan tarvittaessa kaikista sen 3 kohdan mukaisesti antamaa hyväksyntää seuraavista jatkotoimista. Neuvostoa pyydetään ilmoittamaan asiassa tapahtuneesta kehityksestä. Parlamentti voi hyväksyä neuvostolle annettavia suosituksia asiasta vastaavan valiokunnan ehdotuksesta, joka on laadittu puheenjohtajakokouksen luvalla. |
| --- | --- |

5.

Asiasta vastaava valiokunta varmistaa, että parlamentille annetaan yksityiskohtaiset tiedot ja sitä kuullaan tarvittaessa kaikista sen 3 kohdan mukaisesti antamaa hyväksyntää seuraavista jatkotoimista. Neuvostoa pyydetään ilmoittamaan asiassa tapahtuneesta kehityksestä. Parlamentti voi hyväksyä neuvostolle annettavia suosituksia asiasta vastaavan valiokunnan ehdotuksesta, joka on laadittu puheenjohtajakokouksen luvalla.

74 f   artikla

Parlamentin kokoonpano

Parlamentti voi hyvissä ajoin ennen vaalikauden loppua tehdä asiasta vastaavan valiokunnan 41 artiklan mukaisesti laatiman mietinnön perusteella ehdotuksen kokoonpanonsa muuttamisesta. Euroopan parlamentin kokoonpanoa koskeva Eurooppa-neuvoston päätösluonnos käsitellään 81 artiklan mukaisesti.

74 g   artikla

Jäsenvaltioiden tiiviimpi yhteistyö

| 1. | Puhemies lähettää asiasta vastaavan valiokunnan käsiteltäväksi pyynnöt tiiviimmän yhteistyön toteuttamiseksi jäsenvaltioiden välillä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 20 artiklan mukaisesti. Tällöin sovelletaan tarvittaessa työjärjestyksen 37, 38, 39, 43, 53–59 sekä 81 artiklan määräyksiä. |
| --- | --- |

1.

Puhemies lähettää asiasta vastaavan valiokunnan käsiteltäväksi pyynnöt tiiviimmän yhteistyön toteuttamiseksi jäsenvaltioiden välillä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 20 artiklan mukaisesti. Tällöin sovelletaan tarvittaessa työjärjestyksen 37, 38, 39, 43, 53–59 sekä 81 artiklan määräyksiä.

| 2. | Asiasta vastaava valiokunta tarkistaa ehdotuksen yhdenmukaisuuden Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 20 artiklan ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 326–334 artiklan kanssa. |
| --- | --- |

2.

Asiasta vastaava valiokunta tarkistaa ehdotuksen yhdenmukaisuuden Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 20 artiklan ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 326–334 artiklan kanssa.

| 3. | Parlamentti käsittelee käyttöön otetun tiiviimmän yhteistyön piirissä tehdyt lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädösehdotukset noudattaen samoja menettelyjä kuin tiiviimpään yhteistyöhön kuulumattomien ehdotusten käsittelyssä. Tällöin sovelletaan 43 artiklan määräyksiä. |
| --- | --- |

3.

Parlamentti käsittelee käyttöön otetun tiiviimmän yhteistyön piirissä tehdyt lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädösehdotukset noudattaen samoja menettelyjä kuin tiiviimpään yhteistyöhön kuulumattomien ehdotusten käsittelyssä. Tällöin sovelletaan 43 artiklan määräyksiä.

LUKU 7

Talousarviomenettelyt

75   artikla

Monivuotinen rahoituskehys

Jos neuvosto pyytää Euroopan parlamentin hyväksyntää ehdotukselle asetukseksi, jossa vahvistetaan monivuotinen rahoituskehys, asia lähetetään asiasta vastaavaan valiokuntaan 81 artiklassa vahvistetun menettelyn mukaisesti. Parlamentin hyväksyntään tarvitaan parlamentin jäsenten enemmistö.

75 a   artikla

Valmisteluasiakirjat

| 1. | Seuraavat asiakirjat saatetaan Euroopan parlamentin jäsenten saataville:






  a) | komission esittämä talousarvioesitys; |
| --- | --- | --- |

1.

Seuraavat asiakirjat saatetaan Euroopan parlamentin jäsenten saataville:

a)

komission esittämä talousarvioesitys;

| b) | neuvoston yhteenveto tuloksista, joihin se on päätynyt käsitellessään talousarvioesitystä; |
| --- | --- |

b)

neuvoston yhteenveto tuloksista, joihin se on päätynyt käsitellessään talousarvioesitystä;

| c) | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 314 artiklan 3 kohdan mukaisesti laadittu neuvoston kanta talousarvioesitykseen; |
| --- | --- |

c)

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 314 artiklan 3 kohdan mukaisesti laadittu neuvoston kanta talousarvioesitykseen;

| d) | mahdolliset päätösluonnokset, jotka koskevat Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 315 artiklan mukaisia väliaikaisia kahdestoistaosia. |
| --- | --- |

d)

mahdolliset päätösluonnokset, jotka koskevat Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 315 artiklan mukaisia väliaikaisia kahdestoistaosia.

| 2. | Kyseiset asiakirjat lähetetään asiasta vastaavaan valiokuntaan. Valiokunnat, joita asia koskee, voivat antaa lausunnon. |
| --- | --- |

2.

Kyseiset asiakirjat lähetetään asiasta vastaavaan valiokuntaan. Valiokunnat, joita asia koskee, voivat antaa lausunnon.

| 3. | Jos muut valiokunnat haluavat antaa asiasta lausunnon, puhemies asettaa määräajan, jonka kuluessa lausunnot on toimitettava asiasta vastaavalle valiokunnalle. |
| --- | --- |

3.

Jos muut valiokunnat haluavat antaa asiasta lausunnon, puhemies asettaa määräajan, jonka kuluessa lausunnot on toimitettava asiasta vastaavalle valiokunnalle.

75 b   artikla

Talousarvioesityksen käsittely – ensimmäinen vaihe

| 1. | Jollei jäljempänä mainituista ehdoista muuta johdu, jäsen voi jättää käsiteltäväksi tai puoltaa tarkistusluonnoksia talousarvioesitykseen. |
| --- | --- |

1.

Jollei jäljempänä mainituista ehdoista muuta johdu, jäsen voi jättää käsiteltäväksi tai puoltaa tarkistusluonnoksia talousarvioesitykseen.

| 2. | Tarkistusluonnokset voidaan ottaa käsiteltäväksi vain, jos ne esitetään kirjallisesti vähintään 40 jäsenen allekirjoittamina tai jonkin poliittisen ryhmän tai valiokunnan puolesta. Lisäksi tarkistusluonnoksissa on viitattava tiettyyn talousarvion kohtaan ja niiden on säilytettävä talousarvion tulojen ja menojen tasapaino. Tarkistusluonnokset sisältävät kaikki tarvittavat tiedot asianomaista talousarvion kohtaa koskevasta selvitysosasta.
  Kaikki talousarvioesitystä koskevat tarkistusluonnokset on perusteltava kirjallisesti. |
| --- | --- |

2.

Tarkistusluonnokset voidaan ottaa käsiteltäväksi vain, jos ne esitetään kirjallisesti vähintään 40 jäsenen allekirjoittamina tai jonkin poliittisen ryhmän tai valiokunnan puolesta. Lisäksi tarkistusluonnoksissa on viitattava tiettyyn talousarvion kohtaan ja niiden on säilytettävä talousarvion tulojen ja menojen tasapaino. Tarkistusluonnokset sisältävät kaikki tarvittavat tiedot asianomaista talousarvion kohtaa koskevasta selvitysosasta.

Kaikki talousarvioesitystä koskevat tarkistusluonnokset on perusteltava kirjallisesti.

| 3. | Puhemies asettaa määräajan tarkistusluonnosten jättämiselle. |
| --- | --- |

3.

Puhemies asettaa määräajan tarkistusluonnosten jättämiselle.

| 4. | Asiasta vastaava valiokunta antaa lausuntonsa ehdotuksista ennen niiden täysistuntokäsittelyä.
  Asiasta vastaavan valiokunnan hylkäämistä tarkistusluonnoksista ei äänestetä täysistunnossa, ellei jokin valiokunta tai vähintään 40 jäsentä ole kirjallisesti pyytänyt äänestystä puhemiehen asettamassa määräajassa; määräajan päättyessä äänestyksen alkuun ei missään tapauksessa saa olla vähempää kuin 24 tuntia. |
| --- | --- |

4.

Asiasta vastaava valiokunta antaa lausuntonsa ehdotuksista ennen niiden täysistuntokäsittelyä.

Asiasta vastaavan valiokunnan hylkäämistä tarkistusluonnoksista ei äänestetä täysistunnossa, ellei jokin valiokunta tai vähintään 40 jäsentä ole kirjallisesti pyytänyt äänestystä puhemiehen asettamassa määräajassa; määräajan päättyessä äänestyksen alkuun ei missään tapauksessa saa olla vähempää kuin 24 tuntia.

| 5. | Parlamentin ennakkoarviota tuloista ja menoista koskevat tarkistusluonnokset, jotka ovat samankaltaisia kuin tarkistusluonnokset, jotka parlamentti on hylännyt laadittaessa ennakkoarviota tuloista ja menoista, käsitellään vain, jos asiasta vastaava valiokunta on antanut niistä puoltavan lausunnon. |
| --- | --- |

5.

Parlamentin ennakkoarviota tuloista ja menoista koskevat tarkistusluonnokset, jotka ovat samankaltaisia kuin tarkistusluonnokset, jotka parlamentti on hylännyt laadittaessa ennakkoarviota tuloista ja menoista, käsitellään vain, jos asiasta vastaava valiokunta on antanut niistä puoltavan lausunnon.

| 6. | Edellä olevasta 55 artiklan 2 kohdasta poiketen parlamentti äänestää erikseen ja peräkkäin






  — | kustakin tarkistusluonnoksesta, |
| --- | --- | --- |

6.

Edellä olevasta 55 artiklan 2 kohdasta poiketen parlamentti äänestää erikseen ja peräkkäin

—

kustakin tarkistusluonnoksesta,

| — | kustakin talousarvioesityksen pääluokasta, |
| --- | --- |

—

kustakin talousarvioesityksen pääluokasta,

| — | talousarvioesitystä koskevasta päätöslauselmaesityksestä. |
| --- | --- |

—

talousarvioesitystä koskevasta päätöslauselmaesityksestä.

Jäljempänä olevia 161 artiklan 4–8 kohtaa on kuitenkin sovellettava.

| 7. | Talousarvioesityksen momentit, luvut, osastot ja pääluokat, joita koskevia tarkistusluonnoksia ei ole jätetty käsiteltäväksi, katsotaan hyväksytyiksi. |
| --- | --- |

7.

Talousarvioesityksen momentit, luvut, osastot ja pääluokat, joita koskevia tarkistusluonnoksia ei ole jätetty käsiteltäväksi, katsotaan hyväksytyiksi.

| 8. | Tarkistusluonnosten hyväksymiseen tarvitaan parlamentin jäsenten enemmistö. |
| --- | --- |

8.

Tarkistusluonnosten hyväksymiseen tarvitaan parlamentin jäsenten enemmistö.

| 9. | Jos parlamentti on tehnyt tarkistuksia talousarvioesitykseen, talousarvioesitys tarkistuksineen yhdessä perustelujen kanssa lähetetään neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

9.

Jos parlamentti on tehnyt tarkistuksia talousarvioesitykseen, talousarvioesitys tarkistuksineen yhdessä perustelujen kanssa lähetetään neuvostolle ja komissiolle.

| 10. | Pöytäkirja istunnosta, jossa parlamentti on ilmaissut kantansa talousarvioesitykseen, lähetetään neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

10.

Pöytäkirja istunnosta, jossa parlamentti on ilmaissut kantansa talousarvioesitykseen, lähetetään neuvostolle ja komissiolle.

75 c   artikla

Talousarviomenettelyn kolmikantakokoukset

Puhemies osallistuu Euroopan parlamentin puhemiehen sekä neuvoston ja komission puheenjohtajien säännöllisiin tapaamisiin, joita järjestetään komission aloitteesta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen kuudennen osan II osastossa tarkoitettujen talousarviomenettelyjen yhteydessä. Puhemies toteuttaa kaikki tarvittavat toimenpiteet toimielinten kantojen sovittelemiseksi ja lähentämiseksi, jotta edellä mainittujen menettelyjen täytäntöönpano helpottuisi.

Puhemies voi siirtää tehtävän varapuhemiehelle, jolla on kokemusta talousarviokysymyksistä, tai talousarvioasioista vastaavan valiokunnan puheenjohtajalle.

75 d   artikla

Talousarviomenettelyn sovittelu

| 1. | Puhemies kutsuu sovittelukomitean koolle Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 314 artiklan 4 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

1.

Puhemies kutsuu sovittelukomitean koolle Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 314 artiklan 4 kohdan mukaisesti.

| 2. | Talousarviomenettelyn sovittelukomitean kokouksissa parlamenttia edustavan valtuuskunnan jäsenten määrä on yhtä suuri kuin neuvoston valtuuskunnan jäsenten määrä. |
| --- | --- |

2.

Talousarviomenettelyn sovittelukomitean kokouksissa parlamenttia edustavan valtuuskunnan jäsenten määrä on yhtä suuri kuin neuvoston valtuuskunnan jäsenten määrä.

| 3. | Poliittiset ryhmät nimittävät valtuuskunnan jäsenet vuosittain, ennen kuin parlamentti äänestää neuvoston kannasta, mielellään talousarvioasioista vastaavan valiokunnan ja muiden valiokuntien, joita asia koskee, jäsenten keskuudesta. Parlamentin puhemies johtaa valtuuskuntaa. Puhemies voi siirtää tehtävän varapuhemiehelle, jolla on kokemusta talousarviokysymyksistä, tai talousarvioasioista vastaavan valiokunnan puheenjohtajalle. |
| --- | --- |

3.

Poliittiset ryhmät nimittävät valtuuskunnan jäsenet vuosittain, ennen kuin parlamentti äänestää neuvoston kannasta, mielellään talousarvioasioista vastaavan valiokunnan ja muiden valiokuntien, joita asia koskee, jäsenten keskuudesta. Parlamentin puhemies johtaa valtuuskuntaa. Puhemies voi siirtää tehtävän varapuhemiehelle, jolla on kokemusta talousarviokysymyksistä, tai talousarvioasioista vastaavan valiokunnan puheenjohtajalle.

| 4. | Sovelletaan 68 artiklan 2, 4, 5, 7 ja 8 kohtaa. |
| --- | --- |

4.

Sovelletaan 68 artiklan 2, 4, 5, 7 ja 8 kohtaa.

| 5. | Jos sovittelukomiteassa päästään sopimukseen yhteisestä tekstistä, asia otetaan sen täysistunnon esityslistalle, joka pidetään 14 päivän kuluessa päivästä, jona sopimukseen päästiin. Yhteinen teksti on kaikkien jäsenten saatavilla. Sovelletaan 69 artiklan 2 ja 3 kohtaa. |
| --- | --- |

5.

Jos sovittelukomiteassa päästään sopimukseen yhteisestä tekstistä, asia otetaan sen täysistunnon esityslistalle, joka pidetään 14 päivän kuluessa päivästä, jona sopimukseen päästiin. Yhteinen teksti on kaikkien jäsenten saatavilla. Sovelletaan 69 artiklan 2 ja 3 kohtaa.

| 6. | Yhteisestä tekstistä kokonaisuudessaan äänestetään vain kerran. Äänestys toimitetaan nimenhuudon mukaan. Yhteinen teksti katsotaan hyväksytyksi, ellei parlamentin jäsenten enemmistö hylkää sitä. |
| --- | --- |

6.

Yhteisestä tekstistä kokonaisuudessaan äänestetään vain kerran. Äänestys toimitetaan nimenhuudon mukaan. Yhteinen teksti katsotaan hyväksytyksi, ellei parlamentin jäsenten enemmistö hylkää sitä.

| 7. | Jos parlamentti hyväksyy yhteisen tekstin mutta neuvosto hylkää sen, asiasta vastaava valiokunta voi jättää käsiteltäväksi kaikki parlamentin tarkistukset neuvoston kantaan tai osan niistä kyseisten tarkistusten vahvistamista varten Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 314 artiklan 7 kohdan d alakohdan mukaisesti.
  Vahvistamista koskeva äänestys otetaan sen täysistunnon esityslistalle, joka pidetään 14 päivän kuluessa päivästä, jona neuvosto ilmoitti hylkäävänsä yhteisen tekstin.
  Tarkistukset katsotaan vahvistetuiksi, jos ne hyväksytään parlamentin jäsenten ja annettujen äänten kolmen viidesosan enemmistöllä. |
| --- | --- |

7.

Jos parlamentti hyväksyy yhteisen tekstin mutta neuvosto hylkää sen, asiasta vastaava valiokunta voi jättää käsiteltäväksi kaikki parlamentin tarkistukset neuvoston kantaan tai osan niistä kyseisten tarkistusten vahvistamista varten Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 314 artiklan 7 kohdan d alakohdan mukaisesti.

Vahvistamista koskeva äänestys otetaan sen täysistunnon esityslistalle, joka pidetään 14 päivän kuluessa päivästä, jona neuvosto ilmoitti hylkäävänsä yhteisen tekstin.

Tarkistukset katsotaan vahvistetuiksi, jos ne hyväksytään parlamentin jäsenten ja annettujen äänten kolmen viidesosan enemmistöllä.

75 e   artikla

Talousarvion lopullinen vahvistaminen

Kun puhemies on vakuuttunut siitä, että talousarvio on hyväksytty Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 314 artiklan määräysten mukaisesti, hän julistaa täysistunnossa talousarvion lopullisesti vahvistetuksi. Puhemies huolehtii talousarvion julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

75 f   artikla

Väliaikaiset kahdestoistaosat

| 1. | Neuvoston päätökset hyväksyä väliaikaisen kahdestoistaosan ylittävät menot lähetetään asiasta vastaavaan valiokuntaan. |
| --- | --- |

1.

Neuvoston päätökset hyväksyä väliaikaisen kahdestoistaosan ylittävät menot lähetetään asiasta vastaavaan valiokuntaan.

| 2. | Asiasta vastaava valiokunta voi jättää käsiteltäväksi päätösluonnoksen 1 kohdassa tarkoitettujen menojen pienentämisestä. Parlamentti tekee päätöksen päätösluonnoksesta 30 päivän kuluessa neuvoston päätöksen hyväksymisestä. |
| --- | --- |

2.

Asiasta vastaava valiokunta voi jättää käsiteltäväksi päätösluonnoksen 1 kohdassa tarkoitettujen menojen pienentämisestä. Parlamentti tekee päätöksen päätösluonnoksesta 30 päivän kuluessa neuvoston päätöksen hyväksymisestä.

| 3. | Parlamentti tekee ratkaisunsa jäsentensä enemmistöllä. |
| --- | --- |

3.

Parlamentti tekee ratkaisunsa jäsentensä enemmistöllä.

76   artikla

Vastuuvapauden myöntäminen komissiolle talousarvion toteuttamisesta

Määräykset menettelyistä, joita noudatetaan tehtäessä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen varainhoitoa koskevien määräysten ja varainhoitoasetuksen mukaisesti päätöstä talousarvion toteuttamista koskevan vastuuvapauden myöntämisestä komissiolle, ovat tämän työjärjestyksen liitteenä (9). Liite hyväksytään 212 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

77   artikla

Muut vastuuvapausmenettelyt

Määräyksiä menettelystä, jolla komissiolle myönnetään vastuuvapaus talousarvion toteuttamisesta, sovelletaan vastaavasti myös menettelyyn, jolla

| — | Euroopan parlamentin puhemiehelle myönnetään vastuuvapaus Euroopan parlamentin talousarvion toteuttamisesta, |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin puhemiehelle myönnetään vastuuvapaus Euroopan parlamentin talousarvion toteuttamisesta,

| — | Euroopan unionin muiden toimielinten ja elinten, kuten neuvoston (täytäntöönpanovallan käyttäjänä), Euroopan unionin tuomioistuimen, tilintarkastustuomioistuimen, Euroopan talous- ja sosiaalikomitean ja alueiden komitean, talousarvion toteuttamisesta vastaaville henkilöille myönnetään vastuuvapaus, |
| --- | --- |

—

Euroopan unionin muiden toimielinten ja elinten, kuten neuvoston (täytäntöönpanovallan käyttäjänä), Euroopan unionin tuomioistuimen, tilintarkastustuomioistuimen, Euroopan talous- ja sosiaalikomitean ja alueiden komitean, talousarvion toteuttamisesta vastaaville henkilöille myönnetään vastuuvapaus,

| — | komissiolle myönnetään vastuuvapaus Euroopan kehitysrahaston talousarvion toteuttamisesta, |
| --- | --- |

—

komissiolle myönnetään vastuuvapaus Euroopan kehitysrahaston talousarvion toteuttamisesta,

| — | oikeudellisesti itsenäisten, unionin tehtäviä toteuttavien laitosten talousarvion toteuttamisesta vastaaville elimille myönnetään vastuuvapaus, jos niiden toimintaa koskevat määräykset edellyttävät Euroopan parlamentin myöntämää vastuuvapautta. |
| --- | --- |

—

oikeudellisesti itsenäisten, unionin tehtäviä toteuttavien laitosten talousarvion toteuttamisesta vastaaville elimille myönnetään vastuuvapaus, jos niiden toimintaa koskevat määräykset edellyttävät Euroopan parlamentin myöntämää vastuuvapautta.

78   artikla

Parlamentin harjoittama talousarvion toteuttamisen valvonta

| 1. | Parlamentti valvoo kuluvan vuoden talousarvion toteuttamista. Parlamentti antaa tehtävän talousarviosta ja sen valvonnasta vastaaville valiokunnille ja muille valiokunnille, joita asia koskee. |
| --- | --- |

1.

Parlamentti valvoo kuluvan vuoden talousarvion toteuttamista. Parlamentti antaa tehtävän talousarviosta ja sen valvonnasta vastaaville valiokunnille ja muille valiokunnille, joita asia koskee.

| 2. | Joka vuosi ennen seuraavan varainhoitovuoden talousarvioesityksen ensimmäistä käsittelyä parlamentti käsittelee kuluvan vuoden talousarvion toteuttamiseen liittyviä ongelmia, tarvittaessa asiasta vastaavan valiokunnan päätöslauselmaesityksen pohjalta. |
| --- | --- |

2.

Joka vuosi ennen seuraavan varainhoitovuoden talousarvioesityksen ensimmäistä käsittelyä parlamentti käsittelee kuluvan vuoden talousarvion toteuttamiseen liittyviä ongelmia, tarvittaessa asiasta vastaavan valiokunnan päätöslauselmaesityksen pohjalta.

LUKU 8

Sisäiset talousarviomenettelyt

79   artikla

Parlamentin ennakkoarvio tuloista ja menoista

| 1. | Puhemiehistö laatii alustavan ennakkoarvioesityksen tuloista ja menoista pääsihteerin valmisteleman raportin perusteella. |
| --- | --- |

1.

Puhemiehistö laatii alustavan ennakkoarvioesityksen tuloista ja menoista pääsihteerin valmisteleman raportin perusteella.

| 2. | Puhemies lähettää alustavan ennakkoarvioesityksen asiasta vastaavaan valiokuntaan, joka laatii ennakkoarvioesityksen tuloista ja menoista ja antaa parlamentille mietinnön asiasta. |
| --- | --- |

2.

Puhemies lähettää alustavan ennakkoarvioesityksen asiasta vastaavaan valiokuntaan, joka laatii ennakkoarvioesityksen tuloista ja menoista ja antaa parlamentille mietinnön asiasta.

| 3. | Puhemies asettaa määräajan tarkistusten jättämiselle ennakkoarvioesitykseen tuloista ja menoista.
  Asiasta vastaava valiokunta ilmaisee kantansa tarkistuksiin. |
| --- | --- |

3.

Puhemies asettaa määräajan tarkistusten jättämiselle ennakkoarvioesitykseen tuloista ja menoista.

Asiasta vastaava valiokunta ilmaisee kantansa tarkistuksiin.

| 4. | Parlamentti vahvistaa ennakkoarvion tuloista ja menoista. |
| --- | --- |

4.

Parlamentti vahvistaa ennakkoarvion tuloista ja menoista.

| 5. | Puhemies lähettää ennakkoarvion tuloista ja menoista komissiolle ja neuvostolle. |
| --- | --- |

5.

Puhemies lähettää ennakkoarvion tuloista ja menoista komissiolle ja neuvostolle.

| 6. | Edellä mainittuja määräyksiä sovelletaan myös lisätalousarvioihin liittyviin ennakkoarvioihin. |
| --- | --- |

6.

Edellä mainittuja määräyksiä sovelletaan myös lisätalousarvioihin liittyviin ennakkoarvioihin.

79 a   artikla

Parlamentin ennakkoarvion laatimismenettely

| 1. | Parlamentin talousarviota koskevissa kysymyksissä puhemiehistö ja talousarviosta vastaava valiokunta päättävät seuraavista asioista peräkkäisissä vaiheissa:






  a) | hallintokaavio; |
| --- | --- | --- |

1.

Parlamentin talousarviota koskevissa kysymyksissä puhemiehistö ja talousarviosta vastaava valiokunta päättävät seuraavista asioista peräkkäisissä vaiheissa:

a)

hallintokaavio;

| b) | alustava ennakkoarvioesitys ja ennakkoarvioesitys tuloista ja menoista. |
| --- | --- |

b)

alustava ennakkoarvioesitys ja ennakkoarvioesitys tuloista ja menoista.

| 2. | Hallintokaaviosta päätetään seuraavan menettelyn mukaisesti:






  a) | puhemiehistö laatii hallintokaavion kullekin varainhoitovuodelle; |
| --- | --- | --- |

2.

Hallintokaaviosta päätetään seuraavan menettelyn mukaisesti:

a)

puhemiehistö laatii hallintokaavion kullekin varainhoitovuodelle;

| b) | puhemiehistön ja talousarviosta vastaavan valiokunnan välinen sovittelumenettely aloitetaan, jos valiokunnan lausunto eroaa puhemiehistön alkuperäisistä päätöksistä; |
| --- | --- |

b)

puhemiehistön ja talousarviosta vastaavan valiokunnan välinen sovittelumenettely aloitetaan, jos valiokunnan lausunto eroaa puhemiehistön alkuperäisistä päätöksistä;

| c) | menettelyn päätteeksi puhemiehistö tekee lopullisen päätöksen hallintokaavioon liittyvästä ennakkoarviosta työjärjestyksen 207 artiklan 3 kohdan mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 314 artiklan mukaisesti tehtyjä päätöksiä. |
| --- | --- |

c)

menettelyn päätteeksi puhemiehistö tekee lopullisen päätöksen hallintokaavioon liittyvästä ennakkoarviosta työjärjestyksen 207 artiklan 3 kohdan mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 314 artiklan mukaisesti tehtyjä päätöksiä.

| 3. | Menettely varsinaisen tuloja ja menoja koskevan ennakkoarvion valmistelemiseksi aloitetaan välittömästi sen jälkeen, kun puhemiehistö on tehnyt lopullisen päätöksensä hallintokaaviosta. Menettelyssä noudatetaan 79 artiklan mukaisia vaiheita. Sovittelumenettely aloitetaan, jos talousarviosta vastaavan valiokunnan ja puhemiehistön kannat poikkeavat toisistaan huomattavasti. |
| --- | --- |

3.

Menettely varsinaisen tuloja ja menoja koskevan ennakkoarvion valmistelemiseksi aloitetaan välittömästi sen jälkeen, kun puhemiehistö on tehnyt lopullisen päätöksensä hallintokaaviosta. Menettelyssä noudatetaan 79 artiklan mukaisia vaiheita. Sovittelumenettely aloitetaan, jos talousarviosta vastaavan valiokunnan ja puhemiehistön kannat poikkeavat toisistaan huomattavasti.

80   artikla

Maksusitoumukset ja maksujen suorittaminen

| 1. | Puhemies päättää maksuihin sitoutumisesta ja maksujen suorittamisesta tai antaa sen toimeksi sisäisten varainhoitosääntöjen rajoissa, jotka puhemiehistö on antanut asiasta vastaavaa valiokuntaa kuultuaan. |
| --- | --- |

1.

Puhemies päättää maksuihin sitoutumisesta ja maksujen suorittamisesta tai antaa sen toimeksi sisäisten varainhoitosääntöjen rajoissa, jotka puhemiehistö on antanut asiasta vastaavaa valiokuntaa kuultuaan.

| 2. | Puhemies lähettää tilinpäätösesityksen asiasta vastaavan valiokunnan käsiteltäväksi. |
| --- | --- |

2.

Puhemies lähettää tilinpäätösesityksen asiasta vastaavan valiokunnan käsiteltäväksi.

| 3. | Parlamentti hyväksyy tilinpäätöksensä ja päättää vastuuvapauden myöntämisestä asiasta vastaavan valiokunnan mietinnön perusteella. |
| --- | --- |

3.

Parlamentti hyväksyy tilinpäätöksensä ja päättää vastuuvapauden myöntämisestä asiasta vastaavan valiokunnan mietinnön perusteella.

LUKU 9

Hyväksyntämenettely

81   artikla

Hyväksyntämenettely

| 1. | Jos parlamenttia pyydetään antamaan hyväksyntä ehdotetulle säädökselle, se tekee päätöksen asiasta vastaavan valiokunnan suosituksen pohjalta, jossa ehdotetaan joko säädöksen hyväksymistä tai hylkäämistä.
  Parlamentti ilmaisee kantansa kyseisestä säädöksestä, joka Euroopan unionista tehdyn sopimuksen tai Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen mukaan edellyttää parlamentin hyväksyntää, yhdessä äänestyksessä; tarkistuksia ei voida jättää käsiteltäväksi. Hyväksynnän antamiseen vaaditaan Euroopan unionista tehdyn sopimuksen tai Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen siinä artiklassa määrätty enemmistö, joka on ehdotetun säädöksen oikeusperusta. |
| --- | --- |

1.

Jos parlamenttia pyydetään antamaan hyväksyntä ehdotetulle säädökselle, se tekee päätöksen asiasta vastaavan valiokunnan suosituksen pohjalta, jossa ehdotetaan joko säädöksen hyväksymistä tai hylkäämistä.

Parlamentti ilmaisee kantansa kyseisestä säädöksestä, joka Euroopan unionista tehdyn sopimuksen tai Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen mukaan edellyttää parlamentin hyväksyntää, yhdessä äänestyksessä; tarkistuksia ei voida jättää käsiteltäväksi. Hyväksynnän antamiseen vaaditaan Euroopan unionista tehdyn sopimuksen tai Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen siinä artiklassa määrätty enemmistö, joka on ehdotetun säädöksen oikeusperusta.

| 2. | Liittymissopimuksiin sovelletaan 74 c artiklaa, kansainvälisiin sopimuksiin 90 artiklaa ja sen toteamiseen, että jäsenvaltio on vakavasti ja jatkuvasti rikkonut yhteisiä periaatteita, sovelletaan 74 e artiklaa. Tiiviimmän yhteistyön menettelyn alalla, jota tavallinen lainsäätämisjärjestys koskee, sovelletaan työjärjestyksen 74 g artiklaa. |
| --- | --- |

2.

Liittymissopimuksiin sovelletaan 74 c artiklaa, kansainvälisiin sopimuksiin 90 artiklaa ja sen toteamiseen, että jäsenvaltio on vakavasti ja jatkuvasti rikkonut yhteisiä periaatteita, sovelletaan 74 e artiklaa. Tiiviimmän yhteistyön menettelyn alalla, jota tavallinen lainsäätämisjärjestys koskee, sovelletaan työjärjestyksen 74 g artiklaa.

| 3. | Kun lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävä säädösehdotus tai suunniteltu kansainvälinen sopimus edellyttää parlamentin hyväksyntää, asiasta vastaava valiokunta voi menettelyn saattamiseksi myönteiseen tulokseen esittää parlamentille väliaikaisen mietinnön ehdotuksesta ja siihen sisältyvän päätöslauselmaesityksen, jossa tehdään suosituksia ehdotetun säädöksen muuttamisesta tai täytäntöönpanosta. |
| --- | --- |

3.

Kun lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävä säädösehdotus tai suunniteltu kansainvälinen sopimus edellyttää parlamentin hyväksyntää, asiasta vastaava valiokunta voi menettelyn saattamiseksi myönteiseen tulokseen esittää parlamentille väliaikaisen mietinnön ehdotuksesta ja siihen sisältyvän päätöslauselmaesityksen, jossa tehdään suosituksia ehdotetun säädöksen muuttamisesta tai täytäntöönpanosta.

LUKU 10

Poistettu

82   artikla

Poistettu

LUKU 11

Muut menettelyt

83   artikla

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 140 artiklan mukainen lausuntomenettely

| 1. | Kun parlamentilta pyydetään Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 140 artiklan 2 kohdan mukaisesti lausuntoa neuvoston laatimista suosituksista, jotka neuvosto on esitellyt täysistunnossa, parlamentti keskustelee niistä lähtökohtanaan asiasta vastaavan valiokunnan suullisesti tai kirjallisesti tekemä ehdotus, jossa esitetään kuulemispyynnön kohteena olevien suositusten hyväksymistä tai hylkäämistä. |
| --- | --- |

1.

Kun parlamentilta pyydetään Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 140 artiklan 2 kohdan mukaisesti lausuntoa neuvoston laatimista suosituksista, jotka neuvosto on esitellyt täysistunnossa, parlamentti keskustelee niistä lähtökohtanaan asiasta vastaavan valiokunnan suullisesti tai kirjallisesti tekemä ehdotus, jossa esitetään kuulemispyynnön kohteena olevien suositusten hyväksymistä tai hylkäämistä.

| 2. | Sen jälkeen parlamentti äänestää suosituksista yhtenä ryhmänä ilman tarkistuksia. |
| --- | --- |

2.

Sen jälkeen parlamentti äänestää suosituksista yhtenä ryhmänä ilman tarkistuksia.

84   artikla

Työmarkkinaosapuolten vuoropuheluun liittyvät menettelyt

| 1. | Puhemies lähettää kaikki Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 154 artiklan mukaisesti laaditut komission asiakirjat tai työmarkkinaosapuolten Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 155 artiklan 1 kohdan mukaisesti tekemät sopimukset ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 155 artiklan 2 kohdan mukaisesti esitetyt komission ehdotukset asiasta vastaavan valiokunnan käsiteltäväksi. |
| --- | --- |

1.

Puhemies lähettää kaikki Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 154 artiklan mukaisesti laaditut komission asiakirjat tai työmarkkinaosapuolten Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 155 artiklan 1 kohdan mukaisesti tekemät sopimukset ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 155 artiklan 2 kohdan mukaisesti esitetyt komission ehdotukset asiasta vastaavan valiokunnan käsiteltäväksi.

| 2. | Jos työmarkkinaosapuolet ilmoittavat komissiolle halustaan aloittaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 155 artiklassa tarkoitettu menettely, asiasta vastaava valiokunta voi laatia mietinnön menettelyn kohteena olevasta aiheesta. |
| --- | --- |

2.

Jos työmarkkinaosapuolet ilmoittavat komissiolle halustaan aloittaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 155 artiklassa tarkoitettu menettely, asiasta vastaava valiokunta voi laatia mietinnön menettelyn kohteena olevasta aiheesta.

| 3. | Jos työmarkkinaosapuolet ovat päässeet sopimukseen ja pyytäneet yhteisesti, että sopimus pannaan täytäntöön neuvoston komission ehdotuksesta tekemällä päätöksellä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 155 artiklan 2 kohdan mukaisesti, asiasta vastaava valiokunta jättää käsiteltäväksi päätöslauselmaesityksen, jossa suositellaan pyynnön hyväksymistä tai hylkäämistä. |
| --- | --- |

3.

Jos työmarkkinaosapuolet ovat päässeet sopimukseen ja pyytäneet yhteisesti, että sopimus pannaan täytäntöön neuvoston komission ehdotuksesta tekemällä päätöksellä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 155 artiklan 2 kohdan mukaisesti, asiasta vastaava valiokunta jättää käsiteltäväksi päätöslauselmaesityksen, jossa suositellaan pyynnön hyväksymistä tai hylkäämistä.

85   artikla

Vapaaehtoisten sopimusten tarkastelua koskeva menettely

| 1. | Jos komissio ilmoittaa parlamentille aikomuksestaan tutkia vapaaehtoisten sopimusten käyttöä vaihtoehtona lainsäädännölle, asiasta vastaava valiokunta voi laatia asiakysymyksestä mietinnön 48 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

1.

Jos komissio ilmoittaa parlamentille aikomuksestaan tutkia vapaaehtoisten sopimusten käyttöä vaihtoehtona lainsäädännölle, asiasta vastaava valiokunta voi laatia asiakysymyksestä mietinnön 48 artiklan mukaisesti.

| 2. | Kun komissio ilmoittaa aikovansa tehdä vapaaehtoisen sopimuksen, asiasta vastaava valiokunta voi jättää käsiteltäväksi päätöslauselmaesityksen, jossa suositellaan ehdotuksen hyväksymistä tai hylkäämistä sekä hyväksymisen tai hylkäämisen ehtoja. |
| --- | --- |

2.

Kun komissio ilmoittaa aikovansa tehdä vapaaehtoisen sopimuksen, asiasta vastaava valiokunta voi jättää käsiteltäväksi päätöslauselmaesityksen, jossa suositellaan ehdotuksen hyväksymistä tai hylkäämistä sekä hyväksymisen tai hylkäämisen ehtoja.

86   artikla

Kodifiointi

| 1. | Kun ehdotus unionin lainsäädännön kodifioimiseksi on annettu parlamentille, se lähetetään oikeudellisista asioista vastaavan valiokunnan käsiteltäväksi. Valiokunta tarkastelee ehdotusta toimielinten kesken sovittujen sääntöjen (10) mukaisesti varmistaakseen, että ehdotus rajoittuu ainoastaan kodifiointiin asiasisältöä muuttamatta. |
| --- | --- |

1.

Kun ehdotus unionin lainsäädännön kodifioimiseksi on annettu parlamentille, se lähetetään oikeudellisista asioista vastaavan valiokunnan käsiteltäväksi. Valiokunta tarkastelee ehdotusta toimielinten kesken sovittujen sääntöjen (10) mukaisesti varmistaakseen, että ehdotus rajoittuu ainoastaan kodifiointiin asiasisältöä muuttamatta.

| 2. | Valiokunnalta, joka toimi asiasta vastaavana valiokuntana kodifioinnin kohteena olevien säädösten tapauksessa, voidaan sen pyynnöstä tai oikeudellisista asioista vastaavan valiokunnan pyynnöstä pyytää lausunto kodifioinnin aiheellisuudesta. |
| --- | --- |

2.

Valiokunnalta, joka toimi asiasta vastaavana valiokuntana kodifioinnin kohteena olevien säädösten tapauksessa, voidaan sen pyynnöstä tai oikeudellisista asioista vastaavan valiokunnan pyynnöstä pyytää lausunto kodifioinnin aiheellisuudesta.

| 3. | Ehdotuksen tekstiin ei voida esittää tarkistuksia.
  Oikeudellisista asioista vastaavan valiokunnan puheenjohtaja voi kuitenkin esittelijän pyynnöstä antaa mainitun valiokunnan hyväksyttäväksi teknisiä mukautuksia koskevia tarkistuksia edellyttäen, että mukautukset ovat tarpeen, jotta ehdotus olisi kodifiointisääntöjen mukainen, ja että ne eivät aiheuta muutoksia ehdotuksen asiasisältöön. |
| --- | --- |

3.

Ehdotuksen tekstiin ei voida esittää tarkistuksia.

Oikeudellisista asioista vastaavan valiokunnan puheenjohtaja voi kuitenkin esittelijän pyynnöstä antaa mainitun valiokunnan hyväksyttäväksi teknisiä mukautuksia koskevia tarkistuksia edellyttäen, että mukautukset ovat tarpeen, jotta ehdotus olisi kodifiointisääntöjen mukainen, ja että ne eivät aiheuta muutoksia ehdotuksen asiasisältöön.

| 4. | Jos oikeudellisista asioista vastaava valiokunta katsoo, että ehdotus ei aiheuta muutoksia yhteisön lainsäädännön asiasisältöön, se antaa ehdotuksen täysistunnon hyväksyttäväksi.
  Jos valiokunta katsoo, että ehdotus aiheuttaa muutoksia unionin lainsäädännön asiasisältöön, se esittää täysistunnolle ehdotuksen hylkäämistä.
  Molemmissa tapauksissa täysistunto äänestää asiasta vain kerran ilman tarkistuksia ja keskustelua. |
| --- | --- |

4.

Jos oikeudellisista asioista vastaava valiokunta katsoo, että ehdotus ei aiheuta muutoksia yhteisön lainsäädännön asiasisältöön, se antaa ehdotuksen täysistunnon hyväksyttäväksi.

Jos valiokunta katsoo, että ehdotus aiheuttaa muutoksia unionin lainsäädännön asiasisältöön, se esittää täysistunnolle ehdotuksen hylkäämistä.

Molemmissa tapauksissa täysistunto äänestää asiasta vain kerran ilman tarkistuksia ja keskustelua.

87   artikla

Uudelleenlaatiminen

| 1. | Kun ehdotus unionin lainsäädännön uudelleen laatimiseksi on annettu parlamentille, se lähetetään oikeudellisista asioista vastaavan valiokunnan ja asiasta vastaavan valiokunnan käsiteltäväksi. |
| --- | --- |

1.

Kun ehdotus unionin lainsäädännön uudelleen laatimiseksi on annettu parlamentille, se lähetetään oikeudellisista asioista vastaavan valiokunnan ja asiasta vastaavan valiokunnan käsiteltäväksi.

| 2. | Oikeudellisista asioista vastaava valiokunta tarkastelee ehdotusta toimielinten kesken sovittujen sääntöjen (11) mukaisesti varmistaakseen, ettei ehdotus aiheuta muita sisällöllisiä muutoksia kuin ne, jotka siinä on sellaisiksi yksilöity.
  Tässä tarkastelussa ehdotuksen tekstiin ei voida esittää tarkistuksia. Työjärjestyksen 86 artiklan 3 kohdan toista alakohtaa sovelletaan säännöksiin, jotka uudelleenlaatimista koskevassa ehdotuksessa on jätetty muuttumattomiksi. |
| --- | --- |

2.

Oikeudellisista asioista vastaava valiokunta tarkastelee ehdotusta toimielinten kesken sovittujen sääntöjen (11) mukaisesti varmistaakseen, ettei ehdotus aiheuta muita sisällöllisiä muutoksia kuin ne, jotka siinä on sellaisiksi yksilöity.

Tässä tarkastelussa ehdotuksen tekstiin ei voida esittää tarkistuksia. Työjärjestyksen 86 artiklan 3 kohdan toista alakohtaa sovelletaan säännöksiin, jotka uudelleenlaatimista koskevassa ehdotuksessa on jätetty muuttumattomiksi.

| 3. | Jos oikeudellisista asioista vastaava valiokunta katsoo, ettei ehdotus aiheuta muita sisällöllisiä muutoksia kuin ne, jotka siinä on sellaisiksi yksilöity, se antaa siitä tiedon asiasta vastaavalle valiokunnalle.
  Tässä tapauksessa asiasta vastaavan valiokunnan käsiteltäväksi otetaan ainoastaan ne 156 ja 157 artiklan mukaiset tarkistukset, jotka koskevat ehdotuksen muutettuja osia.
  Jos asiasta vastaava valiokunta kuitenkin aikoo toimielinten välisen sopimuksen 8 kohdan mukaisesti esittää tarkistuksia ehdotuksen kodifioituihin osiin, sen on ilmoitettava aikomuksestaan viipymättä neuvostolle ja komissiolle, jonka olisi ilmoitettava valiokunnalle kantansa tarkistuksiin ennen 54 artiklan mukaista äänestystä ja ilmoitettava samalla, aikooko se peruuttaa uudelleenlaaditun ehdotuksen. |
| --- | --- |

3.

Jos oikeudellisista asioista vastaava valiokunta katsoo, ettei ehdotus aiheuta muita sisällöllisiä muutoksia kuin ne, jotka siinä on sellaisiksi yksilöity, se antaa siitä tiedon asiasta vastaavalle valiokunnalle.

Tässä tapauksessa asiasta vastaavan valiokunnan käsiteltäväksi otetaan ainoastaan ne 156 ja 157 artiklan mukaiset tarkistukset, jotka koskevat ehdotuksen muutettuja osia.

Jos asiasta vastaava valiokunta kuitenkin aikoo toimielinten välisen sopimuksen 8 kohdan mukaisesti esittää tarkistuksia ehdotuksen kodifioituihin osiin, sen on ilmoitettava aikomuksestaan viipymättä neuvostolle ja komissiolle, jonka olisi ilmoitettava valiokunnalle kantansa tarkistuksiin ennen 54 artiklan mukaista äänestystä ja ilmoitettava samalla, aikooko se peruuttaa uudelleenlaaditun ehdotuksen.

| 4. | Jos oikeudellisista asioista vastaava valiokunta katsoo, että ehdotus aiheuttaa muita sisällöllisiä muutoksia kuin ne, jotka siinä on sellaisiksi yksilöity, valiokunta esittää täysistunnolle ehdotuksen hylkäämistä ja antaa siitä tiedon asiasta vastaavalle valiokunnalle.
  Tässä tapauksessa puhemies pyytää komissiota peruuttamaan ehdotuksensa. Jos komissio peruuttaa ehdotuksensa, puhemies toteaa menettelyn käyneen aiheettomaksi ja ilmoittaa tästä neuvostolle. Jos komissio ei peruuta ehdotustaan, parlamentti palauttaa asian asiasta vastaavaan valiokuntaan, joka käsittelee sen tavanomaista menettelyä noudattaen. |
| --- | --- |

4.

Jos oikeudellisista asioista vastaava valiokunta katsoo, että ehdotus aiheuttaa muita sisällöllisiä muutoksia kuin ne, jotka siinä on sellaisiksi yksilöity, valiokunta esittää täysistunnolle ehdotuksen hylkäämistä ja antaa siitä tiedon asiasta vastaavalle valiokunnalle.

Tässä tapauksessa puhemies pyytää komissiota peruuttamaan ehdotuksensa. Jos komissio peruuttaa ehdotuksensa, puhemies toteaa menettelyn käyneen aiheettomaksi ja ilmoittaa tästä neuvostolle. Jos komissio ei peruuta ehdotustaan, parlamentti palauttaa asian asiasta vastaavaan valiokuntaan, joka käsittelee sen tavanomaista menettelyä noudattaen.

87 a   artikla

Säädösvallan siirron nojalla annetut säädökset

Kun lainsäätämisjärjestyksessä hyväksytyssä säädöksessä siirretään komissiolle valta täydentää tai muuttaa lainsäätämisjärjestyksessä hyväksytyn säädöksen tiettyjä, muita kuin sen keskeisiä osia, asiasta vastaava valiokunta

| — | käsittelee sellaiset esitykset säädösvallan siirron nojalla annettaviksi säädöksiksi, jotka on lähetetty parlamentille valvontaa varten, |
| --- | --- |

—

käsittelee sellaiset esitykset säädösvallan siirron nojalla annettaviksi säädöksiksi, jotka on lähetetty parlamentille valvontaa varten,

| — | voi antaa parlamentin käsiteltäväksi päätöslauselmaesityksessä aiheellisia ehdotuksia lainsäätämisjärjestyksessä hyväksytyn säädöksen säännösten mukaisesti. |
| --- | --- |

—

voi antaa parlamentin käsiteltäväksi päätöslauselmaesityksessä aiheellisia ehdotuksia lainsäätämisjärjestyksessä hyväksytyn säädöksen säännösten mukaisesti.

Noudatetaan 88 artiklan 1–3 kohdan määräyksiä soveltuvin osin.

88   artikla

Täytäntöönpanotoimenpiteet

| 1. | Kun komissio toimittaa parlamentille ehdotuksen toteutettavista täytäntöönpanotoimenpiteistä, puhemies lähettää ehdotuksen toimenpiteistä valiokuntaan, joka on asiasta vastaava sen säädöksen osalta, johon täytäntöönpanotoimenpiteet perustuvat. Jos perussäädökseen on sovellettu valiokuntien yhteistyömenettelyä, asiasta vastaava valiokunta pyytää kutakin yhteistyöhön osallistuvaa valiokuntaa ilmoittamaan kantansa suullisesti tai kirjeellä. |
| --- | --- |

1.

Kun komissio toimittaa parlamentille ehdotuksen toteutettavista täytäntöönpanotoimenpiteistä, puhemies lähettää ehdotuksen toimenpiteistä valiokuntaan, joka on asiasta vastaava sen säädöksen osalta, johon täytäntöönpanotoimenpiteet perustuvat. Jos perussäädökseen on sovellettu valiokuntien yhteistyömenettelyä, asiasta vastaava valiokunta pyytää kutakin yhteistyöhön osallistuvaa valiokuntaa ilmoittamaan kantansa suullisesti tai kirjeellä.

| 2. | Asiasta vastaavan valiokunnan puheenjohtaja asettaa määräajan, jonka kuluessa jäsenet voivat ehdottaa, että valiokunta vastustaa ehdotettuja toimenpiteitä. Valiokunta voi päättää nimittää esittelijän jäsentensä tai pysyvien varajäsentensä keskuudesta, jos se pitää sitä perusteltuna. Jos valiokunta vastustaa ehdotettuja toimenpiteitä, se jättää käsiteltäväksi päätöslauselmaesityksen, jossa vastustetaan ehdotettujen toimenpiteiden hyväksymistä ja jossa voidaan myös ilmoittaa, mitä muutoksia ehdotettuihin toimenpiteisiin olisi tehtävä.
  Jos parlamentti hyväksyy tällaisen päätöslauselman sovellettavassa määräajassa, joka alkaa toimenpiteitä koskevan ehdotuksen vastaanottamispäivästä, puhemies pyytää komissiota peruuttamaan ehdotuksen, tarkistamaan sitä tai antamaan ehdotuksen asianmukaisen lainsäädäntömenettelyn mukaisesti. |
| --- | --- |

2.

Asiasta vastaavan valiokunnan puheenjohtaja asettaa määräajan, jonka kuluessa jäsenet voivat ehdottaa, että valiokunta vastustaa ehdotettuja toimenpiteitä. Valiokunta voi päättää nimittää esittelijän jäsentensä tai pysyvien varajäsentensä keskuudesta, jos se pitää sitä perusteltuna. Jos valiokunta vastustaa ehdotettuja toimenpiteitä, se jättää käsiteltäväksi päätöslauselmaesityksen, jossa vastustetaan ehdotettujen toimenpiteiden hyväksymistä ja jossa voidaan myös ilmoittaa, mitä muutoksia ehdotettuihin toimenpiteisiin olisi tehtävä.

Jos parlamentti hyväksyy tällaisen päätöslauselman sovellettavassa määräajassa, joka alkaa toimenpiteitä koskevan ehdotuksen vastaanottamispäivästä, puhemies pyytää komissiota peruuttamaan ehdotuksen, tarkistamaan sitä tai antamaan ehdotuksen asianmukaisen lainsäädäntömenettelyn mukaisesti.

| 3. | Jollei ennen määräajan päättymistä ole istuntojaksoa, toimivalta vastauksen antamiseen katsotaan siirretyksi asiasta vastaavalle valiokunnalle. Vastaus annetaan valiokunnan puheenjohtajan asianomaiselle komission jäsenelle osoittamalla kirjeellä, ja siitä ilmoitetaan kaikille parlamentin jäsenille. |
| --- | --- |

3.

Jollei ennen määräajan päättymistä ole istuntojaksoa, toimivalta vastauksen antamiseen katsotaan siirretyksi asiasta vastaavalle valiokunnalle. Vastaus annetaan valiokunnan puheenjohtajan asianomaiselle komission jäsenelle osoittamalla kirjeellä, ja siitä ilmoitetaan kaikille parlamentin jäsenille.

| 4. | Jos komission suunnittelemat täytäntöönpanotoimenpiteet kuuluvat valvonnan käsittävän sääntelymenettelyn piiriin, 3 kohtaa ei sovelleta ja 1 ja 2 kohtaa täydennetään seuraavasti:






  a) | Valvonta-aika alkaa, kun ehdotus toimenpiteistä on annettu parlamentille kaikilla virallisilla kielillä. Lyhennettyjä määräaikoja sovellettaessa (menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY 5 a artiklan 5 kohdan b alakohta) ja erittäin kiireellisissä tapauksissa (päätöksen 1999/468/EY 5 a artiklan 6 kohta) määräaika alkaa päivästä, jona Euroopan parlamentti vastaanottaa päätöksen 1999/468/EY mukaisesti perustetun komitean jäsenille toimitetut kielitoisinnot lopullisesta ehdotuksesta täytäntöönpanotoimenpiteeksi, ellei asiasta vastaavan valiokunnan puheenjohtaja vastusta tätä. Tässä tapauksessa työjärjestyksen 146 artiklaa ei sovelleta; |
| --- | --- | --- |

4.

Jos komission suunnittelemat täytäntöönpanotoimenpiteet kuuluvat valvonnan käsittävän sääntelymenettelyn piiriin, 3 kohtaa ei sovelleta ja 1 ja 2 kohtaa täydennetään seuraavasti:

a)

Valvonta-aika alkaa, kun ehdotus toimenpiteistä on annettu parlamentille kaikilla virallisilla kielillä. Lyhennettyjä määräaikoja sovellettaessa (menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY 5 a artiklan 5 kohdan b alakohta) ja erittäin kiireellisissä tapauksissa (päätöksen 1999/468/EY 5 a artiklan 6 kohta) määräaika alkaa päivästä, jona Euroopan parlamentti vastaanottaa päätöksen 1999/468/EY mukaisesti perustetun komitean jäsenille toimitetut kielitoisinnot lopullisesta ehdotuksesta täytäntöönpanotoimenpiteeksi, ellei asiasta vastaavan valiokunnan puheenjohtaja vastusta tätä. Tässä tapauksessa työjärjestyksen 146 artiklaa ei sovelleta;

| b) | Parlamentti voi jäsentensä enemmistöllä vastustaa ehdotettujen toimenpiteiden hyväksymistä sillä perusteella, että ehdotus ylittää perussäädöksen mukaisen täytäntöönpanovallan, se on ristiriidassa perussäädöksen tavoitteen tai sisällön kanssa tai se ei ole toissijaisuus- tai suhteellisuusperiaatteen mukainen; |
| --- | --- |

b)

Parlamentti voi jäsentensä enemmistöllä vastustaa ehdotettujen toimenpiteiden hyväksymistä sillä perusteella, että ehdotus ylittää perussäädöksen mukaisen täytäntöönpanovallan, se on ristiriidassa perussäädöksen tavoitteen tai sisällön kanssa tai se ei ole toissijaisuus- tai suhteellisuusperiaatteen mukainen;

| c) | Mikäli ehdotus toimenpiteistä perustuu päätöksen 1999/468/EY 5 a artiklan 5 tai 6 kohtaan, joissa säädetään parlamentin vastustuksen esittämiseen sovellettavista lyhennetyistä määräajoista, asiasta vastaavan valiokunnan puheenjohtaja voi jättää käsiteltäväksi päätöslauselmaesityksen, jossa vastustetaan toimenpiteitä koskevan ehdotuksen hyväksymistä, jos valiokunta ei ole voinut kokoontua säädetyssä ajassa. |
| --- | --- |

c)

Mikäli ehdotus toimenpiteistä perustuu päätöksen 1999/468/EY 5 a artiklan 5 tai 6 kohtaan, joissa säädetään parlamentin vastustuksen esittämiseen sovellettavista lyhennetyistä määräajoista, asiasta vastaavan valiokunnan puheenjohtaja voi jättää käsiteltäväksi päätöslauselmaesityksen, jossa vastustetaan toimenpiteitä koskevan ehdotuksen hyväksymistä, jos valiokunta ei ole voinut kokoontua säädetyssä ajassa.

OSA II a

ULKOSUHTEET

LUKU 12

Kansainväliset sopimukset

89   artikla

Poistettu

90   artikla

Kansainväliset sopimukset

| 1. | Kun suunnitellaan neuvottelujen aloittamista kansainvälisen sopimuksen tekemiseksi, uusimiseksi tai tarkistamiseksi, asiasta vastaava valiokunta voi päättää laatia mietinnön tai valvoa menettelyä muulla tavalla ja ilmoittaa tästä päätöksestä valiokuntien puheenjohtajakokoukselle. Muilta valiokunnilta voidaan tarvittaessa pyytää lausunto 49 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Tarvittaessa noudatetaan 188 artiklan 2 kohtaa, 50 artiklaa ja 51 artiklaa.
  Asiasta vastaavan valiokunnan ja yhteistyöhön osallistuvien valiokuntien puheenjohtajat, esittelijä ja valmistelijat varmistavat yhdessä, että parlamentti saa välittömästi, säännöllisesti ja tarvittaessa luottamuksellisesti täydelliset tiedot kaikissa kansainvälisiin sopimuksiin liittyvien neuvottelujen ja näiden sopimusten tekemisen vaiheissa, mukaan luettuina suositukset neuvotteluohjeiksi ja lopulliset hyväksytyt neuvotteluohjeet, sekä 3 kohdassa tarkoitetut tiedot






  — | komissiolta Euroopan unionin toiminnasta tehdystä sopimuksesta sille aiheutuvien velvoitteiden ja Euroopan parlamentin ja komission välisiä suhteita koskevan puitesopimuksen tuomien sitoumusten nojalla, ja |
| --- | --- | --- |

1.

Kun suunnitellaan neuvottelujen aloittamista kansainvälisen sopimuksen tekemiseksi, uusimiseksi tai tarkistamiseksi, asiasta vastaava valiokunta voi päättää laatia mietinnön tai valvoa menettelyä muulla tavalla ja ilmoittaa tästä päätöksestä valiokuntien puheenjohtajakokoukselle. Muilta valiokunnilta voidaan tarvittaessa pyytää lausunto 49 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Tarvittaessa noudatetaan 188 artiklan 2 kohtaa, 50 artiklaa ja 51 artiklaa.

Asiasta vastaavan valiokunnan ja yhteistyöhön osallistuvien valiokuntien puheenjohtajat, esittelijä ja valmistelijat varmistavat yhdessä, että parlamentti saa välittömästi, säännöllisesti ja tarvittaessa luottamuksellisesti täydelliset tiedot kaikissa kansainvälisiin sopimuksiin liittyvien neuvottelujen ja näiden sopimusten tekemisen vaiheissa, mukaan luettuina suositukset neuvotteluohjeiksi ja lopulliset hyväksytyt neuvotteluohjeet, sekä 3 kohdassa tarkoitetut tiedot

—

komissiolta Euroopan unionin toiminnasta tehdystä sopimuksesta sille aiheutuvien velvoitteiden ja Euroopan parlamentin ja komission välisiä suhteita koskevan puitesopimuksen tuomien sitoumusten nojalla, ja

| — | neuvostolta Euroopan unionin toiminnasta tehdystä sopimuksesta sille aiheutuvien velvoitteiden nojalla. |
| --- | --- |

—

neuvostolta Euroopan unionin toiminnasta tehdystä sopimuksesta sille aiheutuvien velvoitteiden nojalla.

| 2. | Parlamentti voi asiasta vastaavan valiokunnan, poliittisen ryhmän tai vähintään 40 jäsenen ehdotuksesta pyytää neuvostolta, että se ei anna valtuuksia neuvottelujen aloittamiseen, ennen kuin parlamentti on asiasta vastaavan valiokunnan mietinnön pohjalta ilmoittanut kantansa ehdotettuihin neuvotteluvaltuuksiin. |
| --- | --- |

2.

Parlamentti voi asiasta vastaavan valiokunnan, poliittisen ryhmän tai vähintään 40 jäsenen ehdotuksesta pyytää neuvostolta, että se ei anna valtuuksia neuvottelujen aloittamiseen, ennen kuin parlamentti on asiasta vastaavan valiokunnan mietinnön pohjalta ilmoittanut kantansa ehdotettuihin neuvotteluvaltuuksiin.

| 3. | Kun neuvottelut on määrä aloittaa, asiasta vastaava valiokunta tiedustelee komissiolta 1 kohdassa tarkoitettujen kansainvälisten sopimusten tekemiselle valittua oikeusperustaa. Asiasta vastaava valiokunta tarkistaa valitun oikeusperustan 37 artiklan mukaisesti. Jos komissio ei ilmoita oikeusperustaa tai jos oikeusperustan pätevyys kyseenalaistetaan, sovelletaan 37 artiklan määräyksiä. |
| --- | --- |

3.

Kun neuvottelut on määrä aloittaa, asiasta vastaava valiokunta tiedustelee komissiolta 1 kohdassa tarkoitettujen kansainvälisten sopimusten tekemiselle valittua oikeusperustaa. Asiasta vastaava valiokunta tarkistaa valitun oikeusperustan 37 artiklan mukaisesti. Jos komissio ei ilmoita oikeusperustaa tai jos oikeusperustan pätevyys kyseenalaistetaan, sovelletaan 37 artiklan määräyksiä.

| 4. | Parlamentti voi missä tahansa neuvottelujen vaiheessa antaa suosituksia asiasta vastaavan valiokunnan mietinnön pohjalta ja käsiteltyään kaikki asiaan liittyvät ehdotukset, jotka on jätetty 121 artiklan mukaisesti, pyytää, että ne otetaan huomioon ennen käsiteltävänä olevan kansainvälisen sopimuksen tekemistä. |
| --- | --- |

4.

Parlamentti voi missä tahansa neuvottelujen vaiheessa antaa suosituksia asiasta vastaavan valiokunnan mietinnön pohjalta ja käsiteltyään kaikki asiaan liittyvät ehdotukset, jotka on jätetty 121 artiklan mukaisesti, pyytää, että ne otetaan huomioon ennen käsiteltävänä olevan kansainvälisen sopimuksen tekemistä.

| 5. | Kun neuvottelut on päätetty mutta sopimusta ei vielä ole allekirjoitettu, sopimusluonnos lähetetään parlamenttiin lausuntoa tai hyväksyntää varten. Hyväksyntämenettelyssä sovelletaan 81 artiklaa. |
| --- | --- |

5.

Kun neuvottelut on päätetty mutta sopimusta ei vielä ole allekirjoitettu, sopimusluonnos lähetetään parlamenttiin lausuntoa tai hyväksyntää varten. Hyväksyntämenettelyssä sovelletaan 81 artiklaa.

| 6. | Ennen kuin hyväksynnästä äänestetään, asiasta vastaava valiokunta, poliittinen ryhmä tai vähintään kymmenesosa jäsenistä voi ehdottaa, että parlamentti pyytää unionin tuomioistuimelta lausunnon kansainvälisen sopimuksen yhteensopivuudesta perussopimusten kanssa. Jos parlamentti hyväksyy ehdotuksen, äänestystä hyväksynnästä lykätään, kunnes tuomioistuin on antanut lausuntonsa. |
| --- | --- |

6.

Ennen kuin hyväksynnästä äänestetään, asiasta vastaava valiokunta, poliittinen ryhmä tai vähintään kymmenesosa jäsenistä voi ehdottaa, että parlamentti pyytää unionin tuomioistuimelta lausunnon kansainvälisen sopimuksen yhteensopivuudesta perussopimusten kanssa. Jos parlamentti hyväksyy ehdotuksen, äänestystä hyväksynnästä lykätään, kunnes tuomioistuin on antanut lausuntonsa.

| 7. | Parlamentti antaa Euroopan unionin tekemän kansainvälisen sopimuksen tai rahoituspöytäkirjan tekemistä, jatkamista tai muuttamista koskevan lausuntonsa tai hyväksyntänsä yhdessä äänestyksessä annettujen äänten enemmistöllä. Sopimuksen tai pöytäkirjan tekstiä koskevia tarkistuksia ei voida jättää käsiteltäväksi. |
| --- | --- |

7.

Parlamentti antaa Euroopan unionin tekemän kansainvälisen sopimuksen tai rahoituspöytäkirjan tekemistä, jatkamista tai muuttamista koskevan lausuntonsa tai hyväksyntänsä yhdessä äänestyksessä annettujen äänten enemmistöllä. Sopimuksen tai pöytäkirjan tekstiä koskevia tarkistuksia ei voida jättää käsiteltäväksi.

| 8. | Jos parlamentin lausunto on kielteinen, puhemies pyytää, että neuvosto ei tee kyseistä sopimusta. |
| --- | --- |

8.

Jos parlamentin lausunto on kielteinen, puhemies pyytää, että neuvosto ei tee kyseistä sopimusta.

| 9. | Jos parlamentti ei anna hyväksyntää kansainväliselle sopimukselle, puhemies ilmoittaa neuvostolle, että kyseistä sopimusta ei voida tehdä. |
| --- | --- |

9.

Jos parlamentti ei anna hyväksyntää kansainväliselle sopimukselle, puhemies ilmoittaa neuvostolle, että kyseistä sopimusta ei voida tehdä.

91   artikla

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 218 artiklaan perustuvat menettelyt sovellettaessa kansainvälisiä sopimuksia väliaikaisesti tai keskeytettäessä niiden soveltaminen tai määritettäessä unionin kanta kansainvälisellä sopimuksella perustetussa elimessä

Kun komissio Euroopan unionin toiminnasta tehdystä sopimuksesta sekä Euroopan parlamentin ja komission välisiä suhteita koskevasta puitesopimuksesta sille aiheutuvien velvoitteiden mukaisesti ilmoittaa parlamentille ja neuvostolle aikovansa ehdottaa kansainvälisen sopimuksen väliaikaista soveltamista tai soveltamisen keskeyttämistä, täysistunnossa annetaan julkilausuma ja järjestetään keskustelu. Parlamentti voi antaa suosituksia työjärjestyksen 90 tai 97 artiklan mukaisesti.

Samaa menettelyä noudatetaan, kun komissio ilmoittaa parlamentille ehdotuksesta, joka koskee unionin kannan määrittämistä kansainvälisellä sopimuksella perustetussa elimessä.

LUKU 13

Unionin ulkoinen edustus ja yhteinen ulko- ja turvallisuuspolitiikka

92   artikla

Poistettu

93   artikla

Erityisedustajat

| 1. | Jos neuvosto aikoo nimittää erityisedustajan Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 33 artiklan mukaisesti, puhemies pyytää – asiasta vastaavan valiokunnan pyynnöstä – neuvostoa antamaan julkilausuman ja vastaamaan erityisedustajan valtuuksista, tavoitteista ja muista hänen tehtäviinsä tai asemaansa liittyvistä asioista esitettyihin kysymyksiin. |
| --- | --- |

1.

Jos neuvosto aikoo nimittää erityisedustajan Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 33 artiklan mukaisesti, puhemies pyytää – asiasta vastaavan valiokunnan pyynnöstä – neuvostoa antamaan julkilausuman ja vastaamaan erityisedustajan valtuuksista, tavoitteista ja muista hänen tehtäviinsä tai asemaansa liittyvistä asioista esitettyihin kysymyksiin.

| 2. | Erityisedustaja voidaan kutsua nimityksensä jälkeen mutta ennen virkaanastumistaan asiasta vastaavaan valiokuntaan antamaan lausuma ja vastaamaan kysymyksiin. |
| --- | --- |

2.

Erityisedustaja voidaan kutsua nimityksensä jälkeen mutta ennen virkaanastumistaan asiasta vastaavaan valiokuntaan antamaan lausuma ja vastaamaan kysymyksiin.

| 3. | Kolmen kuukauden kuluessa kuulemisesta valiokunta voi tarpeen mukaan esittää 121 artiklan mukaisen suosituksen, joka liittyy suoraan lausumaan ja vastauksiin. |
| --- | --- |

3.

Kolmen kuukauden kuluessa kuulemisesta valiokunta voi tarpeen mukaan esittää 121 artiklan mukaisen suosituksen, joka liittyy suoraan lausumaan ja vastauksiin.

| 4. | Erityisedustajaa pyydetään tiedottamaan parlamentille yksityiskohtaisesti ja säännöllisesti valtuuksiensa käytöstä. |
| --- | --- |

4.

Erityisedustajaa pyydetään tiedottamaan parlamentille yksityiskohtaisesti ja säännöllisesti valtuuksiensa käytöstä.

| 5. | Neuvoston nimittämä erityisedustaja, joka hoitaa tiettyjä poliittisia erityistehtäviä, voidaan kutsua asiasta vastaavaan valiokuntaan antamaan lausuma joko edustajan omasta tai parlamentin aloitteesta. |
| --- | --- |

5.

Neuvoston nimittämä erityisedustaja, joka hoitaa tiettyjä poliittisia erityistehtäviä, voidaan kutsua asiasta vastaavaan valiokuntaan antamaan lausuma joko edustajan omasta tai parlamentin aloitteesta.

94   artikla

Poistettu

95   artikla

Kansainvälinen edustus

| 1. | Nimitettäessä unionin ulkomaisen edustuston päällikköä nimetty ehdokas voidaan kutsua parlamentin asianomaiseen elimeen antamaan lausuma ja vastaamaan kysymyksiin. |
| --- | --- |

1.

Nimitettäessä unionin ulkomaisen edustuston päällikköä nimetty ehdokas voidaan kutsua parlamentin asianomaiseen elimeen antamaan lausuma ja vastaamaan kysymyksiin.

| 2. | Kolmen kuukauden kuluessa 1 kohdassa tarkoitetusta kuulemisesta asiasta vastaava valiokunta voi hyväksyä päätöslauselman tai antaa suosituksen, joka liittyy suoraan lausumaan ja vastauksiin. |
| --- | --- |

2.

Kolmen kuukauden kuluessa 1 kohdassa tarkoitetusta kuulemisesta asiasta vastaava valiokunta voi hyväksyä päätöslauselman tai antaa suosituksen, joka liittyy suoraan lausumaan ja vastauksiin.

96   artikla

Parlamentin kuuleminen ja tietojen antaminen sille yhteistä ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa koskevissa asioissa

| 1. | Kun parlamenttia kuullaan Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 36 artiklan mukaisesti, asia lähetetään asiasta vastaavaan valiokuntaan, joka voi antaa suosituksia tämän työjärjestyksen 97 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

1.

Kun parlamenttia kuullaan Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 36 artiklan mukaisesti, asia lähetetään asiasta vastaavaan valiokuntaan, joka voi antaa suosituksia tämän työjärjestyksen 97 artiklan mukaisesti.

| 2. | Asianomaiset valiokunnat huolehtivat siitä, että komission varapuheenjohtaja / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja antaa niille säännöllisesti ja ajoissa tietoja unionin yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan kehityksestä ja täytäntöönpanosta, kustannuksista, joita on odotettavissa aina, kun yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan alalla tehdään menoja aiheuttava päätös, sekä muista taloudellisista näkökohdista, jotka liittyvät tämän politiikan täytäntöönpanoon. Valiokunta voi varapuheenjohtajan / korkean edustajan pyynnöstä päättää poikkeuksellisesti pitää kokouksensa suljetuin ovin. |
| --- | --- |

2.

Asianomaiset valiokunnat huolehtivat siitä, että komission varapuheenjohtaja / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja antaa niille säännöllisesti ja ajoissa tietoja unionin yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan kehityksestä ja täytäntöönpanosta, kustannuksista, joita on odotettavissa aina, kun yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan alalla tehdään menoja aiheuttava päätös, sekä muista taloudellisista näkökohdista, jotka liittyvät tämän politiikan täytäntöönpanoon. Valiokunta voi varapuheenjohtajan / korkean edustajan pyynnöstä päättää poikkeuksellisesti pitää kokouksensa suljetuin ovin.

| 3. | Kahdesti vuodessa järjestetään keskustelu varapuheenjohtajan / korkean edustajan laatimasta neuvoa-antavasta asiakirjasta, jossa käsitellään yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan keskeisiä näkökohtia ja perusvalintoja, yhteinen turvallisuus- ja puolustuspolitiikka ja unionin talousarvioon kohdistuvat rahoitusvaikutukset mukaan lukien. Tällöin sovelletaan 110 artiklassa määrättyjä menettelyjä.

  (Katso myös 121 artiklan tulkinta.) |
| --- | --- |

3.

Kahdesti vuodessa järjestetään keskustelu varapuheenjohtajan / korkean edustajan laatimasta neuvoa-antavasta asiakirjasta, jossa käsitellään yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan keskeisiä näkökohtia ja perusvalintoja, yhteinen turvallisuus- ja puolustuspolitiikka ja unionin talousarvioon kohdistuvat rahoitusvaikutukset mukaan lukien. Tällöin sovelletaan 110 artiklassa määrättyjä menettelyjä.

(Katso myös 121 artiklan tulkinta.)

| 4. | Varapuheenjohtaja / korkea edustaja kutsutaan kaikkiin täysistuntokeskusteluihin, jotka koskevat ulko-, turvallisuus- tai puolustuspolitiikkaa. |
| --- | --- |

4.

Varapuheenjohtaja / korkea edustaja kutsutaan kaikkiin täysistuntokeskusteluihin, jotka koskevat ulko-, turvallisuus- tai puolustuspolitiikkaa.

97   artikla

Yhteistä ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa koskevat suositukset

| 1. | Yhteistä ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa koskevista asioista vastaava valiokunta voi laatia vastuualuettaan koskevia suosituksia neuvostolle saatuaan luvan puheenjohtajakokoukselta tai 121 artiklan mukaisen ehdotuksen perusteella. |
| --- | --- |

1.

Yhteistä ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa koskevista asioista vastaava valiokunta voi laatia vastuualuettaan koskevia suosituksia neuvostolle saatuaan luvan puheenjohtajakokoukselta tai 121 artiklan mukaisen ehdotuksen perusteella.

| 2. | Kiireellisissä tapauksissa puhemies voi antaa edellisen kohdan mukaisen luvan. Puhemies voi myös antaa valiokunnalle luvan kiireellisen kokouksen pitämiseen. |
| --- | --- |

2.

Kiireellisissä tapauksissa puhemies voi antaa edellisen kohdan mukaisen luvan. Puhemies voi myös antaa valiokunnalle luvan kiireellisen kokouksen pitämiseen.

| 3. | Näiden suositusten, jotka on äänestystä varten esitettävä kirjallisina, hyväksymismenettelyssä ei sovelleta 146 artiklaa, ja niihin voidaan esittää suullisia tarkistuksia.

  Työjärjestyksen 146 artiklaa voidaan olla soveltamatta vain valiokunnissa ja vain kiireellisissä tapauksissa. Työjärjestyksen 146 artiklan määräyksiä ei voida olla soveltamatta valiokuntien kokouksissa, joita ei ole julistettu kiireellisiksi, eikä täysistunnoissa.


  Määräys, jonka mukaan voidaan esittää suullisia tarkistuksia, tarkoittaa, etteivät jäsenet voi vastustaa suullisista tarkistuksista äänestyttämistä valiokunnassa. |
| --- | --- |

3.

Näiden suositusten, jotka on äänestystä varten esitettävä kirjallisina, hyväksymismenettelyssä ei sovelleta 146 artiklaa, ja niihin voidaan esittää suullisia tarkistuksia.

Työjärjestyksen 146 artiklaa voidaan olla soveltamatta vain valiokunnissa ja vain kiireellisissä tapauksissa. Työjärjestyksen 146 artiklan määräyksiä ei voida olla soveltamatta valiokuntien kokouksissa, joita ei ole julistettu kiireellisiksi, eikä täysistunnoissa.

Määräys, jonka mukaan voidaan esittää suullisia tarkistuksia, tarkoittaa, etteivät jäsenet voi vastustaa suullisista tarkistuksista äänestyttämistä valiokunnassa.

| 4. | Tällä tavoin laaditut suositukset otetaan seuraavan istuntojakson esityslistalle. Puhemiehen kiireellisiksi katsomissa tapauksissa suositukset voidaan ottaa meneillään olevan istuntojakson esityslistalle. Suositukset katsotaan hyväksytyiksi, jollei vähintään 40 jäsentä ole jättänyt kirjallista vastalausetta ennen istuntojakson alkua. Jälkimmäisessä tapauksessa valiokunnan suositukset otetaan keskustelua ja äänestystä varten kyseisen istuntojakson esityslistalle. Poliittinen ryhmä tai vähintään 40 jäsentä voi jättää käsiteltäväksi tarkistuksia. |
| --- | --- |

4.

Tällä tavoin laaditut suositukset otetaan seuraavan istuntojakson esityslistalle. Puhemiehen kiireellisiksi katsomissa tapauksissa suositukset voidaan ottaa meneillään olevan istuntojakson esityslistalle. Suositukset katsotaan hyväksytyiksi, jollei vähintään 40 jäsentä ole jättänyt kirjallista vastalausetta ennen istuntojakson alkua. Jälkimmäisessä tapauksessa valiokunnan suositukset otetaan keskustelua ja äänestystä varten kyseisen istuntojakson esityslistalle. Poliittinen ryhmä tai vähintään 40 jäsentä voi jättää käsiteltäväksi tarkistuksia.

98   artikla

Ihmisoikeuksien loukkaukset

Kullakin istuntojaksolla asiasta vastaavat valiokunnat voivat kukin ilman erillistä lupaa laatia päätöslauselmaesityksen ihmisoikeuksien loukkauksia koskevista tapauksista 97 artiklan 4 kohdassa esitetyn menettelyn mukaisesti.

LUKU 14

Poistettu

99   artikla

Poistettu

100   artikla

Poistettu

101   artikla

Poistettu

LUKU 15

Poistettu

102   artikla

Poistettu

OSA III

AVOIMUUS JA SEURATTAVUUS

103   artikla

Parlamentin toiminnan avoimuus

| 1. | Parlamentti noudattaa toiminnassaan mahdollisimman suurta avoimuutta Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 1 artiklan toisen kohdan, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 15 artiklan sekä Euroopan unionin perusoikeuskirjan 42 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

1.

Parlamentti noudattaa toiminnassaan mahdollisimman suurta avoimuutta Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 1 artiklan toisen kohdan, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 15 artiklan sekä Euroopan unionin perusoikeuskirjan 42 artiklan mukaisesti.

| 2. | Parlamentin keskustelut ovat julkisia. |
| --- | --- |

2.

Parlamentin keskustelut ovat julkisia.

| 3. | Parlamentin valiokuntien kokoukset ovat pääsääntöisesti julkisia. Valiokunnat voivat kuitenkin viimeistään hyväksyessään kokouksen esityslistan päättää jakaa siinä olevat kohdat julkisesti ja suljetuin ovin käsiteltäviin kohtiin. Jos kokous pidetään suljetuin ovin, valiokunta voi kuitenkin saattaa asiakirjat ja pöytäkirjat julkisesti saataville, jollei Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1049/2001 4 artiklan 1–4 alakohdassa toisin säädetä. Jos luottamuksellisuutta koskevia sääntöjä on rikottu, sovelletaan 153 artiklan määräyksiä. |
| --- | --- |

3.

Parlamentin valiokuntien kokoukset ovat pääsääntöisesti julkisia. Valiokunnat voivat kuitenkin viimeistään hyväksyessään kokouksen esityslistan päättää jakaa siinä olevat kohdat julkisesti ja suljetuin ovin käsiteltäviin kohtiin. Jos kokous pidetään suljetuin ovin, valiokunta voi kuitenkin saattaa asiakirjat ja pöytäkirjat julkisesti saataville, jollei Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1049/2001 4 artiklan 1–4 alakohdassa toisin säädetä. Jos luottamuksellisuutta koskevia sääntöjä on rikottu, sovelletaan 153 artiklan määräyksiä.

| 4. | Parlamentaariseen koskemattomuuteen liittyviä menettelyjä koskevat pyynnöt käsitellään asiasta vastaavassa valiokunnassa tämän työjärjestyksen 7 artiklan mukaisesti aina suljetuin ovin. |
| --- | --- |

4.

Parlamentaariseen koskemattomuuteen liittyviä menettelyjä koskevat pyynnöt käsitellään asiasta vastaavassa valiokunnassa tämän työjärjestyksen 7 artiklan mukaisesti aina suljetuin ovin.

104   artikla

Asiakirjojen julkisuus

| 1. | Jokaisella unionin kansalaisella sekä jokaisella luonnollisella henkilöllä, joka asuu jossain jäsenvaltiossa, sekä jokaisella oikeushenkilöllä, jolla on sääntömääräinen kotipaikka jossain jäsenvaltiossa, on oikeus tutustua Euroopan parlamentin asiakirjoihin Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 15 artiklan mukaisesti noudattaen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1049/2001 säädettyjä periaatteita, edellytyksiä ja rajoituksia sekä tähän työjärjestykseen sisältyviä erityismääräyksiä.
  Parlamentin asiakirjat saatetaan mahdollisuuksien mukaan samoin edellytyksin muiden luonnollisten henkilöiden tai oikeushenkilöiden saataville.
  Asetus (EY) N:o 1049/2001 julkaistaan tiedoksi yhdessä työjärjestyksen kanssa. |
| --- | --- |

1.

Jokaisella unionin kansalaisella sekä jokaisella luonnollisella henkilöllä, joka asuu jossain jäsenvaltiossa, sekä jokaisella oikeushenkilöllä, jolla on sääntömääräinen kotipaikka jossain jäsenvaltiossa, on oikeus tutustua Euroopan parlamentin asiakirjoihin Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 15 artiklan mukaisesti noudattaen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1049/2001 säädettyjä periaatteita, edellytyksiä ja rajoituksia sekä tähän työjärjestykseen sisältyviä erityismääräyksiä.

Parlamentin asiakirjat saatetaan mahdollisuuksien mukaan samoin edellytyksin muiden luonnollisten henkilöiden tai oikeushenkilöiden saataville.

Asetus (EY) N:o 1049/2001 julkaistaan tiedoksi yhdessä työjärjestyksen kanssa.

| 2. | Ilmauksella ’parlamentin asiakirjat’ tarkoitetaan asiakirjojen julkisuuden kannalta kaikkia asetuksen (EY) N:o 1049/2001 3 artiklan a alakohdassa tarkoitettuja tallenteita, joiden laatijana tai vastaanottajana ovat osan I luvussa 2 mainitut parlamentin toimihenkilöt, parlamentin elimet, valiokunnat tai parlamenttien välisistä suhteista vastaavat valtuuskunnat tai parlamentin sihteeristö.
  Yksittäisten parlamentin jäsenten tai poliittisten ryhmien laatimat asiakirjat ovat asiakirjojen julkisuuden kannalta parlamentin asiakirjoja, jos ne on jätetty käsiteltäväksi työjärjestyksen mukaisesti.
  Puhemiehistö laatii säännöt, joilla varmistetaan, että kaikki parlamentin asiakirjat kootaan rekisteriin. |
| --- | --- |

2.

Ilmauksella ’parlamentin asiakirjat’ tarkoitetaan asiakirjojen julkisuuden kannalta kaikkia asetuksen (EY) N:o 1049/2001 3 artiklan a alakohdassa tarkoitettuja tallenteita, joiden laatijana tai vastaanottajana ovat osan I luvussa 2 mainitut parlamentin toimihenkilöt, parlamentin elimet, valiokunnat tai parlamenttien välisistä suhteista vastaavat valtuuskunnat tai parlamentin sihteeristö.

Yksittäisten parlamentin jäsenten tai poliittisten ryhmien laatimat asiakirjat ovat asiakirjojen julkisuuden kannalta parlamentin asiakirjoja, jos ne on jätetty käsiteltäväksi työjärjestyksen mukaisesti.

Puhemiehistö laatii säännöt, joilla varmistetaan, että kaikki parlamentin asiakirjat kootaan rekisteriin.

| 3. | Parlamentti perustaa asiakirjojaan varten rekisterin. Lainsäädäntöasiakirjat ja tietyt muut asiakirjatyypit ovat saatavilla suoraan parlamentin asiakirjarekisterin kautta asetuksen (EY) N:o 1049/2001 mukaisesti. Rekisteriin sisällytetään mahdollisimman laajalti viitteitä muihin parlamentin asiakirjoihin.
  Asiakirjatyypit, jotka ovat saatavilla suoraan, mainitaan luettelossa, jonka puhemiehistö hyväksyy ja joka julkaistaan parlamentin www-sivustolla. Luettelo ei rajoita oikeutta tutustua asiakirjoihin, jotka eivät kuulu lueteltuihin asiakirjatyyppeihin; kyseiset asiakirjat annetaan tutustuttavaksi kirjallisesta hakemuksesta.
  Puhemiehistö voi antaa asiakirjojen saatavuuteen liittyvistä järjestelyistä asetuksen (EY) N:o 1049/2001 mukaisia sääntöjä, jotka julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä. |
| --- | --- |

3.

Parlamentti perustaa asiakirjojaan varten rekisterin. Lainsäädäntöasiakirjat ja tietyt muut asiakirjatyypit ovat saatavilla suoraan parlamentin asiakirjarekisterin kautta asetuksen (EY) N:o 1049/2001 mukaisesti. Rekisteriin sisällytetään mahdollisimman laajalti viitteitä muihin parlamentin asiakirjoihin.

Asiakirjatyypit, jotka ovat saatavilla suoraan, mainitaan luettelossa, jonka puhemiehistö hyväksyy ja joka julkaistaan parlamentin www-sivustolla. Luettelo ei rajoita oikeutta tutustua asiakirjoihin, jotka eivät kuulu lueteltuihin asiakirjatyyppeihin; kyseiset asiakirjat annetaan tutustuttavaksi kirjallisesta hakemuksesta.

Puhemiehistö voi antaa asiakirjojen saatavuuteen liittyvistä järjestelyistä asetuksen (EY) N:o 1049/2001 mukaisia sääntöjä, jotka julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

| 4. | Puhemiehistö nimeää elimet, jotka vastaavat alkuperäisten hakemusten käsittelystä (asetuksen (EY) N:o 1049/2001 7 artikla), ja tekee uudistettuja hakemuksia (asetuksen 8 artikla) sekä arkaluonteisia asiakirjoja (asetuksen 9 artikla) koskevat päätökset. |
| --- | --- |

4.

Puhemiehistö nimeää elimet, jotka vastaavat alkuperäisten hakemusten käsittelystä (asetuksen (EY) N:o 1049/2001 7 artikla), ja tekee uudistettuja hakemuksia (asetuksen 8 artikla) sekä arkaluonteisia asiakirjoja (asetuksen 9 artikla) koskevat päätökset.

| 5. | Puheenjohtajakokous nimittää parlamentin edustajat asetuksen (EY) N:o 1049/2001 15 artiklan 2 kohdan nojalla perustettuun toimielinten väliseen komiteaan. |
| --- | --- |

5.

Puheenjohtajakokous nimittää parlamentin edustajat asetuksen (EY) N:o 1049/2001 15 artiklan 2 kohdan nojalla perustettuun toimielinten väliseen komiteaan.

| 6. | Yksi varapuhemiehistä vastaa asiakirjoihin tutustumista koskevien hakemusten käsittelyn valvonnasta. |
| --- | --- |

6.

Yksi varapuhemiehistä vastaa asiakirjoihin tutustumista koskevien hakemusten käsittelyn valvonnasta.

| 7. | Parlamentin asiasta vastaava valiokunta laatii puhemiehistön antamien ja muista lähteistä saatujen tietojen perusteella asetuksen (EY) N:o 1049/2001 17 artiklassa tarkoitetun vuosittaisen kertomuksen ja antaa sen täysistunnon käsiteltäväksi.
  Asiasta vastaava valiokunta tarkastelee ja arvioi myös muiden toimielinten ja virastojen mainitun asetuksen 17 artiklan mukaisesti antamia kertomuksia. |
| --- | --- |

7.

Parlamentin asiasta vastaava valiokunta laatii puhemiehistön antamien ja muista lähteistä saatujen tietojen perusteella asetuksen (EY) N:o 1049/2001 17 artiklassa tarkoitetun vuosittaisen kertomuksen ja antaa sen täysistunnon käsiteltäväksi.

Asiasta vastaava valiokunta tarkastelee ja arvioi myös muiden toimielinten ja virastojen mainitun asetuksen 17 artiklan mukaisesti antamia kertomuksia.

OSA IV

SUHTEET MUIHIN TOIMIELIMIIN JA ELIMIIN

LUKU 1

Nimitykset

105   artikla

Komission puheenjohtajan valitseminen

| 1. | Eurooppa-neuvoston ehdotettua ehdokasta komission puheenjohtajaksi puhemies pyytää ehdokasta antamaan parlamentille lausuman ja esittelemään poliittiset toimintalinjauksensa. Lausumaa seuraa keskustelu.
  Eurooppa-neuvosto kutsutaan ottamaan osaa keskusteluun. |
| --- | --- |

1.

Eurooppa-neuvoston ehdotettua ehdokasta komission puheenjohtajaksi puhemies pyytää ehdokasta antamaan parlamentille lausuman ja esittelemään poliittiset toimintalinjauksensa. Lausumaa seuraa keskustelu.

Eurooppa-neuvosto kutsutaan ottamaan osaa keskusteluun.

| 2. | Parlamentti valitsee komission puheenjohtajan jäsentensä enemmistöllä.
  Äänestys toimitetaan salaisena. |
| --- | --- |

2.

Parlamentti valitsee komission puheenjohtajan jäsentensä enemmistöllä.

Äänestys toimitetaan salaisena.

| 3. | Jos ehdokas valitaan, puhemies ilmoittaa siitä neuvostolle ja pyytää sitä ja valittua komission puheenjohtajaa nimeämään yhteisellä sopimuksella ehdokkaat komission jäseniksi. |
| --- | --- |

3.

Jos ehdokas valitaan, puhemies ilmoittaa siitä neuvostolle ja pyytää sitä ja valittua komission puheenjohtajaa nimeämään yhteisellä sopimuksella ehdokkaat komission jäseniksi.

| 4. | Jos ehdokas ei saa taakseen vaadittua enemmistöä, puhemies kehottaa Eurooppa-neuvostoa ehdottamaan kuukauden kuluessa uutta ehdokasta, joka valitaan samaa menettelyä noudattaen. |
| --- | --- |

4.

Jos ehdokas ei saa taakseen vaadittua enemmistöä, puhemies kehottaa Eurooppa-neuvostoa ehdottamaan kuukauden kuluessa uutta ehdokasta, joka valitaan samaa menettelyä noudattaen.

106   artikla

Komission valitseminen

| 1. | Puhemies pyytää, valittua komission puheenjohtajaa kuultuaan, tämän ja neuvoston komission jäseniksi ehdottamia henkilöitä saapumaan eri valiokuntiin sen mukaan, mitä tehtäviä ehdokkaiden oletetaan saavan hoitaakseen. Ehdokkaiden kuulemiseksi järjestettävät tilaisuudet ovat julkisia. |
| --- | --- |

1.

Puhemies pyytää, valittua komission puheenjohtajaa kuultuaan, tämän ja neuvoston komission jäseniksi ehdottamia henkilöitä saapumaan eri valiokuntiin sen mukaan, mitä tehtäviä ehdokkaiden oletetaan saavan hoitaakseen. Ehdokkaiden kuulemiseksi järjestettävät tilaisuudet ovat julkisia.

| 2. | Valiokunta pyytää komission jäsenehdokasta antamaan lausuman ja vastaamaan kysymyksiin. Kuulemiset järjestetään siten, että komission jäsenehdokkaat voivat antaa parlamentille kaikki asiaankuuluvat tiedot. Kuulemisten järjestämistä koskevat määräykset ovat työjärjestyksen liitteenä (12). |
| --- | --- |

2.

Valiokunta pyytää komission jäsenehdokasta antamaan lausuman ja vastaamaan kysymyksiin. Kuulemiset järjestetään siten, että komission jäsenehdokkaat voivat antaa parlamentille kaikki asiaankuuluvat tiedot. Kuulemisten järjestämistä koskevat määräykset ovat työjärjestyksen liitteenä (12).

| 3. | Valittu puheenjohtaja esittelee komission jäsenten kollegion ja heidän ohjelmansa parlamentin istunnossa, johon kutsutaan kaikki neuvoston jäsenet. Lausumaa seuraa keskustelu. |
| --- | --- |

3.

Valittu puheenjohtaja esittelee komission jäsenten kollegion ja heidän ohjelmansa parlamentin istunnossa, johon kutsutaan kaikki neuvoston jäsenet. Lausumaa seuraa keskustelu.

| 4. | Keskustelun päätteeksi jokainen poliittinen ryhmä tai vähintään 40 jäsentä voi jättää käsiteltäväksi päätöslauselmaesityksen. Tällöin sovelletaan 110 artiklan 3, 4 ja 5 kohtaa.
  Äänestettyään päätöslauselmaesityksestä parlamentti valitsee tai hylkää komission annettujen äänten enemmistöllä.
  Äänestys toimitetaan nimenhuudon mukaan.
  Parlamentti voi lykätä äänestyksen seuraavaan istuntoon. |
| --- | --- |

4.

Keskustelun päätteeksi jokainen poliittinen ryhmä tai vähintään 40 jäsentä voi jättää käsiteltäväksi päätöslauselmaesityksen. Tällöin sovelletaan 110 artiklan 3, 4 ja 5 kohtaa.

Äänestettyään päätöslauselmaesityksestä parlamentti valitsee tai hylkää komission annettujen äänten enemmistöllä.

Äänestys toimitetaan nimenhuudon mukaan.

Parlamentti voi lykätä äänestyksen seuraavaan istuntoon.

| 5. | Puhemies ilmoittaa neuvostolle komission valinnasta tai hylkäämisestä. |
| --- | --- |

5.

Puhemies ilmoittaa neuvostolle komission valinnasta tai hylkäämisestä.

| 6. | Jos komission jäsenten vastuualueet muuttuvat merkittävästi toimikauden aikana, avoimeksi tullut tehtävä täytetään tai uusi komission jäsen nimitetään uuden jäsenvaltion liittymisen seurauksena, heitä pyydetään saapumaan valiokuntiin, jotka vastaavat heidän toimialaansa kuuluvista asioista, 2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

6.

Jos komission jäsenten vastuualueet muuttuvat merkittävästi toimikauden aikana, avoimeksi tullut tehtävä täytetään tai uusi komission jäsen nimitetään uuden jäsenvaltion liittymisen seurauksena, heitä pyydetään saapumaan valiokuntiin, jotka vastaavat heidän toimialaansa kuuluvista asioista, 2 kohdan mukaisesti.

107   artikla

Epäluottamuslause-esitys komissiolle

| 1. | Yksi kymmenesosa parlamentin jäsenistä voi jättää puhemiehelle komissiota koskevan epäluottamuslause-esityksen. |
| --- | --- |

1.

Yksi kymmenesosa parlamentin jäsenistä voi jättää puhemiehelle komissiota koskevan epäluottamuslause-esityksen.

| 2. | Esitykseen on merkittävä ”epäluottamuslause-esitys”, ja se on perusteltava. Epäluottamuslause-esitys toimitetaan komissiolle. |
| --- | --- |

2.

Esitykseen on merkittävä ”epäluottamuslause-esitys”, ja se on perusteltava. Epäluottamuslause-esitys toimitetaan komissiolle.

| 3. | Kun puhemies on vastaanottanut epäluottamuslause-esityksen, hän ilmoittaa siitä heti jäsenille. |
| --- | --- |

3.

Kun puhemies on vastaanottanut epäluottamuslause-esityksen, hän ilmoittaa siitä heti jäsenille.

| 4. | Epäluottamuslause-esityksestä käydään keskustelu aikaisintaan 24 tunnin kuluttua siitä, kun epäluottamuslause-esityksen vastaanotosta on ilmoitettu jäsenille. |
| --- | --- |

4.

Epäluottamuslause-esityksestä käydään keskustelu aikaisintaan 24 tunnin kuluttua siitä, kun epäluottamuslause-esityksen vastaanotosta on ilmoitettu jäsenille.

| 5. | Epäluottamuslause-esityksestä toimitetaan äänestys nimenhuudon mukaan aikaisintaan 48 tunnin kuluttua keskustelun alkamisesta. |
| --- | --- |

5.

Epäluottamuslause-esityksestä toimitetaan äänestys nimenhuudon mukaan aikaisintaan 48 tunnin kuluttua keskustelun alkamisesta.

| 6. | Keskustelu ja äänestys toimitetaan viimeistään epäluottamuslause-esityksen esittämistä seuraavan istuntojakson aikana. |
| --- | --- |

6.

Keskustelu ja äänestys toimitetaan viimeistään epäluottamuslause-esityksen esittämistä seuraavan istuntojakson aikana.

| 7. | Epäluottamuslause hyväksytään kahdella kolmasosalla annetuista äänistä ja parlamentin jäsenten enemmistöllä. Äänestyksen tulos annetaan tiedoksi neuvoston puheenjohtajalle ja komission puheenjohtajalle. |
| --- | --- |

7.

Epäluottamuslause hyväksytään kahdella kolmasosalla annetuista äänistä ja parlamentin jäsenten enemmistöllä. Äänestyksen tulos annetaan tiedoksi neuvoston puheenjohtajalle ja komission puheenjohtajalle.

107 a   artikla

Euroopan unionin tuomioistuimen tuomareiden ja julkisasiamiesten nimitykset

Parlamentti nimeää asiasta vastaavan valiokunnan ehdotuksesta ehdokkaansa seitsemän henkilön komiteaan, joka tarkastelee ehdolla olevien henkilöiden soveltuvuutta unionin tuomioistuimen ja unionin yleisen tuomioistuimen tuomarin ja julkisasiamiehen tehtäviin.

108   artikla

Tilintarkastustuomioistuimen jäsenten nimittäminen

| 1. | Tilintarkastustuomioistuimen jäseniksi nimettyjä henkilöitä pyydetään antamaan lausuma asiasta vastaavalle valiokunnalle ja vastaamaan jäsenten esittämiin kysymyksiin. Kustakin nimityksestä äänestetään valiokunnassa erikseen salaisessa äänestyksessä. |
| --- | --- |

1.

Tilintarkastustuomioistuimen jäseniksi nimettyjä henkilöitä pyydetään antamaan lausuma asiasta vastaavalle valiokunnalle ja vastaamaan jäsenten esittämiin kysymyksiin. Kustakin nimityksestä äänestetään valiokunnassa erikseen salaisessa äänestyksessä.

| 2. | Asiasta vastaava valiokunta antaa parlamentille suosituksen nimitysten hyväksymisestä mietintönä, joka sisältää erillisen päätösehdotuksen kunkin ehdokkaan nimittämisestä. |
| --- | --- |

2.

Asiasta vastaava valiokunta antaa parlamentille suosituksen nimitysten hyväksymisestä mietintönä, joka sisältää erillisen päätösehdotuksen kunkin ehdokkaan nimittämisestä.

| 3. | Äänestys toimitetaan täysistunnossa kahden kuukauden kuluessa nimitysehdotuksen vastaanotosta, jollei parlamentti asiasta vastaavan valiokunnan, poliittisen ryhmän tai vähintään 40 jäsenen pyynnöstä toisin päätä. Parlamentti toimittaa kustakin nimityksestä erikseen salaisen äänestyksen ja tekee päätöksensä annettujen äänten enemmistöllä. |
| --- | --- |

3.

Äänestys toimitetaan täysistunnossa kahden kuukauden kuluessa nimitysehdotuksen vastaanotosta, jollei parlamentti asiasta vastaavan valiokunnan, poliittisen ryhmän tai vähintään 40 jäsenen pyynnöstä toisin päätä. Parlamentti toimittaa kustakin nimityksestä erikseen salaisen äänestyksen ja tekee päätöksensä annettujen äänten enemmistöllä.

| 4. | Jos parlamentin yksittäisestä nimityksestä antama lausunto on kielteinen, puhemies pyytää neuvostoa peruuttamaan nimitysehdotuksensa ja tekemään parlamentille uuden ehdotuksen. |
| --- | --- |

4.

Jos parlamentin yksittäisestä nimityksestä antama lausunto on kielteinen, puhemies pyytää neuvostoa peruuttamaan nimitysehdotuksensa ja tekemään parlamentille uuden ehdotuksen.

109   artikla

Euroopan keskuspankin johtokunnan jäsenten nimittäminen

| 1. | Euroopan keskuspankin puheenjohtajaksi nimetty ehdokas kutsutaan asiasta vastaavaan valiokuntaan antamaan lausuma ja vastaamaan jäsenten esittämiin kysymyksiin. |
| --- | --- |

1.

Euroopan keskuspankin puheenjohtajaksi nimetty ehdokas kutsutaan asiasta vastaavaan valiokuntaan antamaan lausuma ja vastaamaan jäsenten esittämiin kysymyksiin.

| 2. | Asiasta vastaava valiokunta antaa parlamentille suosituksen nimityksen hyväksymisestä tai hylkäämisestä. |
| --- | --- |

2.

Asiasta vastaava valiokunta antaa parlamentille suosituksen nimityksen hyväksymisestä tai hylkäämisestä.

| 3. | Äänestys toimitetaan kahden kuukauden kuluessa nimitysehdotuksen vastaanotosta, jollei parlamentti asiasta vastaavan valiokunnan, poliittisen ryhmän tai vähintään 40 jäsenen pyynnöstä toisin päätä. |
| --- | --- |

3.

Äänestys toimitetaan kahden kuukauden kuluessa nimitysehdotuksen vastaanotosta, jollei parlamentti asiasta vastaavan valiokunnan, poliittisen ryhmän tai vähintään 40 jäsenen pyynnöstä toisin päätä.

| 4. | Jos parlamentin antama lausunto on kielteinen, puhemies pyytää neuvostoa peruuttamaan nimitysehdotuksensa ja tekemään parlamentille uuden ehdotuksen. |
| --- | --- |

4.

Jos parlamentin antama lausunto on kielteinen, puhemies pyytää neuvostoa peruuttamaan nimitysehdotuksensa ja tekemään parlamentille uuden ehdotuksen.

| 5. | Samaa menettelyä sovelletaan Euroopan keskuspankin varapuheenjohtajan ja johtokunnan muiden jäsenten nimittämisen yhteydessä. |
| --- | --- |

5.

Samaa menettelyä sovelletaan Euroopan keskuspankin varapuheenjohtajan ja johtokunnan muiden jäsenten nimittämisen yhteydessä.

LUKU 2

Julkilausumat

110   artikla

Komission, neuvoston ja Eurooppa-neuvoston julkilausumat

| 1. | Komission, neuvoston ja Eurooppa-neuvoston jäsenet voivat milloin tahansa pyytää parlamentin puhemieheltä luvan julkilausuman antamiseen. Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja antaa julkilausuman jokaisen Eurooppa-neuvoston kokouksen jälkeen. Parlamentin puhemies päättää julkilausuman antamisen ajankohdasta ja siitä, seuraako julkilausumaa perinpohjainen keskustelu vai 30 minuuttia jäsenten esittämiä lyhyitä ja tarkoin rajattuja kysymyksiä. |
| --- | --- |

1.

Komission, neuvoston ja Eurooppa-neuvoston jäsenet voivat milloin tahansa pyytää parlamentin puhemieheltä luvan julkilausuman antamiseen. Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja antaa julkilausuman jokaisen Eurooppa-neuvoston kokouksen jälkeen. Parlamentin puhemies päättää julkilausuman antamisen ajankohdasta ja siitä, seuraako julkilausumaa perinpohjainen keskustelu vai 30 minuuttia jäsenten esittämiä lyhyitä ja tarkoin rajattuja kysymyksiä.

| 2. | Kun julkilausuma ja sitä seuraava keskustelu otetaan esityslistalle, parlamentti päättää, esittääkö se keskustelun päätteeksi päätöslauselman vai ei. Päätöslauselmaa ei voida esittää, jos samaa aihetta koskeva mietintö on määrä käsitellä samalla tai seuraavalla istuntojaksolla, ellei puhemies poikkeuksellisin perustein ehdota toisin. Jos parlamentti päättää esittää keskustelun päätteeksi päätöslauselman, valiokunta, poliittinen ryhmä tai vähintään 40 jäsentä voi jättää käsiteltäväksi päätöslauselmaesityksen. |
| --- | --- |

2.

Kun julkilausuma ja sitä seuraava keskustelu otetaan esityslistalle, parlamentti päättää, esittääkö se keskustelun päätteeksi päätöslauselman vai ei. Päätöslauselmaa ei voida esittää, jos samaa aihetta koskeva mietintö on määrä käsitellä samalla tai seuraavalla istuntojaksolla, ellei puhemies poikkeuksellisin perustein ehdota toisin. Jos parlamentti päättää esittää keskustelun päätteeksi päätöslauselman, valiokunta, poliittinen ryhmä tai vähintään 40 jäsentä voi jättää käsiteltäväksi päätöslauselmaesityksen.

| 3. | Päätöslauselmaesityksistä äänestetään samana päivänä. Puhemies päättää mahdollisista poikkeuksista. Äänestysselitykset ovat sallittuja. |
| --- | --- |

3.

Päätöslauselmaesityksistä äänestetään samana päivänä. Puhemies päättää mahdollisista poikkeuksista. Äänestysselitykset ovat sallittuja.

| 4. | Yhteinen päätöslauselmaesitys korvaa sen allekirjoittajien aikaisemmin käsiteltäväksi jättämät päätöslauselmaesitykset, mutta se ei korvaa esityksiä, joita muut valiokunnat, poliittiset ryhmät tai jäsenet ovat jättäneet käsiteltäväksi. |
| --- | --- |

4.

Yhteinen päätöslauselmaesitys korvaa sen allekirjoittajien aikaisemmin käsiteltäväksi jättämät päätöslauselmaesitykset, mutta se ei korvaa esityksiä, joita muut valiokunnat, poliittiset ryhmät tai jäsenet ovat jättäneet käsiteltäväksi.

| 5. | Kun yksi päätöslauselmaesityksistä on hyväksytty, muista päätöslauselmaesityksistä ei äänestetä, ellei puhemies poikkeuksellisesti toisin päätä. |
| --- | --- |

5.

Kun yksi päätöslauselmaesityksistä on hyväksytty, muista päätöslauselmaesityksistä ei äänestetä, ellei puhemies poikkeuksellisesti toisin päätä.

111   artikla

Selonteko komission päätöksistä

Parlamentin puhemies voi puheenjohtajakokousta kuultuaan pyytää jokaisen komission kokouksen jälkeen komission puheenjohtajaa, suhteista parlamenttiin vastaavaa komission jäsentä tai niin sovittaessa toista komission jäsentä antamaan parlamentille julkilausuman komission tekemistä tärkeimmistä päätöksistä. Julkilausumasta käydään vähintään 30 minuutin keskustelu, jonka aikana jäsenet saavat esittää lyhyitä ja tarkoin rajattuja kysymyksiä.

112   artikla

Tilintarkastustuomioistuimen julkilausumat

| 1. | Vastuuvapausmenettelyn tai talousarvion valvontaan liittyvän parlamentin toiminnan yhteydessä voidaan tilintarkastustuomioistuimen presidenttiä pyytää käyttämään puheenvuoro, jossa hän esittelee tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomukseen, erityiskertomuksiin tai lausuntoihin sisältyvät huomautukset tai selostaa tilintarkastustuomioistuimen työohjelmaa. |
| --- | --- |

1.

Vastuuvapausmenettelyn tai talousarvion valvontaan liittyvän parlamentin toiminnan yhteydessä voidaan tilintarkastustuomioistuimen presidenttiä pyytää käyttämään puheenvuoro, jossa hän esittelee tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomukseen, erityiskertomuksiin tai lausuntoihin sisältyvät huomautukset tai selostaa tilintarkastustuomioistuimen työohjelmaa.

| 2. | Parlamentti voi päättää järjestää jokaisesta julkilausumassa esille tuodusta kysymyksestä erillisen keskustelun, johon myös komissio ja neuvosto osallistuvat, etenkin kun varainhoidossa on havaittu säännönvastaisuuksia. |
| --- | --- |

2.

Parlamentti voi päättää järjestää jokaisesta julkilausumassa esille tuodusta kysymyksestä erillisen keskustelun, johon myös komissio ja neuvosto osallistuvat, etenkin kun varainhoidossa on havaittu säännönvastaisuuksia.

113   artikla

Euroopan keskuspankin julkilausumat

| 1. | Euroopan keskuspankin puheenjohtaja esittelee parlamentille pankin vuosikertomuksen Euroopan keskuspankkijärjestelmän toiminnasta sekä edellisen ja kuluvan vuoden rahapolitiikasta. |
| --- | --- |

1.

Euroopan keskuspankin puheenjohtaja esittelee parlamentille pankin vuosikertomuksen Euroopan keskuspankkijärjestelmän toiminnasta sekä edellisen ja kuluvan vuoden rahapolitiikasta.

| 2. | Esittelyä seuraa yleiskeskustelu. |
| --- | --- |

2.

Esittelyä seuraa yleiskeskustelu.

| 3. | Euroopan keskuspankin puheenjohtaja kutsutaan vähintään neljästi vuodessa asiasta vastaavan valiokunnan kokoukseen antamaan lausuma ja vastaamaan kysymyksiin. |
| --- | --- |

3.

Euroopan keskuspankin puheenjohtaja kutsutaan vähintään neljästi vuodessa asiasta vastaavan valiokunnan kokoukseen antamaan lausuma ja vastaamaan kysymyksiin.

| 4. | Euroopan keskuspankin puheenjohtaja, varapuheenjohtaja ja muita Euroopan keskuspankin johtokunnan jäseniä kutsutaan muihin kokouksiin näiden omasta tai parlamentin pyynnöstä. |
| --- | --- |

4.

Euroopan keskuspankin puheenjohtaja, varapuheenjohtaja ja muita Euroopan keskuspankin johtokunnan jäseniä kutsutaan muihin kokouksiin näiden omasta tai parlamentin pyynnöstä.

| 5. | Edellä 3 ja 4 kohdassa tarkoitetuista keskusteluista laaditaan sanatarkka selostus virallisilla kielillä. |
| --- | --- |

5.

Edellä 3 ja 4 kohdassa tarkoitetuista keskusteluista laaditaan sanatarkka selostus virallisilla kielillä.

114   artikla

Suositus talouspolitiikan laajoiksi suuntaviivoiksi

| 1. | Komission suositus jäsenvaltioiden ja unionin talouspolitiikan laajoiksi suuntaviivoiksi annetaan asiasta vastaavan valiokunnan käsiteltäväksi, joka esittää siitä mietinnön täysistunnolle. |
| --- | --- |

1.

Komission suositus jäsenvaltioiden ja unionin talouspolitiikan laajoiksi suuntaviivoiksi annetaan asiasta vastaavan valiokunnan käsiteltäväksi, joka esittää siitä mietinnön täysistunnolle.

| 2. | Neuvostoa pyydetään antamaan parlamentille tietoa suosituksensa sisällöstä sekä Eurooppa-neuvoston kannasta. |
| --- | --- |

2.

Neuvostoa pyydetään antamaan parlamentille tietoa suosituksensa sisällöstä sekä Eurooppa-neuvoston kannasta.

LUKU 3

Parlamentin kysymykset

115   artikla

Suullisesti vastattavat kysymykset, joista keskustellaan

| 1. | Valiokunta, poliittinen ryhmä tai vähintään 40 jäsentä voi esittää neuvostolle tai komissiolle kysymyksiä ja pyytää ottamaan ne parlamentin esityslistalle.
  Kysymykset annetaan kirjallisina puhemiehelle, joka toimittaa ne viipymättä puheenjohtajakokoukselle.
  Puheenjohtajakokous päättää kysymysten ottamisesta esityslistalle sekä niiden käsittelyjärjestyksestä. Kysymykset, joita ei ole otettu parlamentin esityslistalle kolmen kuukauden kuluessa niiden toimittamisesta, raukeavat. |
| --- | --- |

1.

Valiokunta, poliittinen ryhmä tai vähintään 40 jäsentä voi esittää neuvostolle tai komissiolle kysymyksiä ja pyytää ottamaan ne parlamentin esityslistalle.

Kysymykset annetaan kirjallisina puhemiehelle, joka toimittaa ne viipymättä puheenjohtajakokoukselle.

Puheenjohtajakokous päättää kysymysten ottamisesta esityslistalle sekä niiden käsittelyjärjestyksestä. Kysymykset, joita ei ole otettu parlamentin esityslistalle kolmen kuukauden kuluessa niiden toimittamisesta, raukeavat.

| 2. | Komissiolle osoitetut kysymykset on toimitettava asianomaiselle toimielimelle vähintään viikko ennen ja neuvostolle osoitetut kysymykset vähintään kolme viikkoa ennen sitä istuntoa, jonka esityslistalle ne otetaan. |
| --- | --- |

2.

Komissiolle osoitetut kysymykset on toimitettava asianomaiselle toimielimelle vähintään viikko ennen ja neuvostolle osoitetut kysymykset vähintään kolme viikkoa ennen sitä istuntoa, jonka esityslistalle ne otetaan.

| 3. | Tämän artiklan 2 kohdan mukaisia määräaikoja ei sovelleta kysymyksiin, jotka koskevat Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 42 artiklassa tarkoitettuja asioita ja neuvoston on vastattava näihin kysymyksiin kohtuullisessa ajassa, jotta parlamentin asianmukainen tiedonsaanti turvataan. |
| --- | --- |

3.

Tämän artiklan 2 kohdan mukaisia määräaikoja ei sovelleta kysymyksiin, jotka koskevat Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 42 artiklassa tarkoitettuja asioita ja neuvoston on vastattava näihin kysymyksiin kohtuullisessa ajassa, jotta parlamentin asianmukainen tiedonsaanti turvataan.

| 4. | Yhdellä kysymyksen laatijoista on käytössään viisi minuuttia puheaikaa kysymyksen esittelyyn. Yksi asianomaisen toimielimen jäsenistä vastaa kysymykseen.

  Kysymyksen esittäjällä on oikeus käyttää mainittu puheaika kokonaisuudessaan. |
| --- | --- |

4.

Yhdellä kysymyksen laatijoista on käytössään viisi minuuttia puheaikaa kysymyksen esittelyyn. Yksi asianomaisen toimielimen jäsenistä vastaa kysymykseen.

Kysymyksen esittäjällä on oikeus käyttää mainittu puheaika kokonaisuudessaan.

| 5. | Muutoin noudatetaan 110 artiklan 2–5 kohdan määräyksiä soveltuvin osin. |
| --- | --- |

5.

Muutoin noudatetaan 110 artiklan 2–5 kohdan määräyksiä soveltuvin osin.

116   artikla

Kyselytunti

| 1. | Neuvoston ja komission kyselytunti pidetään kullakin istuntojaksolla ajankohtana, jonka parlamentti päättää puheenjohtajakokouksen ehdotuksesta. |
| --- | --- |

1.

Neuvoston ja komission kyselytunti pidetään kullakin istuntojaksolla ajankohtana, jonka parlamentti päättää puheenjohtajakokouksen ehdotuksesta.

| 2. | Jäsen saa esittää saman istuntojakson aikana ainoastaan yhden kysymyksen neuvostolle ja yhden komissiolle. |
| --- | --- |

2.

Jäsen saa esittää saman istuntojakson aikana ainoastaan yhden kysymyksen neuvostolle ja yhden komissiolle.

| 3. | Kysymykset annetaan kirjallisina puhemiehelle, joka päättää niiden käsiteltäväksi ottamisesta ja käsittelyjärjestyksestä. Päätöksestä ilmoitetaan viipymättä kysymysten laatijoille. |
| --- | --- |

3.

Kysymykset annetaan kirjallisina puhemiehelle, joka päättää niiden käsiteltäväksi ottamisesta ja käsittelyjärjestyksestä. Päätöksestä ilmoitetaan viipymättä kysymysten laatijoille.

| 4. | Kyselytunnin yhteydessä noudatettavan menettelyn yksityiskohdista määrätään tämän työjärjestyksen liitteenä olevissa ohjeissa (13). |
| --- | --- |

4.

Kyselytunnin yhteydessä noudatettavan menettelyn yksityiskohdista määrätään tämän työjärjestyksen liitteenä olevissa ohjeissa (13).

| 5. | Komission puheenjohtajan, komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ja euroryhmän puheenjohtajan kanssa voidaan puheenjohtajakokouksen vahvistamien sääntöjen mukaisesti pitää erityinen kyselytunti. |
| --- | --- |

5.

Komission puheenjohtajan, komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ja euroryhmän puheenjohtajan kanssa voidaan puheenjohtajakokouksen vahvistamien sääntöjen mukaisesti pitää erityinen kyselytunti.

117   artikla

Kirjallisesti vastattavat kysymykset

| 1. | Jäsenet voivat esittää Eurooppa-neuvoston puheenjohtajalle, neuvostolle, komissiolle tai komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle kirjallisesti vastattavia kysymyksiä tämän työjärjestyksen liitteenä olevien ohjeiden mukaisesti (14). Kysymyksen laatija kantaa täyden vastuun kysymyksen sisällöstä. |
| --- | --- |

1.

Jäsenet voivat esittää Eurooppa-neuvoston puheenjohtajalle, neuvostolle, komissiolle tai komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle kirjallisesti vastattavia kysymyksiä tämän työjärjestyksen liitteenä olevien ohjeiden mukaisesti (14). Kysymyksen laatija kantaa täyden vastuun kysymyksen sisällöstä.

| 2. | Kysymykset annetaan kirjallisina puhemiehelle, joka toimittaa ne vastaanottajille. Tulkinnanvaraisissa tapauksissa puhemies ratkaisee, voidaanko kysymys ottaa käsiteltäväksi. Hänen päätöksestään ilmoitetaan kysymyksen esittäjälle. |
| --- | --- |

2.

Kysymykset annetaan kirjallisina puhemiehelle, joka toimittaa ne vastaanottajille. Tulkinnanvaraisissa tapauksissa puhemies ratkaisee, voidaanko kysymys ottaa käsiteltäväksi. Hänen päätöksestään ilmoitetaan kysymyksen esittäjälle.

| 3. | Jos kysymykseen ei pystytä vastaamaan asetetussa määräajassa, se otetaan kysymyksen laatijan sitä pyytäessä asiasta vastaavan valiokunnan seuraavan kokouksen esityslistalle. Työjärjestyksen 116 artiklan määräyksiä noudatetaan soveltuvin osin. |
| --- | --- |

3.

Jos kysymykseen ei pystytä vastaamaan asetetussa määräajassa, se otetaan kysymyksen laatijan sitä pyytäessä asiasta vastaavan valiokunnan seuraavan kokouksen esityslistalle. Työjärjestyksen 116 artiklan määräyksiä noudatetaan soveltuvin osin.

| 4. | Kysymyksiin, jotka edellyttävät välitöntä vastausta (ensisijaiset kysymykset) mutta eivät vaadi yksityiskohtaista selvitystä, vastataan kolmen viikon kuluessa niiden toimittamisesta vastaanottajille. Jokainen jäsen voi antaa käsiteltäväksi yhden tällaisen kysymyksen kuukaudessa.
  Muihin kysymyksiin (muut kuin ensisijaiset kysymykset) vastataan kuuden viikon kuluessa niiden toimittamisesta vastaanottajille.
  Jäsenet ilmoittavat esittämänsä kysymyksen laadun. Lopullisen päätöksen tekee puhemies. |
| --- | --- |

4.

Kysymyksiin, jotka edellyttävät välitöntä vastausta (ensisijaiset kysymykset) mutta eivät vaadi yksityiskohtaista selvitystä, vastataan kolmen viikon kuluessa niiden toimittamisesta vastaanottajille. Jokainen jäsen voi antaa käsiteltäväksi yhden tällaisen kysymyksen kuukaudessa.

Muihin kysymyksiin (muut kuin ensisijaiset kysymykset) vastataan kuuden viikon kuluessa niiden toimittamisesta vastaanottajille.

Jäsenet ilmoittavat esittämänsä kysymyksen laadun. Lopullisen päätöksen tekee puhemies.

| 5. | Kysymykset ja vastaukset julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä. |
| --- | --- |

5.

Kysymykset ja vastaukset julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

118   artikla

Kirjallisesti vastattavat kysymykset Euroopan keskuspankille

| 1. | Jäsenet voivat esittää Euroopan keskuspankille kirjallisesti vastattavia kysymyksiä tämän työjärjestyksen liitteenä olevien ohjeiden mukaisesti (15). |
| --- | --- |

1.

Jäsenet voivat esittää Euroopan keskuspankille kirjallisesti vastattavia kysymyksiä tämän työjärjestyksen liitteenä olevien ohjeiden mukaisesti (15).

| 2. | Kysymykset annetaan kirjallisina asiasta vastaavan valiokunnan puheenjohtajalle, joka toimittaa ne Euroopan keskuspankille. |
| --- | --- |

2.

Kysymykset annetaan kirjallisina asiasta vastaavan valiokunnan puheenjohtajalle, joka toimittaa ne Euroopan keskuspankille.

| 3. | Kysymykset ja vastaukset julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä. |
| --- | --- |

3.

Kysymykset ja vastaukset julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

| 4. | Jos kysymykseen ei ole vastattu asetetussa määräajassa, se otetaan kysymyksen laatijan sitä pyytäessä asiasta vastaavan valiokunnan ja Euroopan keskuspankin puheenjohtajan seuraavan yhteisen kokouksen esityslistalle. |
| --- | --- |

4.

Jos kysymykseen ei ole vastattu asetetussa määräajassa, se otetaan kysymyksen laatijan sitä pyytäessä asiasta vastaavan valiokunnan ja Euroopan keskuspankin puheenjohtajan seuraavan yhteisen kokouksen esityslistalle.

LUKU 4

Muiden toimielinten kertomukset

119   artikla

Muiden toimielinten vuosikertomukset ja muut kertomukset

| 1. | Muiden toimielinten vuosikertomuksista ja muista kertomuksista, joiden osalta perussopimuksissa määrätään tai muissa säädöksissä säädetään Euroopan parlamentin kuulemisesta, laaditaan mietintö, joka annetaan täysistunnon käsiteltäväksi. |
| --- | --- |

1.

Muiden toimielinten vuosikertomuksista ja muista kertomuksista, joiden osalta perussopimuksissa määrätään tai muissa säädöksissä säädetään Euroopan parlamentin kuulemisesta, laaditaan mietintö, joka annetaan täysistunnon käsiteltäväksi.

| 2. | Muiden toimielinten vuosikertomukset ja muut kertomukset, jotka eivät kuulu 1 kohdan soveltamisalaan, annetaan asiasta vastaavan valiokunnan käsiteltäväksi, ja kyseinen valiokunta voi ehdottaa mietinnön laatimista 48 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

2.

Muiden toimielinten vuosikertomukset ja muut kertomukset, jotka eivät kuulu 1 kohdan soveltamisalaan, annetaan asiasta vastaavan valiokunnan käsiteltäväksi, ja kyseinen valiokunta voi ehdottaa mietinnön laatimista 48 artiklan mukaisesti.

LUKU 5

Päätöslauselmat ja suositukset

120   artikla

Päätöslauselmaesitykset

| 1. | Jäsen voi jättää käsiteltäväksi päätöslauselmaesityksen Euroopan unionin toimialaan liittyvästä asiasta.
  Esitys saa olla enintään 200 sanan pituinen. |
| --- | --- |

1.

Jäsen voi jättää käsiteltäväksi päätöslauselmaesityksen Euroopan unionin toimialaan liittyvästä asiasta.

Esitys saa olla enintään 200 sanan pituinen.

| 2. | Asiasta vastaava valiokunta päättää sovellettavasta menettelystä.
  Valiokunta voi käsitellä päätöslauselmaesitystä yhdessä muiden päätöslauselmaesitysten tai mietintöjen kanssa.
  Valiokunta voi päättää antaa lausunnon, joka voi olla kirjeen muodossa.
  Valiokunta voi päättää laatia asiasta mietinnön 48 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

2.

Asiasta vastaava valiokunta päättää sovellettavasta menettelystä.

Valiokunta voi käsitellä päätöslauselmaesitystä yhdessä muiden päätöslauselmaesitysten tai mietintöjen kanssa.

Valiokunta voi päättää antaa lausunnon, joka voi olla kirjeen muodossa.

Valiokunta voi päättää laatia asiasta mietinnön 48 artiklan mukaisesti.

| 3. | Päätöslauselmaesityksen laatijoille ilmoitetaan valiokunnan ja puheenjohtajakokouksen päätöksistä. |
| --- | --- |

3.

Päätöslauselmaesityksen laatijoille ilmoitetaan valiokunnan ja puheenjohtajakokouksen päätöksistä.

| 4. | Päätöslauselmaesitys sisällytetään mietintöön. |
| --- | --- |

4.

Päätöslauselmaesitys sisällytetään mietintöön.

| 5. | Puhemies toimittaa muille Euroopan unionin toimielimille niille osoitetut, kirjeen muodossa annetut lausunnot. |
| --- | --- |

5.

Puhemies toimittaa muille Euroopan unionin toimielimille niille osoitetut, kirjeen muodossa annetut lausunnot.

| 6. | Tämän työjärjestyksen 110 artiklan 2 kohdan, 115 artiklan 5 kohdan tai 122 artiklan 2 kohdan mukaisesti käsiteltäväksi jätetyn päätöslauselmaesityksen laatija tai laatijat voivat peruuttaa sen ennen lopullista äänestystä. |
| --- | --- |

6.

Tämän työjärjestyksen 110 artiklan 2 kohdan, 115 artiklan 5 kohdan tai 122 artiklan 2 kohdan mukaisesti käsiteltäväksi jätetyn päätöslauselmaesityksen laatija tai laatijat voivat peruuttaa sen ennen lopullista äänestystä.

| 7. | Päätöslauselmaesityksen laatija tai laatijat tai sen ensimmäinen allekirjoittaja saavat peruuttaa 1 kohdan mukaisesti käsiteltäväksi jättämänsä päätöslauselmaesityksen, ennen kuin asiasta vastaava valiokunta on 2 kohdan mukaisesti päättänyt laatia siitä mietinnön.
  Sen jälkeen kun valiokunta on ottanut esityksen käsiteltäväkseen, valiokunnalla yksin on valta peruuttaa esitys ennen sitä koskevaa lopullista äänestystä. |
| --- | --- |

7.

Päätöslauselmaesityksen laatija tai laatijat tai sen ensimmäinen allekirjoittaja saavat peruuttaa 1 kohdan mukaisesti käsiteltäväksi jättämänsä päätöslauselmaesityksen, ennen kuin asiasta vastaava valiokunta on 2 kohdan mukaisesti päättänyt laatia siitä mietinnön.

Sen jälkeen kun valiokunta on ottanut esityksen käsiteltäväkseen, valiokunnalla yksin on valta peruuttaa esitys ennen sitä koskevaa lopullista äänestystä.

| 8. | Poliittinen ryhmä, valiokunta tai esityksen käsiteltäväksi jättämiseen vaadittava määrä jäseniä voi ottaa peruutetun päätöslauselmaesityksen nimiinsä ja jättää sen heti uudelleen käsiteltäväksi.

  Valiokuntien on varmistettava, että päätöslauselmaesitykset, jotka on jätetty käsiteltäväksi tämän artiklan mukaisesti ja jotka täyttävät asetetut vaatimukset, johtavat toimenpiteisiin ja että esityksiin viitataan asianmukaisesti niiden johdosta laadituissa asiakirjoissa. |
| --- | --- |

8.

Poliittinen ryhmä, valiokunta tai esityksen käsiteltäväksi jättämiseen vaadittava määrä jäseniä voi ottaa peruutetun päätöslauselmaesityksen nimiinsä ja jättää sen heti uudelleen käsiteltäväksi.

Valiokuntien on varmistettava, että päätöslauselmaesitykset, jotka on jätetty käsiteltäväksi tämän artiklan mukaisesti ja jotka täyttävät asetetut vaatimukset, johtavat toimenpiteisiin ja että esityksiin viitataan asianmukaisesti niiden johdosta laadituissa asiakirjoissa.

121   artikla

Suositukset neuvostolle

| 1. | Poliittinen ryhmä tai vähintään 40 jäsentä voi jättää käsiteltäväksi neuvostolle osoitetun ehdotuksen suositukseksi Euroopan unionista tehdyn sopimuksen V osastossa tarkoitetuista aiheista, tai jos parlamenttia ei ole kuultu 90 tai 91 artiklan alaan kuuluvasta kansainvälisestä sopimuksesta. |
| --- | --- |

1.

Poliittinen ryhmä tai vähintään 40 jäsentä voi jättää käsiteltäväksi neuvostolle osoitetun ehdotuksen suositukseksi Euroopan unionista tehdyn sopimuksen V osastossa tarkoitetuista aiheista, tai jos parlamenttia ei ole kuultu 90 tai 91 artiklan alaan kuuluvasta kansainvälisestä sopimuksesta.

| 2. | Ehdotukset lähetetään asiasta vastaavan valiokunnan käsiteltäväksi.
  Valiokunta antaa asian tarvittaessa parlamentin käsiteltäväksi tässä työjärjestyksessä määrättyjen menettelyjen mukaisesti. |
| --- | --- |

2.

Ehdotukset lähetetään asiasta vastaavan valiokunnan käsiteltäväksi.

Valiokunta antaa asian tarvittaessa parlamentin käsiteltäväksi tässä työjärjestyksessä määrättyjen menettelyjen mukaisesti.

| 3. | Kun asiasta vastaava valiokunta laatii mietinnön, siihen sisältyy parlamentille osoitettu ehdotus suositukseksi neuvostolle, lyhyet perustelut sekä tarvittaessa niiden valiokuntien lausunnot, joita asiassa on kuultu.

  Tämän kohdan soveltaminen ei edellytä puheenjohtajakokouksen lupaa. |
| --- | --- |

3.

Kun asiasta vastaava valiokunta laatii mietinnön, siihen sisältyy parlamentille osoitettu ehdotus suositukseksi neuvostolle, lyhyet perustelut sekä tarvittaessa niiden valiokuntien lausunnot, joita asiassa on kuultu.

Tämän kohdan soveltaminen ei edellytä puheenjohtajakokouksen lupaa.

| 4. | Sovelletaan 97 artiklan määräyksiä. |
| --- | --- |

4.

Sovelletaan 97 artiklan määräyksiä.

122   artikla

Keskustelut ihmisoikeuksien sekä demokratian ja oikeusvaltion periaatteiden loukkauksia koskevista tapauksista

| 1. | Valiokunta, parlamenttien välisistä suhteista vastaava valtuuskunta, poliittinen ryhmä tai vähintään 40 jäsentä voi esittää puhemiehelle kirjallisen pyynnön keskustelun järjestämiseksi ihmisoikeuksien sekä demokratian ja oikeusvaltion periaatteiden loukkausta koskevasta kiireellisestä tapauksesta (137 artiklan 3 kohta). |
| --- | --- |

1.

Valiokunta, parlamenttien välisistä suhteista vastaava valtuuskunta, poliittinen ryhmä tai vähintään 40 jäsentä voi esittää puhemiehelle kirjallisen pyynnön keskustelun järjestämiseksi ihmisoikeuksien sekä demokratian ja oikeusvaltion periaatteiden loukkausta koskevasta kiireellisestä tapauksesta (137 artiklan 3 kohta).

| 2. | Puheenjohtajakokous laatii 1 kohdassa tarkoitettujen pyyntöjen ja liitteen IV määräysten mukaisesti luettelon niistä aiheista, jotka otetaan seuraavan ihmisoikeuksien sekä demokratian ja oikeusvaltion periaatteiden loukkauksia koskevista tapauksista käytävän keskustelun lopulliseen esityslistaluonnokseen. Esityslistalle otettavia aiheita saa olla enintään kolme, alakohdat mukaan lukien.
  Parlamentti voi 140 artiklan mukaisesti hylätä keskusteltavaksi aiotun aiheen ja korvata sen uudella aiheella. Valittuja aiheita koskevat päätöslauselmaesitykset jätetään käsiteltäväksi viimeistään esityslistan hyväksymispäivän iltana. Päätöslauselmaesitysten jättämisen tarkan määräajan vahvistaa puhemies. |
| --- | --- |

2.

Puheenjohtajakokous laatii 1 kohdassa tarkoitettujen pyyntöjen ja liitteen IV määräysten mukaisesti luettelon niistä aiheista, jotka otetaan seuraavan ihmisoikeuksien sekä demokratian ja oikeusvaltion periaatteiden loukkauksia koskevista tapauksista käytävän keskustelun lopulliseen esityslistaluonnokseen. Esityslistalle otettavia aiheita saa olla enintään kolme, alakohdat mukaan lukien.

Parlamentti voi 140 artiklan mukaisesti hylätä keskusteltavaksi aiotun aiheen ja korvata sen uudella aiheella. Valittuja aiheita koskevat päätöslauselmaesitykset jätetään käsiteltäväksi viimeistään esityslistan hyväksymispäivän iltana. Päätöslauselmaesitysten jättämisen tarkan määräajan vahvistaa puhemies.

| 3. | Poliittisille ryhmille ja sitoutumattomille jäsenille myönnettävä kokonaispuheaika jaetaan 149 artiklan 4 ja 5 kohdan mukaisesti istuntojaksokohtaisen enintään yhden tunnin keskusteluajan rajoissa.
  Jos puheaikaa on vielä käytettävissä päätöslauselmaesitysten esittelylle ja äänestyksille sekä komission ja neuvoston mahdollisille puheenvuoroille varatun ajan jälkeen, se jaetaan poliittisten ryhmien ja sitoutumattomien jäsenten kesken. |
| --- | --- |

3.

Poliittisille ryhmille ja sitoutumattomille jäsenille myönnettävä kokonaispuheaika jaetaan 149 artiklan 4 ja 5 kohdan mukaisesti istuntojaksokohtaisen enintään yhden tunnin keskusteluajan rajoissa.

Jos puheaikaa on vielä käytettävissä päätöslauselmaesitysten esittelylle ja äänestyksille sekä komission ja neuvoston mahdollisille puheenvuoroille varatun ajan jälkeen, se jaetaan poliittisten ryhmien ja sitoutumattomien jäsenten kesken.

| 4. | Äänestys toimitetaan heti keskustelun päätyttyä. Työjärjestyksen 170 artiklaa ei sovelleta.

  Tämän artiklan mukaiset äänestykset voidaan toimittaa yhdessä, jos puhemies ja puheenjohtajakokous näin päättävät. |
| --- | --- |

4.

Äänestys toimitetaan heti keskustelun päätyttyä. Työjärjestyksen 170 artiklaa ei sovelleta.

Tämän artiklan mukaiset äänestykset voidaan toimittaa yhdessä, jos puhemies ja puheenjohtajakokous näin päättävät.

| 5. | Jos samaa aihetta koskevia päätöslauselmaesityksiä on jätetty käsiteltäväksi kaksi tai useampia, sovelletaan 110 artiklan 4 kohdan mukaista menettelyä. |
| --- | --- |

5.

Jos samaa aihetta koskevia päätöslauselmaesityksiä on jätetty käsiteltäväksi kaksi tai useampia, sovelletaan 110 artiklan 4 kohdan mukaista menettelyä.

| 6. | Puhemies ja poliittisten ryhmien puheenjohtajat voivat päättää, että päätöslauselmaesityksestä äänestetään ilman keskustelua. Päätös edellyttää kaikkien poliittisten ryhmien puheenjohtajien yksimielistä hyväksyntää.

  Ihmisoikeuksien sekä demokratian ja oikeusvaltion periaatteiden loukkauksia koskevista tapauksista käytävän keskustelun esityslistalle otettuihin päätöslauselmaesityksiin ei sovelleta 174, 175 ja 177 artiklan määräyksiä.


  Päätöslauselmaesitykset ihmisoikeuksien sekä demokratian ja oikeusvaltion periaatteiden loukkauksia koskevista tapauksista käytävää keskustelua varten jätetään käsiteltäväksi vasta, kun aiheiden luettelo on hyväksytty. Päätöslauselmaesitykset, joita ei ehditä käsitellä keskustelulle varattuna aikana, raukeavat. Samoin menetellään, jos 155 artiklan 3 kohdan mukaisesti esitetyn pyynnön perusteella todetaan, ettei parlamentti ole päätösvaltainen. Jäsenet voivat jättää kyseiset päätöslauselmaesitykset uudelleen käsiteltäväksi joko valiokunnassa 120 artiklan mukaisesti tai seuraavalla istuntojaksolla käytävää keskustelua varten ihmisoikeuksien sekä demokratian ja oikeusvaltion periaatteiden loukkauksia koskevista tapauksista.


  Aihetta ei voida ottaa ihmisoikeuksien sekä demokratian ja oikeusvaltion periaatteiden loukkauksia koskevista tapauksista käytävän keskustelun esityslistalle, jos se on jo kyseisen istuntojakson esityslistalla.


  Työjärjestyksen määräykset eivät salli yhteiskeskustelua 2 kohdan toisen alakohdan mukaisesti käsiteltäväksi jätetystä päätöslauselmaesityksestä ja samaa aihetta koskevasta valiokunnan mietinnöstä.

  - * *

  Kun päätösvaltaisuuden toteamista pyydetään 155 artiklan 3 kohdan mukaisesti, tämä pyyntö koskee ainoastaan äänestyksen kohteena olevaa päätöslauselmaesitystä mutta ei sitä seuraavia päätöslauselmaesityksiä. |
| --- | --- |

6.

Puhemies ja poliittisten ryhmien puheenjohtajat voivat päättää, että päätöslauselmaesityksestä äänestetään ilman keskustelua. Päätös edellyttää kaikkien poliittisten ryhmien puheenjohtajien yksimielistä hyväksyntää.

Ihmisoikeuksien sekä demokratian ja oikeusvaltion periaatteiden loukkauksia koskevista tapauksista käytävän keskustelun esityslistalle otettuihin päätöslauselmaesityksiin ei sovelleta 174, 175 ja 177 artiklan määräyksiä.

Päätöslauselmaesitykset ihmisoikeuksien sekä demokratian ja oikeusvaltion periaatteiden loukkauksia koskevista tapauksista käytävää keskustelua varten jätetään käsiteltäväksi vasta, kun aiheiden luettelo on hyväksytty. Päätöslauselmaesitykset, joita ei ehditä käsitellä keskustelulle varattuna aikana, raukeavat. Samoin menetellään, jos 155 artiklan 3 kohdan mukaisesti esitetyn pyynnön perusteella todetaan, ettei parlamentti ole päätösvaltainen. Jäsenet voivat jättää kyseiset päätöslauselmaesitykset uudelleen käsiteltäväksi joko valiokunnassa 120 artiklan mukaisesti tai seuraavalla istuntojaksolla käytävää keskustelua varten ihmisoikeuksien sekä demokratian ja oikeusvaltion periaatteiden loukkauksia koskevista tapauksista.

Aihetta ei voida ottaa ihmisoikeuksien sekä demokratian ja oikeusvaltion periaatteiden loukkauksia koskevista tapauksista käytävän keskustelun esityslistalle, jos se on jo kyseisen istuntojakson esityslistalla.

Työjärjestyksen määräykset eivät salli yhteiskeskustelua 2 kohdan toisen alakohdan mukaisesti käsiteltäväksi jätetystä päätöslauselmaesityksestä ja samaa aihetta koskevasta valiokunnan mietinnöstä.

- * *

Kun päätösvaltaisuuden toteamista pyydetään 155 artiklan 3 kohdan mukaisesti, tämä pyyntö koskee ainoastaan äänestyksen kohteena olevaa päätöslauselmaesitystä mutta ei sitä seuraavia päätöslauselmaesityksiä.

123   artikla

Kirjalliset kannanotot

| 1. | Enintään viisi jäsentä voi jättää käsiteltäväksi Euroopan unionin toimivaltaan kuuluvaa asiaa koskevan enintään 200 sanan pituisen kirjallisen kannanoton, joka ei saa kattaa aiheita, joita käsitellään parhaillaan lainsäädäntömenettelyssä. Puhemies myöntää luvan tapauskohtaisesti. Kirjalliset kannanotot painetaan virallisilla kielillä ja toimitetaan jakeluun. Ne kirjataan yhdessä allekirjoittajien nimien kanssa luetteloon. Luettelo on julkinen, ja sitä pidetään istuntojaksojen aikana istuntosalin sisäänkäynnin ulkopuolella ja istuntojaksojen välillä kvestorikollegion päättämässä asianmukaisessa paikassa.

  Kirjallisen kannanoton sisällön on oltava julkilausuman kaltainen eikä siinä varsinkaan saa esittää päätöksiä asioista, joiden osalta työjärjestyksessä määrätään erityisestä menettelystä tai toimivallasta. |
| --- | --- |

1.

Enintään viisi jäsentä voi jättää käsiteltäväksi Euroopan unionin toimivaltaan kuuluvaa asiaa koskevan enintään 200 sanan pituisen kirjallisen kannanoton, joka ei saa kattaa aiheita, joita käsitellään parhaillaan lainsäädäntömenettelyssä. Puhemies myöntää luvan tapauskohtaisesti. Kirjalliset kannanotot painetaan virallisilla kielillä ja toimitetaan jakeluun. Ne kirjataan yhdessä allekirjoittajien nimien kanssa luetteloon. Luettelo on julkinen, ja sitä pidetään istuntojaksojen aikana istuntosalin sisäänkäynnin ulkopuolella ja istuntojaksojen välillä kvestorikollegion päättämässä asianmukaisessa paikassa.

Kirjallisen kannanoton sisällön on oltava julkilausuman kaltainen eikä siinä varsinkaan saa esittää päätöksiä asioista, joiden osalta työjärjestyksessä määrätään erityisestä menettelystä tai toimivallasta.

| 2. | Jäsen voi allekirjoittaa kannanoton, joka on kirjattu luetteloon. |
| --- | --- |

2.

Jäsen voi allekirjoittaa kannanoton, joka on kirjattu luetteloon.

| 3. | Jos parlamentin jäsenten enemmistö on allekirjoittanut kannanoton, puhemies ilmoittaa tästä parlamentille, allekirjoittajien nimet merkitään pöytäkirjaan ja kannanotto julkaistaan hyväksyttynä tekstinä. |
| --- | --- |

3.

Jos parlamentin jäsenten enemmistö on allekirjoittanut kannanoton, puhemies ilmoittaa tästä parlamentille, allekirjoittajien nimet merkitään pöytäkirjaan ja kannanotto julkaistaan hyväksyttynä tekstinä.

| 4. | Menettely päättyy, kun kannanotto sekä allekirjoittajien nimet välitetään kannanotossa mainituille tahoille istuntojakson lopussa. |
| --- | --- |

4.

Menettely päättyy, kun kannanotto sekä allekirjoittajien nimet välitetään kannanotossa mainituille tahoille istuntojakson lopussa.

| 5. | Yli kolme kuukautta luettelossa ollut kirjallinen kannanotto raukeaa, jollei vähintään puolet parlamentin jäsenistä ole sitä allekirjoittanut. |
| --- | --- |

5.

Yli kolme kuukautta luettelossa ollut kirjallinen kannanotto raukeaa, jollei vähintään puolet parlamentin jäsenistä ole sitä allekirjoittanut.

124   artikla

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean kuuleminen

| 1. | Tapauksissa, joissa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen mukaisesti on kuultava Euroopan talous- ja sosiaalikomiteaa, puhemies aloittaa kuulemismenettelyn ja ilmoittaa siitä parlamentille. |
| --- | --- |

1.

Tapauksissa, joissa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen mukaisesti on kuultava Euroopan talous- ja sosiaalikomiteaa, puhemies aloittaa kuulemismenettelyn ja ilmoittaa siitä parlamentille.

| 2. | Valiokunta voi pyytää, että Euroopan talous- ja sosiaalikomiteaa kuullaan yleisistä kysymyksistä tai tietyistä aiheista.
  Valiokunta ilmoittaa Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle määräajan, jonka kuluessa sen on annettava lausuntonsa.
  Euroopan talous- ja sosiaalikomitean kuulemista koskevat pyynnöt hyväksytään täysistunnossa ilman keskustelua. |
| --- | --- |

2.

Valiokunta voi pyytää, että Euroopan talous- ja sosiaalikomiteaa kuullaan yleisistä kysymyksistä tai tietyistä aiheista.

Valiokunta ilmoittaa Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle määräajan, jonka kuluessa sen on annettava lausuntonsa.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean kuulemista koskevat pyynnöt hyväksytään täysistunnossa ilman keskustelua.

| 3. | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean toimittamat lausunnot lähetetään asiasta vastaavaan valiokuntaan. |
| --- | --- |

3.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean toimittamat lausunnot lähetetään asiasta vastaavaan valiokuntaan.

125   artikla

Alueiden komitean kuuleminen

| 1. | Tapauksissa, joissa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen mukaisesti on kuultava alueiden komiteaa, puhemies aloittaa kuulemismenettelyn ja ilmoittaa siitä parlamentille. |
| --- | --- |

1.

Tapauksissa, joissa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen mukaisesti on kuultava alueiden komiteaa, puhemies aloittaa kuulemismenettelyn ja ilmoittaa siitä parlamentille.

| 2. | Valiokunta voi pyytää, että alueiden komiteaa kuullaan yleisistä kysymyksistä tai tietyistä aiheista.
  Valiokunta ilmoittaa alueiden komitealle määräajan, jonka kuluessa sen on annettava lausuntonsa.
  Alueiden komitean kuulemista koskevat pyynnöt hyväksytään täysistunnossa ilman keskustelua. |
| --- | --- |

2.

Valiokunta voi pyytää, että alueiden komiteaa kuullaan yleisistä kysymyksistä tai tietyistä aiheista.

Valiokunta ilmoittaa alueiden komitealle määräajan, jonka kuluessa sen on annettava lausuntonsa.

Alueiden komitean kuulemista koskevat pyynnöt hyväksytään täysistunnossa ilman keskustelua.

| 3. | Alueiden komitean toimittamat lausunnot lähetetään asiasta vastaavaan valiokuntaan. |
| --- | --- |

3.

Alueiden komitean toimittamat lausunnot lähetetään asiasta vastaavaan valiokuntaan.

126   artikla

Lausuntopyynnöt erillisvirastoille

| 1. | Jäsen voi jättää puhemiehelle kirjallisen lausuntopyynnön asiasta, josta Euroopan parlamentilla on oikeus pyytää lausuntoa Euroopan unionin erillisvirastoilta. Tällaisia pyyntöjä voidaan jättää asianomaisen erillisviraston toiminta-ajatukseen sisältyvistä aiheista, ja niihin on liitettävä taustatiedot, joissa selvennetään käsiteltävää kysymystä ja unionin etua. |
| --- | --- |

1.

Jäsen voi jättää puhemiehelle kirjallisen lausuntopyynnön asiasta, josta Euroopan parlamentilla on oikeus pyytää lausuntoa Euroopan unionin erillisvirastoilta. Tällaisia pyyntöjä voidaan jättää asianomaisen erillisviraston toiminta-ajatukseen sisältyvistä aiheista, ja niihin on liitettävä taustatiedot, joissa selvennetään käsiteltävää kysymystä ja unionin etua.

| 2. | Kuultuaan asiasta vastaavaa valiokuntaa puhemies joko lähettää pyynnön edelleen erillisvirastolle tai ryhtyy muihin tarvittaviin toimenpiteisiin. Asiasta ilmoitetaan viipymättä pyynnön jättäneelle jäsenelle. Kaikissa puhemiehen erillisvirastoille lähettämissä pyynnöissä on ilmoitettava vastauksen antamisen määräaika. |
| --- | --- |

2.

Kuultuaan asiasta vastaavaa valiokuntaa puhemies joko lähettää pyynnön edelleen erillisvirastolle tai ryhtyy muihin tarvittaviin toimenpiteisiin. Asiasta ilmoitetaan viipymättä pyynnön jättäneelle jäsenelle. Kaikissa puhemiehen erillisvirastoille lähettämissä pyynnöissä on ilmoitettava vastauksen antamisen määräaika.

| 3. | Jos erillisvirasto katsoo, ettei se pysty vastaamaan pyyntöön siinä muodossa, kuin se on jätetty, tai pyytää muuttamaan sitä, sen on heti ilmoitettava asiasta puhemiehelle, joka ryhtyy tarvittaviin toimenpiteisiin kuultuaan tarvittaessa asiasta vastaavaa valiokuntaa. |
| --- | --- |

3.

Jos erillisvirasto katsoo, ettei se pysty vastaamaan pyyntöön siinä muodossa, kuin se on jätetty, tai pyytää muuttamaan sitä, sen on heti ilmoitettava asiasta puhemiehelle, joka ryhtyy tarvittaviin toimenpiteisiin kuultuaan tarvittaessa asiasta vastaavaa valiokuntaa.

LUKU 6

Toimielinten väliset sopimukset

127   artikla

Toimielinten väliset sopimukset

| 1. | Parlamentti voi tehdä sopimuksia muiden toimielinten kanssa perussopimusten soveltamiseksi taikka menettelyjen parantamiseksi tai selkeyttämiseksi.
  Sopimus voidaan tehdä yhteisenä julistuksena, kirjeenvaihtona, menettelysääntöinä tai muussa asianmukaisessa muodossa. Perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioista vastaavan valiokunnan tarkasteltua sopimuksia ja parlamentin hyväksyttyä sopimukset puhemies allekirjoittaa ne. Sopimukset voidaan liittää tiedoksi työjärjestykseen. |
| --- | --- |

1.

Parlamentti voi tehdä sopimuksia muiden toimielinten kanssa perussopimusten soveltamiseksi taikka menettelyjen parantamiseksi tai selkeyttämiseksi.

Sopimus voidaan tehdä yhteisenä julistuksena, kirjeenvaihtona, menettelysääntöinä tai muussa asianmukaisessa muodossa. Perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioista vastaavan valiokunnan tarkasteltua sopimuksia ja parlamentin hyväksyttyä sopimukset puhemies allekirjoittaa ne. Sopimukset voidaan liittää tiedoksi työjärjestykseen.

| 2. | Jos sopimukset johtavat parlamentin jäsenten tai elinten voimassa olevien työjärjestykseen perustuvien oikeuksien tai velvollisuuksien muutoksiin tai uusiin tällaisiin oikeuksiin ja velvollisuuksiin taikka muulla tavoin muuttavat työjärjestystä tai sen tulkintaa, asia on toimitettava asiasta vastaavan valiokunnan käsiteltäväksi 211 artiklan 2–6 kohdan mukaisesti ennen sopimuksen allekirjoittamista. |
| --- | --- |

2.

Jos sopimukset johtavat parlamentin jäsenten tai elinten voimassa olevien työjärjestykseen perustuvien oikeuksien tai velvollisuuksien muutoksiin tai uusiin tällaisiin oikeuksiin ja velvollisuuksiin taikka muulla tavoin muuttavat työjärjestystä tai sen tulkintaa, asia on toimitettava asiasta vastaavan valiokunnan käsiteltäväksi 211 artiklan 2–6 kohdan mukaisesti ennen sopimuksen allekirjoittamista.

LUKU 7

Asioiden käsittely Euroopan unionin tuomioistuimessa

128   artikla

Menettelyt Euroopan unionin tuomioistuimessa

| 1. | Varmistaakseen perussopimusten ja etenkin parlamentin oikeuksia koskevien määräysten täyden noudattamisen parlamentti seuraa unionin lainsäädäntöä ja täytäntöönpanomenettelyjä ne määräajat huomioon ottaen, jotka perussopimuksissa ja Euroopan unionin tuomioistuimen perussäännössä asetetaan unionin toimielinten sekä luonnollisten ja oikeushenkilöiden kanteille. |
| --- | --- |

1.

Varmistaakseen perussopimusten ja etenkin parlamentin oikeuksia koskevien määräysten täyden noudattamisen parlamentti seuraa unionin lainsäädäntöä ja täytäntöönpanomenettelyjä ne määräajat huomioon ottaen, jotka perussopimuksissa ja Euroopan unionin tuomioistuimen perussäännössä asetetaan unionin toimielinten sekä luonnollisten ja oikeushenkilöiden kanteille.

| 2. | Jos asiasta vastaava valiokunta epäilee, että unionin oikeutta on rikottu, se ilmoittaa asiasta parlamentille tarvittaessa suullisesti. |
| --- | --- |

2.

Jos asiasta vastaava valiokunta epäilee, että unionin oikeutta on rikottu, se ilmoittaa asiasta parlamentille tarvittaessa suullisesti.

| 3. | Puhemies nostaa parlamentin puolesta asiasta vastaavan valiokunnan suosituksen mukaisesti kanteen unionin tuomioistuimessa.
  Puhemies voi pyytää seuraavan istuntojakson alussa täysistuntoa päättämään kanteen voimassa pitämisestä. Jos täysistunto äänestää annettujen äänten enemmistöllä kannetta vastaan, puhemies peruuttaa kanteen.
  Jos puhemies nostaa kanteen asiasta vastaavan valiokunnan suosituksen vastaisesti, hän pyytää seuraavan istuntojakson alussa täysistuntoa päättämään kanteen voimassa pitämisestä. |
| --- | --- |

3.

Puhemies nostaa parlamentin puolesta asiasta vastaavan valiokunnan suosituksen mukaisesti kanteen unionin tuomioistuimessa.

Puhemies voi pyytää seuraavan istuntojakson alussa täysistuntoa päättämään kanteen voimassa pitämisestä. Jos täysistunto äänestää annettujen äänten enemmistöllä kannetta vastaan, puhemies peruuttaa kanteen.

Jos puhemies nostaa kanteen asiasta vastaavan valiokunnan suosituksen vastaisesti, hän pyytää seuraavan istuntojakson alussa täysistuntoa päättämään kanteen voimassa pitämisestä.

| 4. | Puhemies toimittaa kirjallisia huomautuksia tai esiintyy tuomioistuinkäsittelyissä parlamentin puolesta kuultuaan asiasta vastaavaa valiokuntaa.
  Jos puhemies aikoo poiketa asiasta vastaavan valiokunnan suosituksesta, hän ilmoittaa siitä valiokunnalle ja antaa asian puheenjohtajakokouksen käsiteltäväksi perustellen oman kantansa.
  Jos puheenjohtajakokous katsoo, ettei parlamentin poikkeuksellisesti pitäisi toimittaa kirjallisia huomautuksia eikä esiintyä Euroopan unionin tuomioistuimessa asiassa, joka koskee parlamentin säädöksen pätevyyttä, asia saatetaan viipymättä täysistunnon käsiteltäväksi.
  Kiireellisissä tapauksissa puhemies voi ryhtyä tarvittaviin väliaikaistoimiin asianomaisen tuomioistuimen asettamien määräaikojen noudattamiseksi. Tällaisissa tapauksissa tässä kohdassa määrätty menettely on pantava täytäntöön mahdollisimman pian.

  Mikään työjärjestyksen määräys ei estä asiasta vastaavaa valiokuntaa päättämästä asianmukaisista menettelytavoista suosituksensa välittämiseksi ajoissa kiireellisissä tapauksissa.


  Työjärjestyksen 90 artiklan 6 kohdassa määrätään erityismenettelystä parlamentin päätöksen tekemiseksi siitä, käytetäänkö oikeutta pyytää unionin tuomioistuimelta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 218 artiklan 11 kohdan nojalla lausunto kansainvälisen sopimuksen yhteensopivuudesta perussopimusten kanssa. Tämä määräys on erityismääräys (lex specialis), joka on ensisijainen suhteessa 128 artiklan yleiseen sääntöön.


  Kun kyse on parlamentin oikeuksien käyttämisestä Euroopan unionin tuomioistuimessa ja kun kyseessä oleva säädös ei kuulu 128 artiklan soveltamisalaan, tässä artiklassa määrättyä menettelyä sovelletaan vastaavasti. |
| --- | --- |

4.

Puhemies toimittaa kirjallisia huomautuksia tai esiintyy tuomioistuinkäsittelyissä parlamentin puolesta kuultuaan asiasta vastaavaa valiokuntaa.

Jos puhemies aikoo poiketa asiasta vastaavan valiokunnan suosituksesta, hän ilmoittaa siitä valiokunnalle ja antaa asian puheenjohtajakokouksen käsiteltäväksi perustellen oman kantansa.

Jos puheenjohtajakokous katsoo, ettei parlamentin poikkeuksellisesti pitäisi toimittaa kirjallisia huomautuksia eikä esiintyä Euroopan unionin tuomioistuimessa asiassa, joka koskee parlamentin säädöksen pätevyyttä, asia saatetaan viipymättä täysistunnon käsiteltäväksi.

Kiireellisissä tapauksissa puhemies voi ryhtyä tarvittaviin väliaikaistoimiin asianomaisen tuomioistuimen asettamien määräaikojen noudattamiseksi. Tällaisissa tapauksissa tässä kohdassa määrätty menettely on pantava täytäntöön mahdollisimman pian.

Mikään työjärjestyksen määräys ei estä asiasta vastaavaa valiokuntaa päättämästä asianmukaisista menettelytavoista suosituksensa välittämiseksi ajoissa kiireellisissä tapauksissa.

Työjärjestyksen 90 artiklan 6 kohdassa määrätään erityismenettelystä parlamentin päätöksen tekemiseksi siitä, käytetäänkö oikeutta pyytää unionin tuomioistuimelta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 218 artiklan 11 kohdan nojalla lausunto kansainvälisen sopimuksen yhteensopivuudesta perussopimusten kanssa. Tämä määräys on erityismääräys (lex specialis), joka on ensisijainen suhteessa 128 artiklan yleiseen sääntöön.

Kun kyse on parlamentin oikeuksien käyttämisestä Euroopan unionin tuomioistuimessa ja kun kyseessä oleva säädös ei kuulu 128 artiklan soveltamisalaan, tässä artiklassa määrättyä menettelyä sovelletaan vastaavasti.

129   artikla

Poistettu

OSA V

SUHTEET KANSALLISIIN PARLAMENTTEIHIN

130   artikla

Tietojen vaihto, yhteydet ja vastavuoroiset palvelut

| 1. | Parlamentti tiedottaa toiminnastaan säännöllisesti jäsenvaltioiden kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

1.

Parlamentti tiedottaa toiminnastaan säännöllisesti jäsenvaltioiden kansallisille parlamenteille.

| 2. | Kansallisten parlamenttien asemasta Euroopan unionissa tehdyn pöytäkirjan 9 artiklan mukaisen parlamenttien välisen tehokkaan ja säännöllisen yhteistyön järjestämisestä ja edistämisestä unionissa neuvotellaan puheenjohtajakokouksen antaman valtuutuksen pohjalta sen jälkeen, kun valiokuntien puheenjohtajakokousta on kuultu.
  Parlamentti hyväksyy tällaiset sopimukset 127 artiklassa määrätyn menettelyn mukaisesti. |
| --- | --- |

2.

Kansallisten parlamenttien asemasta Euroopan unionissa tehdyn pöytäkirjan 9 artiklan mukaisen parlamenttien välisen tehokkaan ja säännöllisen yhteistyön järjestämisestä ja edistämisestä unionissa neuvotellaan puheenjohtajakokouksen antaman valtuutuksen pohjalta sen jälkeen, kun valiokuntien puheenjohtajakokousta on kuultu.

Parlamentti hyväksyy tällaiset sopimukset 127 artiklassa määrätyn menettelyn mukaisesti.

| 3. | Valiokunta voi suoraan käydä valiokuntatason vuoropuhelua kansallisten parlamenttien kanssa talousarvioon tätä tarkoitusta varten varattujen määrärahojen rajoissa. Tähän voi sisältyä asianmukaisia lainsäädäntöehdotusta edeltäviä ja sen jälkeisiä yhteistyötapoja. |
| --- | --- |

3.

Valiokunta voi suoraan käydä valiokuntatason vuoropuhelua kansallisten parlamenttien kanssa talousarvioon tätä tarkoitusta varten varattujen määrärahojen rajoissa. Tähän voi sisältyä asianmukaisia lainsäädäntöehdotusta edeltäviä ja sen jälkeisiä yhteistyötapoja.

| 4. | Kaikki kansallisen parlamentin Euroopan parlamentille virallisesti lähettämät asiakirjat, jotka koskevat unionin lainsäädäntömenettelyä, toimitetaan kyseisessä asiakirjassa käsiteltävästä asiasta vastaavaan valiokuntaan. |
| --- | --- |

4.

Kaikki kansallisen parlamentin Euroopan parlamentille virallisesti lähettämät asiakirjat, jotka koskevat unionin lainsäädäntömenettelyä, toimitetaan kyseisessä asiakirjassa käsiteltävästä asiasta vastaavaan valiokuntaan.

| 5. | Puheenjohtajakokous voi antaa puhemiehelle valtuudet neuvotella jäsenvaltioiden kansallisille parlamenteille vastavuoroisuuteen perustuen tarjottavista palveluista sekä ehdottaa muita mahdollisia toimenpiteitä yhteyksien helpottamiseksi. |
| --- | --- |

5.

Puheenjohtajakokous voi antaa puhemiehelle valtuudet neuvotella jäsenvaltioiden kansallisille parlamenteille vastavuoroisuuteen perustuen tarjottavista palveluista sekä ehdottaa muita mahdollisia toimenpiteitä yhteyksien helpottamiseksi.

131   artikla

Yhteisöasioita käsittelevien elinten konferenssi (COSAC)

| 1. | Puheenjohtajakokous nimeää puhemiehen ehdotuksesta COSAC-valtuuskunnan jäsenet ja voi antaa heille toimivaltuudet. Valtuuskuntaa johtavat kansallisiin parlamentteihin ylläpidettävien suhteiden käytännön toteutuksesta vastaava Euroopan parlamentin varapuhemies ja toimielinasioista vastaavan valiokunnan puheenjohtaja. |
| --- | --- |

1.

Puheenjohtajakokous nimeää puhemiehen ehdotuksesta COSAC-valtuuskunnan jäsenet ja voi antaa heille toimivaltuudet. Valtuuskuntaa johtavat kansallisiin parlamentteihin ylläpidettävien suhteiden käytännön toteutuksesta vastaava Euroopan parlamentin varapuhemies ja toimielinasioista vastaavan valiokunnan puheenjohtaja.

| 2. | Muut valtuuskunnan jäsenet valitaan COSACin kokouksessa käsiteltävien aiheiden perusteella, ja heihin on mahdollisuuksien mukaan kuuluttava kyseisistä asioista vastaavien valiokuntien edustajia. Parlamentin valtuuskunta antaa selonteon kunkin kokouksen jälkeen. |
| --- | --- |

2.

Muut valtuuskunnan jäsenet valitaan COSACin kokouksessa käsiteltävien aiheiden perusteella, ja heihin on mahdollisuuksien mukaan kuuluttava kyseisistä asioista vastaavien valiokuntien edustajia. Parlamentin valtuuskunta antaa selonteon kunkin kokouksen jälkeen.

| 3. | Parlamentin yleinen poliittinen tasapaino on otettava asianmukaisesti huomioon. |
| --- | --- |

3.

Parlamentin yleinen poliittinen tasapaino on otettava asianmukaisesti huomioon.

132   artikla

Parlamenttien konferenssit

Puheenjohtajakokous nimittää jäsenet sellaisiin parlamentin valtuuskuntiin, jotka osallistuvat erilaisiin konferensseihin tai muihin tämänkaltaisiin elimiin, joihin kuuluu parlamenttien jäseniä, ja antaa valtuuskunnille valtuudet, jotka ovat yhteensopivia kaikkien asiaankuuluvien parlamentin päätöslauselmien kanssa. Valtuuskunnat valitsevat puheenjohtajansa ja tarvittaessa yhden tai useamman varapuheenjohtajan.

OSA VI

ISTUNNOT

LUKU 1

Parlamentin istunnot

133   artikla

Parlamentin vaalikausi, istuntokausi, istuntojakso ja istunto

| 1. | Parlamentin vaalikausi on sama kuin 20 päivänä syyskuuta 1976 annetussa säädöksessä määrätty jäsenten toimikausi. |
| --- | --- |

1.

Parlamentin vaalikausi on sama kuin 20 päivänä syyskuuta 1976 annetussa säädöksessä määrätty jäsenten toimikausi.

| 2. | Istuntokaudella tarkoitetaan mainitussa säädöksessä ja perussopimuksissa määrättyä yhden vuoden ajanjaksoa. |
| --- | --- |

2.

Istuntokaudella tarkoitetaan mainitussa säädöksessä ja perussopimuksissa määrättyä yhden vuoden ajanjaksoa.

| 3. | Istuntojaksolla tarkoitetaan parlamentin yleensä kuukausittain pidettävää kokousta. Se jakaantuu päivittäisiin istuntoihin.

  Samana päivänä pidettävät parlamentin täysistunnot katsotaan yhdeksi istunnoksi. |
| --- | --- |

3.

Istuntojaksolla tarkoitetaan parlamentin yleensä kuukausittain pidettävää kokousta. Se jakaantuu päivittäisiin istuntoihin.

Samana päivänä pidettävät parlamentin täysistunnot katsotaan yhdeksi istunnoksi.

134   artikla

Parlamentin koollekutsuminen

| 1. | Parlamentti kokoontuu ilman eri kutsua jokaisen vuoden maaliskuun toisena tiistaina ja määrää itse istuntokauden keskeytysten keston. |
| --- | --- |

1.

Parlamentti kokoontuu ilman eri kutsua jokaisen vuoden maaliskuun toisena tiistaina ja määrää itse istuntokauden keskeytysten keston.

| 2. | Parlamentti kokoontuu lisäksi ilman erillistä kutsua ensimmäisenä tiistaina sen jälkeen, kun 20 päivänä syyskuuta 1976 annetun säädöksen 10 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun ajanjakson päättymisestä on kulunut kuukausi. |
| --- | --- |

2.

Parlamentti kokoontuu lisäksi ilman erillistä kutsua ensimmäisenä tiistaina sen jälkeen, kun 20 päivänä syyskuuta 1976 annetun säädöksen 10 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun ajanjakson päättymisestä on kulunut kuukausi.

| 3. | Puheenjohtajakokous voi perustellulla päätöksellä, joka on tehtävä vähintään kaksi viikkoa ennen parlamentin aikaisemmin päättämää istuntokauden aloituspäivää, muuttaa 1 kohdan mukaisesti päätettyjen istuntokauden keskeytysten pituutta voimatta kuitenkaan lykätä istuntokauden aloituspäivää enempää kuin kahdella viikolla. |
| --- | --- |

3.

Puheenjohtajakokous voi perustellulla päätöksellä, joka on tehtävä vähintään kaksi viikkoa ennen parlamentin aikaisemmin päättämää istuntokauden aloituspäivää, muuttaa 1 kohdan mukaisesti päätettyjen istuntokauden keskeytysten pituutta voimatta kuitenkaan lykätä istuntokauden aloituspäivää enempää kuin kahdella viikolla.

| 4. | Kuultuaan ensin puheenjohtajakokousta puhemies kutsuu parlamentin poikkeuksellisesti koolle jäsenten enemmistön, komission tai neuvoston pyynnöstä.
  Puhemiehellä on valta puheenjohtajakokouksen suostumuksella kutsua parlamentti poikkeuksellisesti koolle kiireellisissä tapauksissa. |
| --- | --- |

4.

Kuultuaan ensin puheenjohtajakokousta puhemies kutsuu parlamentin poikkeuksellisesti koolle jäsenten enemmistön, komission tai neuvoston pyynnöstä.

Puhemiehellä on valta puheenjohtajakokouksen suostumuksella kutsua parlamentti poikkeuksellisesti koolle kiireellisissä tapauksissa.

135   artikla

Kokoontumispaikat

| 1. | Parlamentin täysistunnot ja valiokuntien kokoukset pidetään perussopimusten määräysten mukaisesti.

  Ehdotukset ylimääräisten istuntojaksojen pitämisestä Brysselissä ja näitä koskevat muutokset voidaan hyväksyä annettujen äänten enemmistöllä. |
| --- | --- |

1.

Parlamentin täysistunnot ja valiokuntien kokoukset pidetään perussopimusten määräysten mukaisesti.

Ehdotukset ylimääräisten istuntojaksojen pitämisestä Brysselissä ja näitä koskevat muutokset voidaan hyväksyä annettujen äänten enemmistöllä.

| 2. | Valiokunta voi päättää esittää, että yksi tai useampi kokous pidetään muualla. Perusteltu pyyntö toimitetaan puhemiehelle, joka toimittaa sen puhemiehistön käsiteltäväksi. Kiireellisessä tapauksessa puhemies voi itse ratkaista asian. Puhemiehistön tai puhemiehen hylkäävä päätös on perusteltava. |
| --- | --- |

2.

Valiokunta voi päättää esittää, että yksi tai useampi kokous pidetään muualla. Perusteltu pyyntö toimitetaan puhemiehelle, joka toimittaa sen puhemiehistön käsiteltäväksi. Kiireellisessä tapauksessa puhemies voi itse ratkaista asian. Puhemiehistön tai puhemiehen hylkäävä päätös on perusteltava.

136   artikla

Jäsenten osallistuminen istuntoihin

| 1. | Jokaisessa istunnossa on läsnäololista jäsenten allekirjoitusta varten. |
| --- | --- |

1.

Jokaisessa istunnossa on läsnäololista jäsenten allekirjoitusta varten.

| 2. | Läsnä olevien jäsenten nimet merkitään läsnäololistan mukaan kunkin istunnon pöytäkirjaan. |
| --- | --- |

2.

Läsnä olevien jäsenten nimet merkitään läsnäololistan mukaan kunkin istunnon pöytäkirjaan.

LUKU 2

Parlamentin käsittelyjärjestys

137   artikla

Esityslistaluonnos

| 1. | Ennen jokaista istuntojaksoa puheenjohtajakokous laatii esityslistaluonnoksen valiokuntien puheenjohtajakokouksen suositusten pohjalta, ottaen samalla huomioon 35 artiklan mukaisesti hyväksytyn komission työohjelman.
  Komissio ja neuvosto voivat puhemiehen kutsusta osallistua puheenjohtajakokouksen keskusteluihin esityslistaluonnoksesta. |
| --- | --- |

1.

Ennen jokaista istuntojaksoa puheenjohtajakokous laatii esityslistaluonnoksen valiokuntien puheenjohtajakokouksen suositusten pohjalta, ottaen samalla huomioon 35 artiklan mukaisesti hyväksytyn komission työohjelman.

Komissio ja neuvosto voivat puhemiehen kutsusta osallistua puheenjohtajakokouksen keskusteluihin esityslistaluonnoksesta.

| 2. | Esityslistaluonnoksessa voidaan ilmoittaa äänestysajat yksittäisille käsiteltävänä oleville asioille. |
| --- | --- |

2.

Esityslistaluonnoksessa voidaan ilmoittaa äänestysajat yksittäisille käsiteltävänä oleville asioille.

| 3. | Ihmisoikeuksien sekä demokratian ja oikeusvaltion periaatteiden loukkauksia koskevista tapauksista 122 artiklan mukaisesti käytäville keskusteluille voidaan varata yksi tai kaksi jaksoa, yhteensä enintään tunti. |
| --- | --- |

3.

Ihmisoikeuksien sekä demokratian ja oikeusvaltion periaatteiden loukkauksia koskevista tapauksista 122 artiklan mukaisesti käytäville keskusteluille voidaan varata yksi tai kaksi jaksoa, yhteensä enintään tunti.

| 4. | Lopullinen esityslistaluonnos jaetaan jäsenille vähintään kolme tuntia ennen istuntojakson alkua. |
| --- | --- |

4.

Lopullinen esityslistaluonnos jaetaan jäsenille vähintään kolme tuntia ennen istuntojakson alkua.

138   artikla

Menettely täysistunnossa ilman tarkistuksia ja keskustelua

| 1. | Ehdotus lainsäätämisjärjestyksessä annettavaksi säädökseksi (ensimmäinen käsittely) ja muu kuin lainsäädäntöä koskeva päätöslauselmaesitys, joka on hyväksytty valiokunnassa siten, että vähemmän kuin kymmenesosa valiokunnan jäsenistä on äänestänyt sitä vastaan, otetaan parlamentin esityslistaluonnokseen äänestettäväksi ilman tarkistuksia.
  Asiasta äänestetään vain kerran, elleivät poliittiset ryhmät tai yksittäiset jäsenet, yhteenlaskettuina kymmenesosa parlamentin jäsenistä, ole ennen lopullisen esityslistaluonnoksen laatimista esittäneet kirjallista pyyntöä saada jättää tarkistuksia. Tällöin puhemies asettaa määräajan tarkistusten jättämiselle. |
| --- | --- |

1.

Ehdotus lainsäätämisjärjestyksessä annettavaksi säädökseksi (ensimmäinen käsittely) ja muu kuin lainsäädäntöä koskeva päätöslauselmaesitys, joka on hyväksytty valiokunnassa siten, että vähemmän kuin kymmenesosa valiokunnan jäsenistä on äänestänyt sitä vastaan, otetaan parlamentin esityslistaluonnokseen äänestettäväksi ilman tarkistuksia.

Asiasta äänestetään vain kerran, elleivät poliittiset ryhmät tai yksittäiset jäsenet, yhteenlaskettuina kymmenesosa parlamentin jäsenistä, ole ennen lopullisen esityslistaluonnoksen laatimista esittäneet kirjallista pyyntöä saada jättää tarkistuksia. Tällöin puhemies asettaa määräajan tarkistusten jättämiselle.

| 2. | Lopulliseen esityslistaluonnokseen otetuista asioista, joista äänestään ilman tarkistuksia, ei myöskään keskustella, ellei parlamentti puheenjohtajakokouksen ehdotuksesta tai poliittisen ryhmän taikka vähintään 40 jäsenen pyynnöstä toisin päätä hyväksyessään esityslistan istuntojakson alkaessa. |
| --- | --- |

2.

Lopulliseen esityslistaluonnokseen otetuista asioista, joista äänestään ilman tarkistuksia, ei myöskään keskustella, ellei parlamentti puheenjohtajakokouksen ehdotuksesta tai poliittisen ryhmän taikka vähintään 40 jäsenen pyynnöstä toisin päätä hyväksyessään esityslistan istuntojakson alkaessa.

| 3. | Istuntojakson lopullista esityslistaluonnosta laatiessaan puheenjohtajakokous voi ehdottaa muita asioita otettavaksi esityslistalle ilman tarkistuksia tai keskustelua. Hyväksyessään esityslistan parlamentti ei voi hyväksyä tällaista ehdotusta, jos poliittinen ryhmä tai vähintään 40 jäsentä on jättänyt kirjallisen vastalauseen vähintään tuntia ennen istuntojakson avaamista. |
| --- | --- |

3.

Istuntojakson lopullista esityslistaluonnosta laatiessaan puheenjohtajakokous voi ehdottaa muita asioita otettavaksi esityslistalle ilman tarkistuksia tai keskustelua. Hyväksyessään esityslistan parlamentti ei voi hyväksyä tällaista ehdotusta, jos poliittinen ryhmä tai vähintään 40 jäsentä on jättänyt kirjallisen vastalauseen vähintään tuntia ennen istuntojakson avaamista.

| 4. | Kun asia käsitellään ilman keskustelua, esittelijä tai asiasta vastaavan valiokunnan puheenjohtaja voi käyttää enintään kahden minuutin pituisen puheenvuoron juuri ennen äänestystä. |
| --- | --- |

4.

Kun asia käsitellään ilman keskustelua, esittelijä tai asiasta vastaavan valiokunnan puheenjohtaja voi käyttää enintään kahden minuutin pituisen puheenvuoron juuri ennen äänestystä.

139   artikla

Lyhyt esittely

Esittelijän pyynnöstä tai puheenjohtajakokouksen ehdotuksesta parlamentti voi myös päättää, että esittelijä esittelee täysistunnossa lyhyesti asian, josta ei tarvitse käydä laajaa keskustelua. Tässä tapauksessa komissio saa mahdollisuuden vastata, minkä jälkeen käydään enintään kymmenen minuuttia kestävä keskustelu, jonka kuluessa puhemies voi antaa enintään minuutin pituisen puheenvuoron jäsenelle, joka pyytää sitä kiinnittämällä puhemiehen huomion.

140   artikla

Esityslistan hyväksyminen ja muuttaminen

| 1. | Parlamentti päättää lopullisesta esityslistaluonnoksesta kunkin istuntojakson alussa. Valiokunta, poliittinen ryhmä tai vähintään 40 jäsentä voi ehdottaa muutoksia. Ehdotukset on toimitettava puhemiehelle vähintään tunti ennen istuntojakson avaamista. Puhemies voi antaa enintään yhden minuutin pituisen puheenvuoron ehdotuksen laatijalle, yhdelle ehdotusta kannattavalle ja yhdelle ehdotusta vastustavalle puhujalle. |
| --- | --- |

1.

Parlamentti päättää lopullisesta esityslistaluonnoksesta kunkin istuntojakson alussa. Valiokunta, poliittinen ryhmä tai vähintään 40 jäsentä voi ehdottaa muutoksia. Ehdotukset on toimitettava puhemiehelle vähintään tunti ennen istuntojakson avaamista. Puhemies voi antaa enintään yhden minuutin pituisen puheenvuoron ehdotuksen laatijalle, yhdelle ehdotusta kannattavalle ja yhdelle ehdotusta vastustavalle puhujalle.

| 2. | Esityslistaa ei voida muuttaa sen jälkeen, kun se on hyväksytty, paitsi 142 tai 174–178 artiklan mukaisesti taikka puhemiehen ehdotuksesta.
  Jos menettelyä koskeva esitys esityslistan muuttamiseksi hylätään, sitä ei saa esittää uudelleen saman istuntojakson aikana. |
| --- | --- |

2.

Esityslistaa ei voida muuttaa sen jälkeen, kun se on hyväksytty, paitsi 142 tai 174–178 artiklan mukaisesti taikka puhemiehen ehdotuksesta.

Jos menettelyä koskeva esitys esityslistan muuttamiseksi hylätään, sitä ei saa esittää uudelleen saman istuntojakson aikana.

| 3. | Ennen istunnon päättämistä puhemies ilmoittaa seuraavan istunnon ajankohdan ja esityslistan. |
| --- | --- |

3.

Ennen istunnon päättämistä puhemies ilmoittaa seuraavan istunnon ajankohdan ja esityslistan.

141   artikla

Ylimääräinen keskustelu

| 1. | Poliittinen ryhmä tai vähintään 40 jäsentä voi pyytää, että parlamentin esityslistalle otetaan ylimääräinen keskustelu Euroopan unionin politiikkaan liittyvästä tärkeästä aiheesta. Yleensä istuntojakson aikana järjestetään vain yksi ylimääräinen keskustelu. |
| --- | --- |

1.

Poliittinen ryhmä tai vähintään 40 jäsentä voi pyytää, että parlamentin esityslistalle otetaan ylimääräinen keskustelu Euroopan unionin politiikkaan liittyvästä tärkeästä aiheesta. Yleensä istuntojakson aikana järjestetään vain yksi ylimääräinen keskustelu.

| 2. | Pyyntö on toimitettava puhemiehelle kirjallisesti vähintään kolme tuntia ennen sen istuntojakson avaamista, jonka aikana ylimääräinen keskustelu on määrä käydä. Pyynnöstä äänestetään istuntojakson alussa esityslistaa hyväksyttäessä. |
| --- | --- |

2.

Pyyntö on toimitettava puhemiehelle kirjallisesti vähintään kolme tuntia ennen sen istuntojakson avaamista, jonka aikana ylimääräinen keskustelu on määrä käydä. Pyynnöstä äänestetään istuntojakson alussa esityslistaa hyväksyttäessä.

| 3. | Jos tapahtumat antavat siihen aihetta, puhemies voi poliittisten ryhmien puheenjohtajia kuultuaan ehdottaa ylimääräisen keskustelun järjestämistä senkin jälkeen, kun istuntojakson esityslista on hyväksytty. Pyynnöstä äänestetään istunnon alussa tai ennalta sovittujen äänestysten aikana, ja jäsenille ilmoitetaan asiasta vähintään tuntia aikaisemmin. |
| --- | --- |

3.

Jos tapahtumat antavat siihen aihetta, puhemies voi poliittisten ryhmien puheenjohtajia kuultuaan ehdottaa ylimääräisen keskustelun järjestämistä senkin jälkeen, kun istuntojakson esityslista on hyväksytty. Pyynnöstä äänestetään istunnon alussa tai ennalta sovittujen äänestysten aikana, ja jäsenille ilmoitetaan asiasta vähintään tuntia aikaisemmin.

| 4. | Puhemies päättää ajankohdan, jolloin keskustelu käydään. Keskustelun kokonaiskesto on enintään yksi tunti. Poliittisille ryhmille ja sitoutumattomille jäsenille myönnetään puheajat 149 artiklan 4 ja 5 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

4.

Puhemies päättää ajankohdan, jolloin keskustelu käydään. Keskustelun kokonaiskesto on enintään yksi tunti. Poliittisille ryhmille ja sitoutumattomille jäsenille myönnetään puheajat 149 artiklan 4 ja 5 kohdan mukaisesti.

| 5. | Keskustelun päätteeksi ei hyväksytä päätöslauselmaa. |
| --- | --- |

5.

Keskustelun päätteeksi ei hyväksytä päätöslauselmaa.

142   artikla

Kiireellisyys

| 1. | Puhemies, valiokunta, poliittinen ryhmä, vähintään 40 jäsentä, komissio tai neuvosto voi pyytää parlamentilta, että keskustelu ehdotuksesta, josta parlamenttia on kuultu 43 artiklan 1 kohdan mukaisesti, käydään kiireellisenä. Pyyntö on esitettävä kirjallisesti ja se on perusteltava. |
| --- | --- |

1.

Puhemies, valiokunta, poliittinen ryhmä, vähintään 40 jäsentä, komissio tai neuvosto voi pyytää parlamentilta, että keskustelu ehdotuksesta, josta parlamenttia on kuultu 43 artiklan 1 kohdan mukaisesti, käydään kiireellisenä. Pyyntö on esitettävä kirjallisesti ja se on perusteltava.

| 2. | Saatuaan kiireellistä käsittelyä koskevan pyynnön puhemies ilmoittaa siitä heti parlamentille. Pyynnöstä äänestetään ilmoitusta seuraavan istunnon alussa edellyttäen, että ehdotus, jota pyyntö koskee, on jaettu virallisilla kielillä. Jos samasta aiheesta on esitetty useita kiireellistä käsittelyä koskevia pyyntöjä, kiireellisyyden hyväksyminen tai hylkääminen koskee kaikkia samaa aihetta koskevia pyyntöjä. |
| --- | --- |

2.

Saatuaan kiireellistä käsittelyä koskevan pyynnön puhemies ilmoittaa siitä heti parlamentille. Pyynnöstä äänestetään ilmoitusta seuraavan istunnon alussa edellyttäen, että ehdotus, jota pyyntö koskee, on jaettu virallisilla kielillä. Jos samasta aiheesta on esitetty useita kiireellistä käsittelyä koskevia pyyntöjä, kiireellisyyden hyväksyminen tai hylkääminen koskee kaikkia samaa aihetta koskevia pyyntöjä.

| 3. | Ainoastaan pyynnön esittäjä, yksi pyyntöä kannattava ja yksi pyyntöä vastustava puhuja sekä asiasta vastaavan valiokunnan puheenjohtaja ja/tai esittelijä voivat käyttää enintään kolmen minuutin pituisen puheenvuoron ennen äänestystä. |
| --- | --- |

3.

Ainoastaan pyynnön esittäjä, yksi pyyntöä kannattava ja yksi pyyntöä vastustava puhuja sekä asiasta vastaavan valiokunnan puheenjohtaja ja/tai esittelijä voivat käyttää enintään kolmen minuutin pituisen puheenvuoron ennen äänestystä.

| 4. | Kiireellistä käsittelyä vaativat kysymykset ovat etusijalla muihin esityslistalla oleviin asioihin nähden. Puhemies päättää keskustelun ja äänestyksen ajankohdan. |
| --- | --- |

4.

Kiireellistä käsittelyä vaativat kysymykset ovat etusijalla muihin esityslistalla oleviin asioihin nähden. Puhemies päättää keskustelun ja äänestyksen ajankohdan.

| 5. | Kiireellinen keskustelu voidaan käydä ilman mietintöä tai poikkeuksellisesti asiasta vastaavan valiokunnan suullisen selvityksen pohjalta. |
| --- | --- |

5.

Kiireellinen keskustelu voidaan käydä ilman mietintöä tai poikkeuksellisesti asiasta vastaavan valiokunnan suullisen selvityksen pohjalta.

143   artikla

Yhteiskeskustelu

Samankaltaisia tai asiasisällöltään toisiinsa liittyviä asioita voidaan milloin tahansa päättää käsitellä yhteiskeskustelussa.

144   artikla

Määräajat

Lukuun ottamatta 122 ja 142 artiklassa tarkoitettuja kiireellisiä tapauksia, keskustelua ja äänestystä tekstistä ei saa aloittaa, ellei tekstiä ole jaettu vähintään 24 tuntia aikaisemmin.

LUKU 3

Yleisiä sääntöjä istuntojen kulusta

145   artikla

Istuntosaliin pääsy

| 1. | Muilla kuin parlamentin jäsenillä, komission ja neuvoston jäsenillä, parlamentin pääsihteerillä, niillä henkilökuntaan kuuluvilla, joiden tehtävät vaativat läsnäoloa istuntosalissa, sekä Euroopan unionin asiantuntijoilla tai virkamiehillä ei ole oikeutta päästä istuntosaliin. |
| --- | --- |

1.

Muilla kuin parlamentin jäsenillä, komission ja neuvoston jäsenillä, parlamentin pääsihteerillä, niillä henkilökuntaan kuuluvilla, joiden tehtävät vaativat läsnäoloa istuntosalissa, sekä Euroopan unionin asiantuntijoilla tai virkamiehillä ei ole oikeutta päästä istuntosaliin.

| 2. | Ainoastaan parlamentin puhemiehen tai pääsihteerin asianmukaisesti myöntämän luvan haltijoilla on oikeus päästä lehterille. |
| --- | --- |

2.

Ainoastaan parlamentin puhemiehen tai pääsihteerin asianmukaisesti myöntämän luvan haltijoilla on oikeus päästä lehterille.

| 3. | Lehteriltä istuntoa seuraavan yleisön on istuttava hiljaa paikoillaan. Vahtimestarit poistavat heti lehteriltä henkilöt, jotka osoittavat suosiotaan tai paheksumistaan. |
| --- | --- |

3.

Lehteriltä istuntoa seuraavan yleisön on istuttava hiljaa paikoillaan. Vahtimestarit poistavat heti lehteriltä henkilöt, jotka osoittavat suosiotaan tai paheksumistaan.

146   artikla

Kielet

| 1. | Kaikki parlamentin asiakirjat laaditaan virallisilla kielillä. |
| --- | --- |

1.

Kaikki parlamentin asiakirjat laaditaan virallisilla kielillä.

| 2. | Kaikilla jäsenillä on oikeus käyttää parlamentissa puheenvuoroja haluamallaan virallisella kielellä. Virallisella kielellä pidetyt puheenvuorot tulkataan simultaanisti muille virallisille kielille sekä muille puhemiehistön tarpeellisiksi katsomille kielille. |
| --- | --- |

2.

Kaikilla jäsenillä on oikeus käyttää parlamentissa puheenvuoroja haluamallaan virallisella kielellä. Virallisella kielellä pidetyt puheenvuorot tulkataan simultaanisti muille virallisille kielille sekä muille puhemiehistön tarpeellisiksi katsomille kielille.

| 3. | Valiokunta- ja valtuuskuntakokouksissa tulkkaus järjestetään niistä virallisista kielistä ja niihin virallisiin kieliin, joita kyseisen valiokunnan tai valtuuskunnan jäsenet ja varajäsenet käyttävät ja ovat pyytäneet. |
| --- | --- |

3.

Valiokunta- ja valtuuskuntakokouksissa tulkkaus järjestetään niistä virallisista kielistä ja niihin virallisiin kieliin, joita kyseisen valiokunnan tai valtuuskunnan jäsenet ja varajäsenet käyttävät ja ovat pyytäneet.

| 4. | Tavanomaisten toimipaikkojen ulkopuolella järjestettävissä valiokunta- tai valtuuskuntakokouksissa tulkkaus järjestetään niistä kielistä ja niihin kieliin, joita kokoukseen osallistumisensa vahvistaneet jäsenet käyttävät. Järjestelystä voidaan joustaa poikkeuksellisesti valiokunnan tai valtuuskunnan jäsenten suostumuksella. Mahdollisen erimielisyyden ratkaisee puhemiehistö.

  Jos äänestystuloksen julistamisen jälkeen todetaan, että eri kieliversioiden välillä on ristiriitaisuuksia, puhemies päättää julistetun äänestystuloksen pätevyydestä 171 artiklan 5 kohdan mukaisesti. Jos puhemies julistaa tuloksen päteväksi, hän päättää, mitä kieliversiota pidetään hyväksyttynä. Alkuperäistä versiota ei kuitenkaan voida ilman muuta pitää virallisena tekstinä, koska voi myös olla, että kaikki muut kielet poikkeavat alkuperäisestä tekstistä. |
| --- | --- |

4.

Tavanomaisten toimipaikkojen ulkopuolella järjestettävissä valiokunta- tai valtuuskuntakokouksissa tulkkaus järjestetään niistä kielistä ja niihin kieliin, joita kokoukseen osallistumisensa vahvistaneet jäsenet käyttävät. Järjestelystä voidaan joustaa poikkeuksellisesti valiokunnan tai valtuuskunnan jäsenten suostumuksella. Mahdollisen erimielisyyden ratkaisee puhemiehistö.

Jos äänestystuloksen julistamisen jälkeen todetaan, että eri kieliversioiden välillä on ristiriitaisuuksia, puhemies päättää julistetun äänestystuloksen pätevyydestä 171 artiklan 5 kohdan mukaisesti. Jos puhemies julistaa tuloksen päteväksi, hän päättää, mitä kieliversiota pidetään hyväksyttynä. Alkuperäistä versiota ei kuitenkaan voida ilman muuta pitää virallisena tekstinä, koska voi myös olla, että kaikki muut kielet poikkeavat alkuperäisestä tekstistä.

147   artikla

Siirtymäkauden sääntö

| 1. | Seitsemännen vaalikauden loppuun asti (16) kestävän siirtymäkauden aikana 146 artiklasta voidaan poiketa, jos jonkin virallisen kielen tulkkeja tai kääntäjiä ei ole käytettävissä riittävästi, vaikka tilanteeseen on pyritty varautumaan asianmukaisesti. |
| --- | --- |

1.

Seitsemännen vaalikauden loppuun asti (16) kestävän siirtymäkauden aikana 146 artiklasta voidaan poiketa, jos jonkin virallisen kielen tulkkeja tai kääntäjiä ei ole käytettävissä riittävästi, vaikka tilanteeseen on pyritty varautumaan asianmukaisesti.

| 2. | Puhemiehistö toteaa pääsihteerin ehdotuksesta, täyttyvätkö 1 kohdan mukaiset edellytykset kunkin kyseessä olevan virallisen kielen osalta, ja tarkastelee päätöstään puolen vuoden välein pääsihteerin esittämän edistymiskertomuksen pohjalta. Puhemiehistö päättää tarvittavista täytäntöönpanotoimenpiteistä. |
| --- | --- |

2.

Puhemiehistö toteaa pääsihteerin ehdotuksesta, täyttyvätkö 1 kohdan mukaiset edellytykset kunkin kyseessä olevan virallisen kielen osalta, ja tarkastelee päätöstään puolen vuoden välein pääsihteerin esittämän edistymiskertomuksen pohjalta. Puhemiehistö päättää tarvittavista täytäntöönpanotoimenpiteistä.

| 3. | Tässä yhteydessä sovelletaan neuvoston perussopimusten nojalla päättämiä väliaikaisia poikkeustoimenpiteitä, jotka koskevat muiden säädösten kuin Euroopan parlamentin ja neuvoston yhdessä antamien asetusten laatimista. |
| --- | --- |

3.

Tässä yhteydessä sovelletaan neuvoston perussopimusten nojalla päättämiä väliaikaisia poikkeustoimenpiteitä, jotka koskevat muiden säädösten kuin Euroopan parlamentin ja neuvoston yhdessä antamien asetusten laatimista.

| 4. | Parlamentti voi puhemiehistön perustellusta suosituksesta päättää milloin tahansa tämän artiklan kumoamisesta suunniteltua aikaisemmin tai 1 kohdassa asetetun määräajan päättyessä sen voimassaolon jatkamisesta. |
| --- | --- |

4.

Parlamentti voi puhemiehistön perustellusta suosituksesta päättää milloin tahansa tämän artiklan kumoamisesta suunniteltua aikaisemmin tai 1 kohdassa asetetun määräajan päättyessä sen voimassaolon jatkamisesta.

148   artikla

Asiakirjojen jakelu

Parlamentin keskustelujen ja päätösten pohjana olevat asiakirjat painetaan ja jaetaan jäsenille. Luettelo kyseisistä asiakirjoista julkaistaan parlamentin istuntopöytäkirjassa.

Jäsenillä ja poliittisilla ryhmillä on suora pääsy parlamentin sisäiseen tietojärjestelmään, jossa he voivat tutkia kaikkia valmisteluasiakirjoja (mietintöluonnoksia, suositusluonnoksia, lausuntoluonnoksia, työasiakirjoja ja valiokunnan käsiteltäväksi jätettyjä tarkistuksia), joita ei ole luokiteltu luottamuksellisiksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta ensimmäisen kohdan soveltamista.

149   artikla

Puheajan jakaminen ja puhujaluettelo

| 1. | Puheenjohtajakokous voi tehdä parlamentille ehdotuksen keskusteluun varatun puheajan jakamisesta. Parlamentti päättää ehdotuksesta ilman keskustelua. |
| --- | --- |

1.

Puheenjohtajakokous voi tehdä parlamentille ehdotuksen keskusteluun varatun puheajan jakamisesta. Parlamentti päättää ehdotuksesta ilman keskustelua.

| 2. | Jäsen ei saa käyttää puheenvuoroa, ellei puhemies ole sitä hänelle myöntänyt. Jäsenet puhuvat omalta paikaltaan ja osoittavat puheenvuoronsa puhemiehelle. Jos puhuja poikkeaa käsiteltävästä asiasta, puhemies kehottaa häntä palaamaan asiaan. |
| --- | --- |

2.

Jäsen ei saa käyttää puheenvuoroa, ellei puhemies ole sitä hänelle myöntänyt. Jäsenet puhuvat omalta paikaltaan ja osoittavat puheenvuoronsa puhemiehelle. Jos puhuja poikkeaa käsiteltävästä asiasta, puhemies kehottaa häntä palaamaan asiaan.

| 3. | Puhemies voi laatia tietyn keskustelun ensimmäistä osaa varten puhujaluettelon, joka käsittää yhden tai useamman puheenvuorokierroksen, jossa puheenvuoron käyttää halutessaan kukin poliittinen ryhmä ryhmien koon mukaisessa järjestyksessä sekä yksi sitoutumaton jäsen. |
| --- | --- |

3.

Puhemies voi laatia tietyn keskustelun ensimmäistä osaa varten puhujaluettelon, joka käsittää yhden tai useamman puheenvuorokierroksen, jossa puheenvuoron käyttää halutessaan kukin poliittinen ryhmä ryhmien koon mukaisessa järjestyksessä sekä yksi sitoutumaton jäsen.

| 4. | Kyseiseen keskustelun osaan varattu puheaika jaetaan seuraavien perusteiden mukaisesti:






  a) | ensimmäinen osuus puheajasta jaetaan tasan kaikkien poliittisten ryhmien kesken; |
| --- | --- | --- |

4.

Kyseiseen keskustelun osaan varattu puheaika jaetaan seuraavien perusteiden mukaisesti:

a)

ensimmäinen osuus puheajasta jaetaan tasan kaikkien poliittisten ryhmien kesken;

| b) | toinen osuus puheajasta jaetaan poliittisten ryhmien kesken niiden jäsenten kokonaismäärän mukaisessa suhteessa; |
| --- | --- |

b)

toinen osuus puheajasta jaetaan poliittisten ryhmien kesken niiden jäsenten kokonaismäärän mukaisessa suhteessa;

| c) | sitoutumattomille jäsenille myönnetään kokonaispuheaika, joka perustuu a ja b alakohdassa tarkoitettuihin poliittisille ryhmille myönnettäviin puheaikaosuuksiin. |
| --- | --- |

c)

sitoutumattomille jäsenille myönnetään kokonaispuheaika, joka perustuu a ja b alakohdassa tarkoitettuihin poliittisille ryhmille myönnettäviin puheaikaosuuksiin.

| 5. | Jos useammalle esityslistan kohdalle myönnetään yhteinen kokonaispuheaika, poliittiset ryhmät ilmoittavat puhemiehelle, miten heidän puheaikansa jakautuu näiden kohtien kesken. Puhemies varmistaa, että puheaikoja noudatetaan. |
| --- | --- |

5.

Jos useammalle esityslistan kohdalle myönnetään yhteinen kokonaispuheaika, poliittiset ryhmät ilmoittavat puhemiehelle, miten heidän puheaikansa jakautuu näiden kohtien kesken. Puhemies varmistaa, että puheaikoja noudatetaan.

| 6. | Jäljelle jäävää keskusteluun varattua aikaa ei myönnetä kenellekään erityisesti etukäteen. Sen sijaan puhemies myöntää jäsenille pääsääntöisesti enintään minuutin pituisia puheenvuoroja. Puhemies varmistaa mahdollisuuksien mukaan, että eri poliittisia näkökantoja ja jäsenvaltioita edustavat puhujat saavat vuorotellen puheenvuoron. |
| --- | --- |

6.

Jäljelle jäävää keskusteluun varattua aikaa ei myönnetä kenellekään erityisesti etukäteen. Sen sijaan puhemies myöntää jäsenille pääsääntöisesti enintään minuutin pituisia puheenvuoroja. Puhemies varmistaa mahdollisuuksien mukaan, että eri poliittisia näkökantoja ja jäsenvaltioita edustavat puhujat saavat vuorotellen puheenvuoron.

| 7. | Etusija voidaan pyynnöstä antaa asiasta vastaavan valiokunnan puheenjohtajalle tai esittelijälle ja poliittisten ryhmien puheenjohtajille, jotka haluavat puhua ryhmänsä puolesta, tai heidän sijaisinaan toimiville jäsenille. |
| --- | --- |

7.

Etusija voidaan pyynnöstä antaa asiasta vastaavan valiokunnan puheenjohtajalle tai esittelijälle ja poliittisten ryhmien puheenjohtajille, jotka haluavat puhua ryhmänsä puolesta, tai heidän sijaisinaan toimiville jäsenille.

| 8. | Puhemies voi antaa puheenvuoron jäsenille, jotka sinistä korttia nostamalla osoittavat haluavansa esittää toiselle jäsenelle enintään puoli minuuttia kestävän kysymyksen tämän puheenvuoron kuluessa, jos puhuja hyväksyy tämän ja jos puhemies on vakuuttunut, että keskustelu ei tästä häiriinny. |
| --- | --- |

8.

Puhemies voi antaa puheenvuoron jäsenille, jotka sinistä korttia nostamalla osoittavat haluavansa esittää toiselle jäsenelle enintään puoli minuuttia kestävän kysymyksen tämän puheenvuoron kuluessa, jos puhuja hyväksyy tämän ja jos puhemies on vakuuttunut, että keskustelu ei tästä häiriinny.

| 9. | Jäsen ei saa puhua yhtä minuuttia kauempaa istuntopöytäkirjoista, menettelyä koskevista esityksistä eikä muutoksista lopulliseen esityslistaluonnokseen tai esityslistaan. |
| --- | --- |

9.

Jäsen ei saa puhua yhtä minuuttia kauempaa istuntopöytäkirjoista, menettelyä koskevista esityksistä eikä muutoksista lopulliseen esityslistaluonnokseen tai esityslistaan.

| 10. | Puhemies voi poistattaa sanatarkoista istuntoselostuksista puheenvuorot, jotka on pidetty ilman ennalta myönnettyä lupaa tai joiden kesto ylittää jäsenelle myönnetyn puheajan, sanotun kuitenkaan rajoittamatta puhemiehen muuta järjestyksenpidollista toimivaltaa. |
| --- | --- |

10.

Puhemies voi poistattaa sanatarkoista istuntoselostuksista puheenvuorot, jotka on pidetty ilman ennalta myönnettyä lupaa tai joiden kesto ylittää jäsenelle myönnetyn puheajan, sanotun kuitenkaan rajoittamatta puhemiehen muuta järjestyksenpidollista toimivaltaa.

| 11. | Mietinnöstä käytävässä keskustelussa komissiolle ja neuvostolle myönnetään puheenvuoro yleensä heti sen jälkeen, kun esittelijä on esitellyt mietinnön. Komissiolle, neuvostolle ja esittelijälle voidaan myöntää lisäpuheenvuoroja erityisesti parlamentin jäsenten kannanottoihin vastaamiseksi. |
| --- | --- |

11.

Mietinnöstä käytävässä keskustelussa komissiolle ja neuvostolle myönnetään puheenvuoro yleensä heti sen jälkeen, kun esittelijä on esitellyt mietinnön. Komissiolle, neuvostolle ja esittelijälle voidaan myöntää lisäpuheenvuoroja erityisesti parlamentin jäsenten kannanottoihin vastaamiseksi.

| 12. | Jäsenet, jotka eivät ole osallistuneet keskusteluun, voivat enintään kerran istuntojakson aikana jättää kirjallisen lausuman, jonka pituus saa olla enintään 200 sanaa ja joka liitetään sanatarkkoihin istuntoselostuksiin. |
| --- | --- |

12.

Jäsenet, jotka eivät ole osallistuneet keskusteluun, voivat enintään kerran istuntojakson aikana jättää kirjallisen lausuman, jonka pituus saa olla enintään 200 sanaa ja joka liitetään sanatarkkoihin istuntoselostuksiin.

| 13. | Puhemies pyrkii pääsemään yhteisymmärrykseen komission, neuvoston ja Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan kanssa niille myönnettävän puheajan asianmukaisesta jaosta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 230 artiklan määräysten soveltamista. |
| --- | --- |

13.

Puhemies pyrkii pääsemään yhteisymmärrykseen komission, neuvoston ja Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan kanssa niille myönnettävän puheajan asianmukaisesta jaosta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 230 artiklan määräysten soveltamista.

150   artikla

Minuutin puheenvuorot

Puhemies myöntää kunkin istuntojakson ensimmäisessä istunnossa enintään 30 minuutin ajan puheenvuoroja jäsenille, jotka haluavat kiinnittää parlamentin huomion poliittisesti tärkeään asiaan. Kullakin jäsenellä on käytettävissään enintään minuutin puheaika. Puhemies voi päättää, että myöhemmin saman istuntojakson aikana tähän tarkoitukseen varataan toinen vastaava ajanjakso.

151   artikla

Henkilökohtaiset lausumat

| 1. | Jäsentä, joka haluaa antaa henkilökohtaisen lausuman, kuullaan käsillä olevasta esityslistan aiheesta käytävän keskustelun lopussa tai käsiteltäessä sen istunnon pöytäkirjan hyväksymistä, jota puheenvuoropyyntö koskee.
  Jäsen ei saa puhua keskustelun aiheesta vaan voi pelkästään kiistää hänestä keskustelun aikana esitetyn huomautuksen tai hänen omakseen väitetyn mielipiteen taikka oikaista omia kannanottojaan. |
| --- | --- |

1.

Jäsentä, joka haluaa antaa henkilökohtaisen lausuman, kuullaan käsillä olevasta esityslistan aiheesta käytävän keskustelun lopussa tai käsiteltäessä sen istunnon pöytäkirjan hyväksymistä, jota puheenvuoropyyntö koskee.

Jäsen ei saa puhua keskustelun aiheesta vaan voi pelkästään kiistää hänestä keskustelun aikana esitetyn huomautuksen tai hänen omakseen väitetyn mielipiteen taikka oikaista omia kannanottojaan.

| 2. | Henkilökohtainen lausuma saa kestää enintään kolme minuuttia, jollei parlamentti toisin päätä. |
| --- | --- |

2.

Henkilökohtainen lausuma saa kestää enintään kolme minuuttia, jollei parlamentti toisin päätä.

LUKU 4

Jäsenten käyttäytymissääntöjen rikkomisesta aiheutuvat toimenpiteet

152   artikla

Välittömät toimenpiteet

| 1. | Puhemies kehottaa jäsentä, joka häiritsee istunnon asianmukaista kulkua tai jonka käyttäytyminen ei ole 9 artiklan asiaa koskevien määräysten mukaista, palaamaan järjestykseen. |
| --- | --- |

1.

Puhemies kehottaa jäsentä, joka häiritsee istunnon asianmukaista kulkua tai jonka käyttäytyminen ei ole 9 artiklan asiaa koskevien määräysten mukaista, palaamaan järjestykseen.

| 2. | Jos rikkomus toistuu, puhemies kehottaa uudelleen jäsentä palaamaan järjestykseen, ja asia merkitään istuntopöytäkirjaan. |
| --- | --- |

2.

Jos rikkomus toistuu, puhemies kehottaa uudelleen jäsentä palaamaan järjestykseen, ja asia merkitään istuntopöytäkirjaan.

| 3. | Jos häirintä jatkuu tai jäsen rikkoo sääntöjä uudelleen, puhemies voi kieltää häntä käyttämästä puheenvuoroa ja poistaa hänet istuntosalista istunnon loppuajaksi. Jos rikkomus on erityisen vakava, puhemies voi turvautua jälkimmäiseen toimeen myös ilman toista kehotusta palata järjestykseen. Pääsihteeri huolehtii viipymättä parlamentin vahtimestareiden ja tarvittaessa turvallisuushenkilöstön avustuksella, että tällaiset järjestyksenpidolliset toimenpiteet pannaan täytäntöön. |
| --- | --- |

3.

Jos häirintä jatkuu tai jäsen rikkoo sääntöjä uudelleen, puhemies voi kieltää häntä käyttämästä puheenvuoroa ja poistaa hänet istuntosalista istunnon loppuajaksi. Jos rikkomus on erityisen vakava, puhemies voi turvautua jälkimmäiseen toimeen myös ilman toista kehotusta palata järjestykseen. Pääsihteeri huolehtii viipymättä parlamentin vahtimestareiden ja tarvittaessa turvallisuushenkilöstön avustuksella, että tällaiset järjestyksenpidolliset toimenpiteet pannaan täytäntöön.

| 4. | Jos häiriö uhkaa olla haitaksi parlamentin istuntotyöskentelylle, puhemies päättää istunnon tai keskeyttää sen määräajaksi järjestyksen palauttamiseksi. Jos puhemies ei saa itseään kuulluksi, hän poistuu puhemiehen paikalta, jolloin istunto keskeytyy. Puhemies kutsuu istunnon uudelleen koolle. |
| --- | --- |

4.

Jos häiriö uhkaa olla haitaksi parlamentin istuntotyöskentelylle, puhemies päättää istunnon tai keskeyttää sen määräajaksi järjestyksen palauttamiseksi. Jos puhemies ei saa itseään kuulluksi, hän poistuu puhemiehen paikalta, jolloin istunto keskeytyy. Puhemies kutsuu istunnon uudelleen koolle.

| 5. | Edellä 1–4 kohdassa määrätyt toimivaltuudet on soveltuvin osin myös henkilöillä, jotka johtavat puhetta työjärjestyksessä määriteltyjen elinten, valiokuntien ja valtuuskuntien kokouksissa. |
| --- | --- |

5.

Edellä 1–4 kohdassa määrätyt toimivaltuudet on soveltuvin osin myös henkilöillä, jotka johtavat puhetta työjärjestyksessä määriteltyjen elinten, valiokuntien ja valtuuskuntien kokouksissa.

| 6. | Istunnon puheenjohtaja voi tilanteen vaatiessa ja jäsenten menettelysääntöjen rikkomisen vakavuuden huomioon ottaen pyytää ennen seuraavaa istuntojaksoa tai asianomaisen elimen, valiokunnan tai valtuuskunnan seuraavaa kokousta puhemiestä ryhtymään 153 artiklan mukaisiin toimenpiteisiin. |
| --- | --- |

6.

Istunnon puheenjohtaja voi tilanteen vaatiessa ja jäsenten menettelysääntöjen rikkomisen vakavuuden huomioon ottaen pyytää ennen seuraavaa istuntojaksoa tai asianomaisen elimen, valiokunnan tai valtuuskunnan seuraavaa kokousta puhemiestä ryhtymään 153 artiklan mukaisiin toimenpiteisiin.

153   artikla

Seuraamukset

| 1. | Erityisen vakavissa järjestyshäiriötapauksissa, tai jos jäsen häiritsee parlamentin toimintaa 9 artiklassa määriteltyjen periaatteiden vastaisesti, puhemies tekee asianomaista jäsentä kuultuaan perustellun päätöksen asianmukaisen seuraamuksen määräämisestä ja ilmoittaa siitä kyseiselle jäsenelle sekä niidenparlamentin elinten, valiokuntien ja valtuuskuntien puheenjohtajille, joihin tämä kuuluu, ennen kuin ilmoittaa asiasta täysistunnossa. |
| --- | --- |

1.

Erityisen vakavissa järjestyshäiriötapauksissa, tai jos jäsen häiritsee parlamentin toimintaa 9 artiklassa määriteltyjen periaatteiden vastaisesti, puhemies tekee asianomaista jäsentä kuultuaan perustellun päätöksen asianmukaisen seuraamuksen määräämisestä ja ilmoittaa siitä kyseiselle jäsenelle sekä niidenparlamentin elinten, valiokuntien ja valtuuskuntien puheenjohtajille, joihin tämä kuuluu, ennen kuin ilmoittaa asiasta täysistunnossa.

| 2. | Käyttäytymisen arvioinnissa on otettava huomioon, onko se ollut tilapäistä, toistuvaa vai jatkuvaa, sekä sen vakavuusaste työjärjestyksen liitteenä olevien suuntaviivojen mukaisesti (17). |
| --- | --- |

2.

Käyttäytymisen arvioinnissa on otettava huomioon, onko se ollut tilapäistä, toistuvaa vai jatkuvaa, sekä sen vakavuusaste työjärjestyksen liitteenä olevien suuntaviivojen mukaisesti (17).

| 3. | Seuraamus voi olla yksi tai useampi seuraavista:






  a) | huomautus; |
| --- | --- | --- |

3.

Seuraamus voi olla yksi tai useampi seuraavista:

a)

huomautus;

| b) | päivärahan pidättäminen vähintään kahden ja enintään kymmenen päivän ajaksi; |
| --- | --- |

b)

päivärahan pidättäminen vähintään kahden ja enintään kymmenen päivän ajaksi;

| c) | määräaikainen kielto osallistua mihinkään parlamentin toimintaan tai toiminnan osaan vähintään kahden ja enintään kymmenen parlamentin tai minkä tahansa sen elimen, valiokunnan tai valtuuskunnan peräkkäisen kokous- tai istuntopäivän ajan, rajoittamatta kuitenkaan jäsenen oikeutta äänestää täysistunnossa jäsenten käyttäytymissääntöjä tarkoin noudattaen; |
| --- | --- |

c)

määräaikainen kielto osallistua mihinkään parlamentin toimintaan tai toiminnan osaan vähintään kahden ja enintään kymmenen parlamentin tai minkä tahansa sen elimen, valiokunnan tai valtuuskunnan peräkkäisen kokous- tai istuntopäivän ajan, rajoittamatta kuitenkaan jäsenen oikeutta äänestää täysistunnossa jäsenten käyttäytymissääntöjä tarkoin noudattaen;

| d) | puheenjohtajakokoukselle 19 artiklan mukaisesti tehtävä ehdotus siitä, että asianomainen jäsen pidätetään tai erotetaan yhdestä tai useammasta tehtävästä, johon hänet on parlamentissa valittu. |
| --- | --- |

d)

puheenjohtajakokoukselle 19 artiklan mukaisesti tehtävä ehdotus siitä, että asianomainen jäsen pidätetään tai erotetaan yhdestä tai useammasta tehtävästä, johon hänet on parlamentissa valittu.

154   artikla

Sisäiset oikeussuojakeinot

Asianomainen jäsen voi kahden viikon kuluessa puhemiehen määräämän seuraamuksen tiedoksisaannista hakea siihen muutosta puhemiehistölle osoitetulla oikaisuvaatimuksella, joka keskeyttää seuraamuksen täytäntöönpanon. Puhemiehistö voi neljän viikon kuluessa oikaisuvaatimuksen tekemisestä peruuttaa tai vahvistaa määrätyn seuraamuksen tai lieventää sitä, tämän kuitenkaan rajoittamatta asianomaisen jäsenen oikeutta turvautua ulkoisiin oikeussuojakeinoihin. Jos puhemiehistö ei tee päätöstä määräajassa, seuraamus raukeaa.

LUKU 5

Päätösvaltaisuus ja äänestäminen

155   artikla

Päätösvaltaisuus

| 1. | Parlamentti voi läsnä olevien jäsenten lukumäärästä riippumatta käsitellä asioita, päättää esityslistasta ja hyväksyä istuntopöytäkirjan. |
| --- | --- |

1.

Parlamentti voi läsnä olevien jäsenten lukumäärästä riippumatta käsitellä asioita, päättää esityslistasta ja hyväksyä istuntopöytäkirjan.

| 2. | Parlamentti on päätösvaltainen, kun kolmasosa parlamentin jäsenistä on läsnä istuntosalissa. |
| --- | --- |

2.

Parlamentti on päätösvaltainen, kun kolmasosa parlamentin jäsenistä on läsnä istuntosalissa.

| 3. | Äänestykset ovat päteviä äänestäjien lukumäärästä riippumatta, jollei puhemies vähintään 40 jäsenen ennen äänestyksen aloittamista esittämästä pyynnöstä totea, että parlamentti ei ole päätösvaltainen. Jos äänestys osoittaa, että parlamentti ei ole päätösvaltainen, otetaan äänestys seuraavan istunnon esityslistalle.

  Päätösvaltaisuuden toteamispyynnön voi esittää ainoastaan vähintään 40 jäsentä. Poliittisen ryhmän puolesta esitettyä pyyntöä ei oteta käsiteltäväksi.


  Äänestystulosta todettaessa on 2 kohdan mukaisesti laskettava mukaan kaikki istuntosalissa läsnä olevat ja 4 kohdan mukaisesti kaikki päätösvaltaisuuden toteamista pyytäneet jäsenet. Koneäänestysjärjestelmää ei voida käyttää tähän tarkoitukseen. Istuntosalin ovia ei saa sulkea.


  Jos päätösvaltaisuuteen vaadittava määrä jäseniä ei ole läsnä, puhemies ei julista äänestystulosta vaan toteaa, että parlamentti ei ole päätösvaltainen.


  3 kohdan viimeistä virkettä ei sovelleta äänestettäessä menettelyä koskevista esityksistä vaan ainoastaan varsinaisesta asiasta äänestettäessä. |
| --- | --- |

3.

Äänestykset ovat päteviä äänestäjien lukumäärästä riippumatta, jollei puhemies vähintään 40 jäsenen ennen äänestyksen aloittamista esittämästä pyynnöstä totea, että parlamentti ei ole päätösvaltainen. Jos äänestys osoittaa, että parlamentti ei ole päätösvaltainen, otetaan äänestys seuraavan istunnon esityslistalle.

Päätösvaltaisuuden toteamispyynnön voi esittää ainoastaan vähintään 40 jäsentä. Poliittisen ryhmän puolesta esitettyä pyyntöä ei oteta käsiteltäväksi.

Äänestystulosta todettaessa on 2 kohdan mukaisesti laskettava mukaan kaikki istuntosalissa läsnä olevat ja 4 kohdan mukaisesti kaikki päätösvaltaisuuden toteamista pyytäneet jäsenet. Koneäänestysjärjestelmää ei voida käyttää tähän tarkoitukseen. Istuntosalin ovia ei saa sulkea.

Jos päätösvaltaisuuteen vaadittava määrä jäseniä ei ole läsnä, puhemies ei julista äänestystulosta vaan toteaa, että parlamentti ei ole päätösvaltainen.

3 kohdan viimeistä virkettä ei sovelleta äänestettäessä menettelyä koskevista esityksistä vaan ainoastaan varsinaisesta asiasta äänestettäessä.

| 4. | Päätösvaltaisuuden toteamista pyytäneet jäsenet lasketaan läsnä oleviksi 2 kohdan mukaisesti, vaikka he eivät enää olisikaan istuntosalissa.

  Päätösvaltaisuuden toteamista pyytäneiden jäsenten on oltava läsnä istuntosalissa, kun pyyntö esitetään. |
| --- | --- |

4.

Päätösvaltaisuuden toteamista pyytäneet jäsenet lasketaan läsnä oleviksi 2 kohdan mukaisesti, vaikka he eivät enää olisikaan istuntosalissa.

Päätösvaltaisuuden toteamista pyytäneiden jäsenten on oltava läsnä istuntosalissa, kun pyyntö esitetään.

| 5. | Jos läsnä on vähemmän kuin 40 jäsentä, puhemies voi todeta, että parlamentti ei ole päätösvaltainen. |
| --- | --- |

5.

Jos läsnä on vähemmän kuin 40 jäsentä, puhemies voi todeta, että parlamentti ei ole päätösvaltainen.

156   artikla

Tarkistusten jättäminen ja esittely

| 1. | Asiasta vastaava valiokunta, poliittinen ryhmä tai vähintään 40 jäsentä voi jättää tarkistuksia parlamentin käsiteltäväksi.
  Tarkistukset jätetään käsiteltäväksi kirjallisesti ja laatijoidensa allekirjoittamina.
  Työjärjestyksen 43 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuihin lainsäädännöllisiin asiakirjoihin esitettyihin tarkistuksiin voidaan liittää lyhyet perustelut. Tarkistuksen laatija vastaa perusteluista eikä niistä äänestetä. |
| --- | --- |

1.

Asiasta vastaava valiokunta, poliittinen ryhmä tai vähintään 40 jäsentä voi jättää tarkistuksia parlamentin käsiteltäväksi.

Tarkistukset jätetään käsiteltäväksi kirjallisesti ja laatijoidensa allekirjoittamina.

Työjärjestyksen 43 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuihin lainsäädännöllisiin asiakirjoihin esitettyihin tarkistuksiin voidaan liittää lyhyet perustelut. Tarkistuksen laatija vastaa perusteluista eikä niistä äänestetä.

| 2. | Jollei 157 artiklassa määrätyistä rajoituksista muuta johdu, tarkistuksella voidaan pyrkiä muuttamaan mitä tahansa tekstin osaa, ja se voi koskea sanojen tai lukujen poistamista, lisäämistä tai korvaamista.

  Tekstillä tarkoitetaan tässä ja 157 artiklassa päätöslauselmaesitystä, luonnosta lainsäädäntöpäätöslauselmaksi, päätösehdotusta tai lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävää säädösehdotusta kokonaisuudessaan. |
| --- | --- |

2.

Jollei 157 artiklassa määrätyistä rajoituksista muuta johdu, tarkistuksella voidaan pyrkiä muuttamaan mitä tahansa tekstin osaa, ja se voi koskea sanojen tai lukujen poistamista, lisäämistä tai korvaamista.

Tekstillä tarkoitetaan tässä ja 157 artiklassa päätöslauselmaesitystä, luonnosta lainsäädäntöpäätöslauselmaksi, päätösehdotusta tai lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävää säädösehdotusta kokonaisuudessaan.

| 3. | Puhemies asettaa määräajan tarkistusten jättämiselle. |
| --- | --- |

3.

Puhemies asettaa määräajan tarkistusten jättämiselle.

| 4. | Tarkistuksen laatija tai laatijan sijaisekseen nimeämä jäsen voi esitellä tarkistuksen keskustelun aikana. |
| --- | --- |

4.

Tarkistuksen laatija tai laatijan sijaisekseen nimeämä jäsen voi esitellä tarkistuksen keskustelun aikana.

| 5. | Jos tarkistuksen laatija peruu tarkistuksensa, se raukeaa, jollei toinen jäsen ota tarkistusta heti nimiinsä. |
| --- | --- |

5.

Jos tarkistuksen laatija peruu tarkistuksensa, se raukeaa, jollei toinen jäsen ota tarkistusta heti nimiinsä.

| 6. | Tarkistuksista voidaan äänestää vasta sen jälkeen, kun ne on painettu ja jaettu kaikilla virallisilla kielillä, jollei parlamentti toisin päätä. Parlamentti ei voi tehdä tällaista päätöstä, jos vähintään 40 jäsentä sitä vastustaa. Parlamentti välttää päätöksiä, jotka asettaisivat tiettyä kieltä käyttävät jäsenet kohtuuttoman epäedulliseen asemaan.
  Kun läsnä on vähemmän kuin 100 parlamentin jäsentä, parlamentti ei voi päättää toisin, jos vähintään kymmenesosa läsnä olevista jäsenistä sitä vastustaa.

  Valiokunnassa esitetyistä suullisista tarkistuksista voidaan äänestää, jollei joku valiokunnan jäsenistä sitä vastusta. |
| --- | --- |

6.

Tarkistuksista voidaan äänestää vasta sen jälkeen, kun ne on painettu ja jaettu kaikilla virallisilla kielillä, jollei parlamentti toisin päätä. Parlamentti ei voi tehdä tällaista päätöstä, jos vähintään 40 jäsentä sitä vastustaa. Parlamentti välttää päätöksiä, jotka asettaisivat tiettyä kieltä käyttävät jäsenet kohtuuttoman epäedulliseen asemaan.

Kun läsnä on vähemmän kuin 100 parlamentin jäsentä, parlamentti ei voi päättää toisin, jos vähintään kymmenesosa läsnä olevista jäsenistä sitä vastustaa.

Valiokunnassa esitetyistä suullisista tarkistuksista voidaan äänestää, jollei joku valiokunnan jäsenistä sitä vastusta.

157   artikla

Tarkistusten ottaminen käsiteltäväksi

| 1. | Tarkistusta ei oteta käsiteltäväksi, jos






  a) | se ei suoranaisesti liity tekstiin, jota sillä pyritään muuttamaan; |
| --- | --- | --- |

1.

Tarkistusta ei oteta käsiteltäväksi, jos

a)

se ei suoranaisesti liity tekstiin, jota sillä pyritään muuttamaan;

| b) | sen tarkoituksena on poistaa tai korvata teksti kokonaisuudessaan; |
| --- | --- |

b)

sen tarkoituksena on poistaa tai korvata teksti kokonaisuudessaan;

| c) | sen tarkoituksena on muuttaa useampaa kuin yhtä tekstin artiklaa tai kohtaa; tämä määräys ei koske kompromissitarkistuksia eikä tarkistuksia, joilla pyritään muuttamaan tietty sanamuoto samalla tavoin koko tekstissä; |
| --- | --- |

c)

sen tarkoituksena on muuttaa useampaa kuin yhtä tekstin artiklaa tai kohtaa; tämä määräys ei koske kompromissitarkistuksia eikä tarkistuksia, joilla pyritään muuttamaan tietty sanamuoto samalla tavoin koko tekstissä;

| d) | on todettu, että vähintään yhden virallisen kielen sanamuoto ei edellytä tarkistusta tekstiin, jota tarkistuksella pyritään muuttamaan; tällöin puhemies etsii asianomaisten kanssa sopivan kielellisen ratkaisun asiaan. |
| --- | --- |

d)

on todettu, että vähintään yhden virallisen kielen sanamuoto ei edellytä tarkistusta tekstiin, jota tarkistuksella pyritään muuttamaan; tällöin puhemies etsii asianomaisten kanssa sopivan kielellisen ratkaisun asiaan.

| 2. | Tarkistus raukeaa, jos se on ristiriidassa tekstistä saman äänestyksen aikana tehtyjen aikaisempien päätösten kanssa. |
| --- | --- |

2.

Tarkistus raukeaa, jos se on ristiriidassa tekstistä saman äänestyksen aikana tehtyjen aikaisempien päätösten kanssa.

| 3. | Puhemies päättää tarkistusten ottamisesta käsiteltäväksi.

  Puhemiehen 3 kohdan mukainen tarkistusten käsiteltäväksi ottamista koskeva päätös ei perustu ainoastaan tämän artiklan 1 ja 2 kohdan määräyksiin vaan työjärjestyksen määräyksiin yleensä. |
| --- | --- |

3.

Puhemies päättää tarkistusten ottamisesta käsiteltäväksi.

Puhemiehen 3 kohdan mukainen tarkistusten käsiteltäväksi ottamista koskeva päätös ei perustu ainoastaan tämän artiklan 1 ja 2 kohdan määräyksiin vaan työjärjestyksen määräyksiin yleensä.

| 4. | Poliittinen ryhmä tai vähintään 40 jäsentä voi jättää vaihtoehtoisen päätöslauselmaesityksen, jolla pyritään korvaamaan valiokunnan mietintöön sisältyvä päätöslauselmaesitys, joka ei liity lainsäädäntöön.
  Tällöin ryhmä tai kyseiset jäsenet eivät saa jättää tarkistuksia asiasta vastaavan valiokunnan päätöslauselmaesitykseen. Vaihtoehtoinen päätöslauselmaesitys ei saa olla pidempi kuin valiokunnan päätöslauselmaesitys. Vaihtoehtoisesta päätöslauselmaesityksestä äänestetään parlamentissa yhtenä kokonaisuutena ilman tarkistuksia.
  Edellä olevaa 110 artiklan 4 kohtaa sovelletaan soveltuvin osin. |
| --- | --- |

4.

Poliittinen ryhmä tai vähintään 40 jäsentä voi jättää vaihtoehtoisen päätöslauselmaesityksen, jolla pyritään korvaamaan valiokunnan mietintöön sisältyvä päätöslauselmaesitys, joka ei liity lainsäädäntöön.

Tällöin ryhmä tai kyseiset jäsenet eivät saa jättää tarkistuksia asiasta vastaavan valiokunnan päätöslauselmaesitykseen. Vaihtoehtoinen päätöslauselmaesitys ei saa olla pidempi kuin valiokunnan päätöslauselmaesitys. Vaihtoehtoisesta päätöslauselmaesityksestä äänestetään parlamentissa yhtenä kokonaisuutena ilman tarkistuksia.

Edellä olevaa 110 artiklan 4 kohtaa sovelletaan soveltuvin osin.

158   artikla

Äänestysmenettely

| 1. | Mietinnöistä äänestettäessä sovelletaan seuraavaa menettelyä:






  a) | ensiksi äänestetään mahdollisista tarkistuksista tekstiin, jota asiasta vastaavan valiokunnan mietintö käsittelee; |
| --- | --- | --- |

1.

Mietinnöistä äänestettäessä sovelletaan seuraavaa menettelyä:

a)

ensiksi äänestetään mahdollisista tarkistuksista tekstiin, jota asiasta vastaavan valiokunnan mietintö käsittelee;

| b) | seuraavaksi äänestetään mahdollisesti muutetusta tekstistä kokonaisuudessaan; |
| --- | --- |

b)

seuraavaksi äänestetään mahdollisesti muutetusta tekstistä kokonaisuudessaan;

| c) | tämän jälkeen äänestetään tarkistuksista päätöslauselmaesitykseen tai luonnokseen lainsäädäntöpäätöslauselmaksi; |
| --- | --- |

c)

tämän jälkeen äänestetään tarkistuksista päätöslauselmaesitykseen tai luonnokseen lainsäädäntöpäätöslauselmaksi;

| d) | lopuksi äänestetään päätöslauselmaesityksestä tai luonnoksesta lainsäädäntöpäätöslauselmaksi kokonaisuudessaan (lopullinen äänestys). |
| --- | --- |

d)

lopuksi äänestetään päätöslauselmaesityksestä tai luonnoksesta lainsäädäntöpäätöslauselmaksi kokonaisuudessaan (lopullinen äänestys).

Parlamentti ei äänestä mietinnön perusteluista.

| 2. | Toisessa käsittelyssä sovelletaan seuraavaa menettelyä:






  a) | jos ei ole tehty ehdotusta neuvoston kannan hylkäämiseksi tai tarkistamiseksi, se katsotaan hyväksytyksi 72 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- | --- |

2.

Toisessa käsittelyssä sovelletaan seuraavaa menettelyä:

a)

jos ei ole tehty ehdotusta neuvoston kannan hylkäämiseksi tai tarkistamiseksi, se katsotaan hyväksytyksi 72 artiklan mukaisesti;

| b) | neuvoston kannan hylkäämistä koskevasta ehdotuksesta äänestetään ennen mahdollisia tarkistuksia (katso 65 artiklan 1 kohta); |
| --- | --- |

b)

neuvoston kannan hylkäämistä koskevasta ehdotuksesta äänestetään ennen mahdollisia tarkistuksia (katso 65 artiklan 1 kohta);

| c) | jos neuvoston kantaan on esitetty useita tarkistuksia, niistä äänestetään 161 artiklan mukaisessa järjestyksessä; |
| --- | --- |

c)

jos neuvoston kantaan on esitetty useita tarkistuksia, niistä äänestetään 161 artiklan mukaisessa järjestyksessä;

| d) | jos parlamentti on äänestänyt neuvoston kannan tarkistamisesta, voidaan tekstistä kokonaisuudessaan äänestää ainoastaan 65 artiklan 2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

d)

jos parlamentti on äänestänyt neuvoston kannan tarkistamisesta, voidaan tekstistä kokonaisuudessaan äänestää ainoastaan 65 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

| 3. | Edellä 69 artiklassa määrättyä menettelyä sovelletaan kolmanteen käsittelyyn. |
| --- | --- |

3.

Edellä 69 artiklassa määrättyä menettelyä sovelletaan kolmanteen käsittelyyn.

| 4. | Äänestettäessä lainsäädäntöteksteistä sekä päätöslauselmaesityksistä, jotka eivät liity lainsäädäntöön, keskeisistä osista äänestetään ennen johdanto-osan viitteitä ja kappaleita. Tarkistukset raukeavat, jos ne ovat ristiriidassa aiemman äänestyksen tuloksen kanssa. |
| --- | --- |

4.

Äänestettäessä lainsäädäntöteksteistä sekä päätöslauselmaesityksistä, jotka eivät liity lainsäädäntöön, keskeisistä osista äänestetään ennen johdanto-osan viitteitä ja kappaleita. Tarkistukset raukeavat, jos ne ovat ristiriidassa aiemman äänestyksen tuloksen kanssa.

| 5. | Äänestyksen yhteydessä puheenvuoron saa käyttää ainoastaan esittelijä tuodakseen julki valiokuntansa kannan äänestettäviin tarkistuksiin. |
| --- | --- |

5.

Äänestyksen yhteydessä puheenvuoron saa käyttää ainoastaan esittelijä tuodakseen julki valiokuntansa kannan äänestettäviin tarkistuksiin.

159   artikla

Tasan menevät äänestykset

| 1. | Äänten mennessä tasan 158 artiklan 1 kohdan b tai d alakohdan mukaisesti toimitetussa äänestyksessä teksti palautetaan kokonaisuudessaan valiokuntaan. Samaa menettelyä sovelletaan myös 3 ja 7 artiklan mukaisiin äänestyksiin sekä 186 artiklan ja 198 artiklan mukaisiin lopullisiin äänestyksiin siten, että kahden viimeksi mainitun artiklan osalta asia palautetaan puheenjohtajakokouksen käsiteltäväksi. |
| --- | --- |

1.

Äänten mennessä tasan 158 artiklan 1 kohdan b tai d alakohdan mukaisesti toimitetussa äänestyksessä teksti palautetaan kokonaisuudessaan valiokuntaan. Samaa menettelyä sovelletaan myös 3 ja 7 artiklan mukaisiin äänestyksiin sekä 186 artiklan ja 198 artiklan mukaisiin lopullisiin äänestyksiin siten, että kahden viimeksi mainitun artiklan osalta asia palautetaan puheenjohtajakokouksen käsiteltäväksi.

| 2. | Äänten mennessä tasan äänestettäessä esityslistasta kokonaisuudessaan (140 artikla), pöytäkirjasta kokonaisuudessaan (179 artikla) tai 163 artiklan mukaisesti kohta kohdalta äänestettävästä tekstistä, teksti katsotaan hyväksytyksi. |
| --- | --- |

2.

Äänten mennessä tasan äänestettäessä esityslistasta kokonaisuudessaan (140 artikla), pöytäkirjasta kokonaisuudessaan (179 artikla) tai 163 artiklan mukaisesti kohta kohdalta äänestettävästä tekstistä, teksti katsotaan hyväksytyksi.

| 3. | Kaikissa muissa tapauksissa teksti tai ehdotus katsotaan hylätyksi äänten mennessä tasan, sanotun kuitenkaan rajoittamatta määräenemmistöä edellyttävien artiklojen soveltamista. |
| --- | --- |

3.

Kaikissa muissa tapauksissa teksti tai ehdotus katsotaan hylätyksi äänten mennessä tasan, sanotun kuitenkaan rajoittamatta määräenemmistöä edellyttävien artiklojen soveltamista.

160   artikla

Äänestysperiaatteet

| 1. | Mietinnöstä äänestetään asiasta vastaavan valiokunnan suosituksen perusteella. Valiokunta voi antaa kyseisen tehtävän puheenjohtajalleen ja esittelijälleen. |
| --- | --- |

1.

Mietinnöstä äänestetään asiasta vastaavan valiokunnan suosituksen perusteella. Valiokunta voi antaa kyseisen tehtävän puheenjohtajalleen ja esittelijälleen.

| 2. | Valiokunta voi suositella, että kaikista tai useista tarkistuksista äänestetään yhtenä ryhmänä ja että ne joko hyväksytään, hylätään tai mitätöidään.
  Valiokunta voi myös ehdottaa kompromissitarkistuksia. |
| --- | --- |

2.

Valiokunta voi suositella, että kaikista tai useista tarkistuksista äänestetään yhtenä ryhmänä ja että ne joko hyväksytään, hylätään tai mitätöidään.

Valiokunta voi myös ehdottaa kompromissitarkistuksia.

| 3. | Jos asiasta vastaava valiokunta suosittelee äänestystä yhtenä ryhmänä, tarkistuksista äänestetään yhtenä ryhmänä ja ensin. |
| --- | --- |

3.

Jos asiasta vastaava valiokunta suosittelee äänestystä yhtenä ryhmänä, tarkistuksista äänestetään yhtenä ryhmänä ja ensin.

| 4. | Jos asiasta vastaava valiokunta ehdottaa kompromissitarkistusta, mainitusta kompromissitarkistuksesta äänestetään ensin. |
| --- | --- |

4.

Jos asiasta vastaava valiokunta ehdottaa kompromissitarkistusta, mainitusta kompromissitarkistuksesta äänestetään ensin.

| 5. | Tarkistuksista, joista on pyydetty nimenhuutoäänestystä, toimitetaan erillinen äänestys. |
| --- | --- |

5.

Tarkistuksista, joista on pyydetty nimenhuutoäänestystä, toimitetaan erillinen äänestys.

| 6. | Kohta kohdalta -äänestystä ei voida toimittaa äänestettäessä tarkistuksista yhtenä ryhmänä tai äänestettäessä kompromissitarkistuksesta. |
| --- | --- |

6.

Kohta kohdalta -äänestystä ei voida toimittaa äänestettäessä tarkistuksista yhtenä ryhmänä tai äänestettäessä kompromissitarkistuksesta.

161   artikla

Tarkistuksia koskeva äänestysjärjestys

| 1. | Tarkistukset ovat etusijalla siihen tekstiin nähden, jota ne koskevat, ja niistä äänestetään ennen kyseistä tekstiä. |
| --- | --- |

1.

Tarkistukset ovat etusijalla siihen tekstiin nähden, jota ne koskevat, ja niistä äänestetään ennen kyseistä tekstiä.

| 2. | Jos käsiteltäväksi on jätetty yksi tai useampi toisensa poissulkeva tarkistus samaan tekstin osaan, tarkistus, joka poikkeaa eniten alkuperäisestä tekstistä, on etusijalla, ja siitä äänestetään ensin. Jos se hyväksytään, muut tarkistukset katsotaan hylätyiksi; jos se hylätään, äänestetään seuraavalla sijalla olevasta tarkistuksesta ja vastaavasti jokaisesta jäljellä olevasta tarkistuksesta. Jos äänestysjärjestyksestä on epäselvyyttä, puhemies päättää siitä. Jos kaikki tarkistukset hylätään, alkuperäinen teksti katsotaan hyväksytyksi, ellei asetetun määräajan kuluessa ole pyydetty erillistä äänestystä. |
| --- | --- |

2.

Jos käsiteltäväksi on jätetty yksi tai useampi toisensa poissulkeva tarkistus samaan tekstin osaan, tarkistus, joka poikkeaa eniten alkuperäisestä tekstistä, on etusijalla, ja siitä äänestetään ensin. Jos se hyväksytään, muut tarkistukset katsotaan hylätyiksi; jos se hylätään, äänestetään seuraavalla sijalla olevasta tarkistuksesta ja vastaavasti jokaisesta jäljellä olevasta tarkistuksesta. Jos äänestysjärjestyksestä on epäselvyyttä, puhemies päättää siitä. Jos kaikki tarkistukset hylätään, alkuperäinen teksti katsotaan hyväksytyksi, ellei asetetun määräajan kuluessa ole pyydetty erillistä äänestystä.

| 3. | Puhemies voi äänestyttää ensin alkuperäisestä tekstistä tai alkuperäisestä tekstistä vähiten poikkeavasta tarkistuksesta ennen alkuperäisestä tekstistä eniten poikkeavaa tarkistusta.
  Jos jompikumpi näistä tarkistuksista saa enemmistön kannatuksen, muut samaa tekstiä koskevat tarkistukset raukeavat. |
| --- | --- |

3.

Puhemies voi äänestyttää ensin alkuperäisestä tekstistä tai alkuperäisestä tekstistä vähiten poikkeavasta tarkistuksesta ennen alkuperäisestä tekstistä eniten poikkeavaa tarkistusta.

Jos jompikumpi näistä tarkistuksista saa enemmistön kannatuksen, muut samaa tekstiä koskevat tarkistukset raukeavat.

| 4. | Puhemiehen ehdotuksesta voidaan poikkeuksellisesti äänestää keskustelun päättymisen jälkeen käsiteltäväksi jätetyistä tarkistuksista, jos ne ovat kompromissitarkistuksia tai jos on ilmennyt teknisiä ongelmia. Puhemiehen on saatava parlamentin suostumus näistä tarkistuksista toimitettavaan äänestykseen.

  Puhemies päättää 157 artiklan 3 kohdan mukaisesti siitä, otetaanko tarkistukset käsiteltäväksi. Puhemies päättää tämän kohdan mukaisesti keskustelun päättymisen jälkeen jätettyjen kompromissitarkistusten hyväksyttävyydestä tapauskohtaisesti sen perusteella, ovatko tarkistukset luonteeltaan kompromisseja.


  Käsiteltäväksi ottamista koskevaa päätöstä tehtäessä voidaan soveltaa seuraavia yleisiä arviointiperusteita:







  — | kompromissitarkistukset eivät yleensä saa liittyä sellaisiin tekstin osiin, joihin ei ole esitetty tarkistuksia ennen tarkistusten jättämisen määräajan päättymistä, |
| --- | --- | --- |

4.

Puhemiehen ehdotuksesta voidaan poikkeuksellisesti äänestää keskustelun päättymisen jälkeen käsiteltäväksi jätetyistä tarkistuksista, jos ne ovat kompromissitarkistuksia tai jos on ilmennyt teknisiä ongelmia. Puhemiehen on saatava parlamentin suostumus näistä tarkistuksista toimitettavaan äänestykseen.

Puhemies päättää 157 artiklan 3 kohdan mukaisesti siitä, otetaanko tarkistukset käsiteltäväksi. Puhemies päättää tämän kohdan mukaisesti keskustelun päättymisen jälkeen jätettyjen kompromissitarkistusten hyväksyttävyydestä tapauskohtaisesti sen perusteella, ovatko tarkistukset luonteeltaan kompromisseja.

Käsiteltäväksi ottamista koskevaa päätöstä tehtäessä voidaan soveltaa seuraavia yleisiä arviointiperusteita:

—

kompromissitarkistukset eivät yleensä saa liittyä sellaisiin tekstin osiin, joihin ei ole esitetty tarkistuksia ennen tarkistusten jättämisen määräajan päättymistä,

| — | kompromissitarkistuksia jättävät käsiteltäväksi yleensä poliittiset ryhmät, asianomaisten valiokuntien puheenjohtajat, esittelijä tai valmistelijat taikka muiden tarkistusten laatijat, |
| --- | --- |

—

kompromissitarkistuksia jättävät käsiteltäväksi yleensä poliittiset ryhmät, asianomaisten valiokuntien puheenjohtajat, esittelijä tai valmistelijat taikka muiden tarkistusten laatijat,

| — | kompromissitarkistukset johtavat yleensä muiden samaa tekstikohtaa koskevien tarkistusten peruuttamiseen. |
| --- | --- |

—

kompromissitarkistukset johtavat yleensä muiden samaa tekstikohtaa koskevien tarkistusten peruuttamiseen.

Ainoastaan puhemies voi ehdottaa, että kompromissitarkistus otetaan huomioon. Jotta kompromissitarkistuksesta voidaan äänestää, puhemiehen on saatava parlamentin suostumus tähän. Puhemies tiedustelee, vastustaako joku äänestyksen toimittamista. Jos äänestystä vastustetaan, parlamentti päättää asiasta annettujen äänten enemmistöllä.

| 5. | Jos asiasta vastaava valiokunta on jättänyt käsiteltäviksi joukon tarkistuksia tekstiin, jota mietintö koskee, puhemies äänestyttää niistä yhtenä ryhmänä, jollei poliittinen ryhmä tai vähintään 40 jäsentä ole pyytänyt erillistä äänestystä tai jollei muita tarkistuksia ole jätetty käsiteltäviksi. |
| --- | --- |

5.

Jos asiasta vastaava valiokunta on jättänyt käsiteltäviksi joukon tarkistuksia tekstiin, jota mietintö koskee, puhemies äänestyttää niistä yhtenä ryhmänä, jollei poliittinen ryhmä tai vähintään 40 jäsentä ole pyytänyt erillistä äänestystä tai jollei muita tarkistuksia ole jätetty käsiteltäviksi.

| 6. | Puhemies voi äänestyttää muista tarkistuksista yhtenä ryhmänä, jos ne täydentävät toisiaan. Siinä tapauksessa hän noudattaa 5 kohdassa määrättyä menettelyä. Tarkistusten laatijat voivat ehdottaa äänestystä yhtenä ryhmänä, jos heidän tarkistuksensa ovat toisiaan täydentäviä. |
| --- | --- |

6.

Puhemies voi äänestyttää muista tarkistuksista yhtenä ryhmänä, jos ne täydentävät toisiaan. Siinä tapauksessa hän noudattaa 5 kohdassa määrättyä menettelyä. Tarkistusten laatijat voivat ehdottaa äänestystä yhtenä ryhmänä, jos heidän tarkistuksensa ovat toisiaan täydentäviä.

| 7. | Puhemies voi tarkistuksen hyväksymisen tai hylkäämisen jälkeen päättää, että useista muista samansisältöisistä tai samaa tarkoitusta varten esitetyistä tarkistuksista äänestetään yhtenä ryhmänä. Puhemies voi pyytää parlamentin suostumuksen tähän etukäteen.
  Nämä yhtenä ryhmänä äänestettävät tarkistukset voivat koskea alkuperäisen tekstin eri osia. |
| --- | --- |

7.

Puhemies voi tarkistuksen hyväksymisen tai hylkäämisen jälkeen päättää, että useista muista samansisältöisistä tai samaa tarkoitusta varten esitetyistä tarkistuksista äänestetään yhtenä ryhmänä. Puhemies voi pyytää parlamentin suostumuksen tähän etukäteen.

Nämä yhtenä ryhmänä äänestettävät tarkistukset voivat koskea alkuperäisen tekstin eri osia.

| 8. | Kun eri jäsenet ovat esittäneet identtisiä tarkistuksia, niistä äänestetään yhtenä tarkistuksena. |
| --- | --- |

8.

Kun eri jäsenet ovat esittäneet identtisiä tarkistuksia, niistä äänestetään yhtenä tarkistuksena.

162   artikla

Täysistuntotarkistusten käsittely valiokunnassa

Kun täysistunnon käsiteltäväksi jätettyyn mietintöön on esitetty enemmän kuin 50 tarkistusta ja kohta kohdalta -äänestystä tai erillistä äänestystä koskevaa pyyntöä, puhemies voi asiasta vastaavan valiokunnan puheenjohtajaa kuultuaan pyytää tätä valiokuntaa kokoontumaan kyseisten tarkistusten ja pyyntöjen käsittelemiseksi. Jos tarkistusta taikka kohta kohdalta -äänestystä tai erillistä äänestystä koskevaa pyyntöä ei tässä vaiheessa kannata vähintään yksi kymmenesosa valiokunnan jäsenistä, siitä ei äänestetä täysistunnossa.

163   artikla

Kohta kohdalta -äänestys

| 1. | Poliittinen ryhmä tai vähintään 40 jäsentä voi pyytää kohta kohdalta -äänestystä, jos äänestettävä teksti sisältää vähintään kaksi tekstikohtaa tai viittauksia vähintään kahteen aiheeseen tai se voidaan jakaa vähintään kahteen erilliseen osaan, joilla on oma merkityksensä ja/tai normatiivinen arvonsa. |
| --- | --- |

1.

Poliittinen ryhmä tai vähintään 40 jäsentä voi pyytää kohta kohdalta -äänestystä, jos äänestettävä teksti sisältää vähintään kaksi tekstikohtaa tai viittauksia vähintään kahteen aiheeseen tai se voidaan jakaa vähintään kahteen erilliseen osaan, joilla on oma merkityksensä ja/tai normatiivinen arvonsa.

| 2. | Kohta kohdalta -äänestystä koskeva pyyntö on esitettävä äänestystä edeltävänä iltana, jollei puhemies aseta muuta määräaikaa. Puhemies päättää pyynnön hyväksymisestä. |
| --- | --- |

2.

Kohta kohdalta -äänestystä koskeva pyyntö on esitettävä äänestystä edeltävänä iltana, jollei puhemies aseta muuta määräaikaa. Puhemies päättää pyynnön hyväksymisestä.

164   artikla

Äänestysoikeus

Äänestysoikeus on henkilökohtainen.

Jäsenet antavat äänensä kukin erikseen ja henkilökohtaisesti.

Tämän artiklan rikkominen on 153 artiklan 1 kohdan mukainen vakava järjestyshäiriö, jonka oikeudelliset seuraamukset esitetään kyseisessä artiklassa.

165   artikla

Äänestäminen

| 1. | Parlamentissa äänestetään yleensä kättä nostamalla. |
| --- | --- |

1.

Parlamentissa äänestetään yleensä kättä nostamalla.

| 2. | Jos puhemies katsoo, että äänestyksen tulos on epäselvä, asiasta äänestetään uudelleen koneäänestyksenä, tai jos kyseinen järjestelmä on epäkunnossa, seisomaan nousten. |
| --- | --- |

2.

Jos puhemies katsoo, että äänestyksen tulos on epäselvä, asiasta äänestetään uudelleen koneäänestyksenä, tai jos kyseinen järjestelmä on epäkunnossa, seisomaan nousten.

| 3. | Äänestystulos kirjataan. |
| --- | --- |

3.

Äänestystulos kirjataan.

166   artikla

Lopullinen äänestys

Parlamentin äänestäessä lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävästä säädösehdotuksesta yhtenä kokonaisuutena ja/tai tällaista ehdotusta koskevassa lopullisessa äänestyksessä äänestys on toimitettava nimenhuutoäänestyksenä koneäänestysjärjestelmää käyttäen.

167   artikla

Äänestys nimenhuudon mukaan

| 1. | Työjärjestyksen 106 artiklan 4 kohdan ja 107 artiklan 5 kohdan ja 166 artiklan mukaisten tapausten lisäksi äänestys toimitetaan nimenhuudon mukaan, kun poliittinen ryhmä tai vähintään 40 jäsentä pyytää sitä kirjallisesti äänestystä edeltävänä iltana, jollei puhemies aseta muuta määräaikaa. |
| --- | --- |

1.

Työjärjestyksen 106 artiklan 4 kohdan ja 107 artiklan 5 kohdan ja 166 artiklan mukaisten tapausten lisäksi äänestys toimitetaan nimenhuudon mukaan, kun poliittinen ryhmä tai vähintään 40 jäsentä pyytää sitä kirjallisesti äänestystä edeltävänä iltana, jollei puhemies aseta muuta määräaikaa.

| 2. | Nimenhuutoäänestys toimitetaan koneäänestyksenä. Jos koneäänestystä ei teknisistä syistä voida toimittaa, nimenhuuto suoritetaan aakkosjärjestyksessä ja äänestyksen aloittava jäsen ratkaistaan arvalla. Puhemies äänestää viimeisenä.
  Äänestys tapahtuu siten, että jäsen sanoo kuuluvalla äänellä ”puolesta”, ”vastaan” tai ”tyhjää”. Laskettaessa, onko esitys hyväksytty vai hylätty, huomioon otetaan ainoastaan puolesta ja vastaan annetut äänet. Puhemies toteaa äänestystuloksen ja julistaa sen.
  Äänestystulos esitetään istuntopöytäkirjassa poliittisten ryhmien mukaan, jäsenten nimien mukaisessa aakkosjärjestyksessä mainiten myös, miten kukin jäsen on äänestänyt. |
| --- | --- |

2.

Nimenhuutoäänestys toimitetaan koneäänestyksenä. Jos koneäänestystä ei teknisistä syistä voida toimittaa, nimenhuuto suoritetaan aakkosjärjestyksessä ja äänestyksen aloittava jäsen ratkaistaan arvalla. Puhemies äänestää viimeisenä.

Äänestys tapahtuu siten, että jäsen sanoo kuuluvalla äänellä ”puolesta”, ”vastaan” tai ”tyhjää”. Laskettaessa, onko esitys hyväksytty vai hylätty, huomioon otetaan ainoastaan puolesta ja vastaan annetut äänet. Puhemies toteaa äänestystuloksen ja julistaa sen.

Äänestystulos esitetään istuntopöytäkirjassa poliittisten ryhmien mukaan, jäsenten nimien mukaisessa aakkosjärjestyksessä mainiten myös, miten kukin jäsen on äänestänyt.

168   artikla

Koneäänestys

| 1. | Puhemies voi milloin tahansa päättää, että 165, 167 ja 169 artiklassa tarkoitetut äänestykset toimitetaan koneäänestyksenä.
  Jos koneäänestystä ei teknisistä syistä voida toimittaa, äänestys toimitetaan 165 artiklan, 167 artiklan 2 kohdan tai 169 artiklan mukaisesti.
  Puhemiehistö antaa ohjeet äänestyskoneen käytöstä. |
| --- | --- |

1.

Puhemies voi milloin tahansa päättää, että 165, 167 ja 169 artiklassa tarkoitetut äänestykset toimitetaan koneäänestyksenä.

Jos koneäänestystä ei teknisistä syistä voida toimittaa, äänestys toimitetaan 165 artiklan, 167 artiklan 2 kohdan tai 169 artiklan mukaisesti.

Puhemiehistö antaa ohjeet äänestyskoneen käytöstä.

| 2. | Koneäänestyksen tulos merkitään pöytäkirjaan ainoastaan lukuina.
  Jos kuitenkin on pyydetty 167 artiklan 1 kohdan mukaista nimenhuutoäänestystä, äänestystulos esitetään istuntopöytäkirjassa poliittisten ryhmien mukaan, jäsenten nimien mukaisessa aakkosjärjestyksessä. |
| --- | --- |

2.

Koneäänestyksen tulos merkitään pöytäkirjaan ainoastaan lukuina.

Jos kuitenkin on pyydetty 167 artiklan 1 kohdan mukaista nimenhuutoäänestystä, äänestystulos esitetään istuntopöytäkirjassa poliittisten ryhmien mukaan, jäsenten nimien mukaisessa aakkosjärjestyksessä.

| 3. | Jos läsnä olevien jäsenten enemmistö sitä pyytää, toimitetaan nimenhuutoäänestys 167 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettua järjestelmää voidaan käyttää enemmistön toteamiseen. |
| --- | --- |

3.

Jos läsnä olevien jäsenten enemmistö sitä pyytää, toimitetaan nimenhuutoäänestys 167 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettua järjestelmää voidaan käyttää enemmistön toteamiseen.

169   artikla

Salainen äänestys

| 1. | Nimityksiä koskevat äänestykset toimitetaan salaisena äänestyksenä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 13 artiklan 1 kohdan, 186 artiklan 1 kohdan ja 191 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan soveltamista.
  Äänestystulosta laskettaessa otetaan huomioon ainoastaan äänestysliput, joissa on ehdokkaana olevan jäsenen nimi. |
| --- | --- |

1.

Nimityksiä koskevat äänestykset toimitetaan salaisena äänestyksenä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 13 artiklan 1 kohdan, 186 artiklan 1 kohdan ja 191 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan soveltamista.

Äänestystulosta laskettaessa otetaan huomioon ainoastaan äänestysliput, joissa on ehdokkaana olevan jäsenen nimi.

| 2. | Äänestys voidaan toimittaa salaisena äänestyksenä myös, jos vähintään viidesosa parlamentin jäsenistä sitä pyytää. Pyyntö on esitettävä ennen äänestyksen aloittamista.

  Jos vähintään viidesosa parlamentin jäsenistä pyytää ennen äänestyksen aloittamista sen toimittamista salaisena, salainen äänestys on toimitettava. |
| --- | --- |

2.

Äänestys voidaan toimittaa salaisena äänestyksenä myös, jos vähintään viidesosa parlamentin jäsenistä sitä pyytää. Pyyntö on esitettävä ennen äänestyksen aloittamista.

Jos vähintään viidesosa parlamentin jäsenistä pyytää ennen äänestyksen aloittamista sen toimittamista salaisena, salainen äänestys on toimitettava.

| 3. | Salaista äänestystä koskeva pyyntö on etusijalla nimenhuutoäänestystä koskevaan pyyntöön nähden. |
| --- | --- |

3.

Salaista äänestystä koskeva pyyntö on etusijalla nimenhuutoäänestystä koskevaan pyyntöön nähden.

| 4. | Kahdesta kahdeksaan arvalla valittua jäsentä laskee salaisessa äänestyksessä annetut äänet, paitsi jos toimitetaan koneäänestys.
  Ehdokkaat eivät saa toimia ääntenlaskijoina tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetuissa äänestyksissä.

  Salaiseen äänestykseen osallistuneiden jäsenten nimet merkitään sen istunnon pöytäkirjaan, jossa äänestys toimitettiin. |
| --- | --- |

4.

Kahdesta kahdeksaan arvalla valittua jäsentä laskee salaisessa äänestyksessä annetut äänet, paitsi jos toimitetaan koneäänestys.

Ehdokkaat eivät saa toimia ääntenlaskijoina tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetuissa äänestyksissä.

Salaiseen äänestykseen osallistuneiden jäsenten nimet merkitään sen istunnon pöytäkirjaan, jossa äänestys toimitettiin.

170   artikla

Äänestysselitykset

| 1. | Yleiskeskustelun päätyttyä jäsen voi antaa enintään yhden minuutin pituisen suullisen selityksen lopullisesta äänestyksestä tai enintään 200 sanan pituisen kirjallisen selityksen, joka kirjataan sanatarkkoihin istuntoselostuksiin.
  Poliittinen ryhmä voi antaa enintään kahden minuutin pituisen äänestysselityksen.
  Äänestysselityksiä koskevia pyyntöjä ei hyväksytä ensimmäisen äänestysselityksen alettua.

  Äänestysselitys voidaan antaa mistä tahansa parlamentin käsiteltäväksi jätetystä aiheesta toimitetusta lopullisesta äänestyksestä. Sovellettaessa tätä artiklaa ilmaisu ”lopullinen äänestys” ei viittaa äänestystyyppiin vaan tarkoittaa mistä tahansa käsiteltävästä kohdasta toimitettavaa viimeistä äänestystä. |
| --- | --- |

1.

Yleiskeskustelun päätyttyä jäsen voi antaa enintään yhden minuutin pituisen suullisen selityksen lopullisesta äänestyksestä tai enintään 200 sanan pituisen kirjallisen selityksen, joka kirjataan sanatarkkoihin istuntoselostuksiin.

Poliittinen ryhmä voi antaa enintään kahden minuutin pituisen äänestysselityksen.

Äänestysselityksiä koskevia pyyntöjä ei hyväksytä ensimmäisen äänestysselityksen alettua.

Äänestysselitys voidaan antaa mistä tahansa parlamentin käsiteltäväksi jätetystä aiheesta toimitetusta lopullisesta äänestyksestä. Sovellettaessa tätä artiklaa ilmaisu ”lopullinen äänestys” ei viittaa äänestystyyppiin vaan tarkoittaa mistä tahansa käsiteltävästä kohdasta toimitettavaa viimeistä äänestystä.

| 2. | Äänestysselityksiä ei sallita menettelyjä koskevien äänestysten yhteydessä. |
| --- | --- |

2.

Äänestysselityksiä ei sallita menettelyjä koskevien äänestysten yhteydessä.

| 3. | Kun lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävä säädösehdotus tai mietintö on otettu parlamentin esityslistalle 138 artiklan mukaisesti, jäsenet voivat antaa kirjallisia äänestysselityksiä 1 kohdan mukaisesti.

  Suullisten tai kirjallisten äänestysselitysten on liityttävä suoraan äänestyksen kohteena olevaan tekstiin. |
| --- | --- |

3.

Kun lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävä säädösehdotus tai mietintö on otettu parlamentin esityslistalle 138 artiklan mukaisesti, jäsenet voivat antaa kirjallisia äänestysselityksiä 1 kohdan mukaisesti.

Suullisten tai kirjallisten äänestysselitysten on liityttävä suoraan äänestyksen kohteena olevaan tekstiin.

171   artikla

Äänestystä koskevat epäselvyydet

| 1. | Puhemies julistaa äänestykset alkaneiksi ja päättyneiksi. |
| --- | --- |

1.

Puhemies julistaa äänestykset alkaneiksi ja päättyneiksi.

| 2. | Puhemiehen julistettua äänestyksen alkaneeksi kukaan muu kuin puhemies ei saa käyttää puheenvuoroa, ennen kuin äänestys on julistettu päättyneeksi. |
| --- | --- |

2.

Puhemiehen julistettua äänestyksen alkaneeksi kukaan muu kuin puhemies ei saa käyttää puheenvuoroa, ennen kuin äänestys on julistettu päättyneeksi.

| 3. | Puhemiehen julistettua äänestyksen päättyneeksi voidaan käyttää työjärjestyspuheenvuoroja, joissa on kyse äänestyksen pätevyydestä. |
| --- | --- |

3.

Puhemiehen julistettua äänestyksen päättyneeksi voidaan käyttää työjärjestyspuheenvuoroja, joissa on kyse äänestyksen pätevyydestä.

| 4. | Kun kädennostoäänestyksen tulos on julistettu, jäsen voi pyytää tuloksen tarkistamista koneäänestyksellä. |
| --- | --- |

4.

Kun kädennostoäänestyksen tulos on julistettu, jäsen voi pyytää tuloksen tarkistamista koneäänestyksellä.

| 5. | Puhemies päättää julistetun tuloksen pätevyydestä. Puhemiehen päätös on lopullinen. |
| --- | --- |

5.

Puhemies päättää julistetun tuloksen pätevyydestä. Puhemiehen päätös on lopullinen.

LUKU 6

Menettelyä koskevat puheenvuorot

172   artikla

Menettelyä koskevat esitykset

| 1. | Seuraavat menettelyä koskevat esitykset ovat etusijalla muihin puheenvuoropyyntöihin nähden:






  a) | esitys siitä, että asiaa ei oteta käsiteltäväksi (174 artikla); |
| --- | --- | --- |

1.

Seuraavat menettelyä koskevat esitykset ovat etusijalla muihin puheenvuoropyyntöihin nähden:

a)

esitys siitä, että asiaa ei oteta käsiteltäväksi (174 artikla);

| b) | esitys valiokuntakäsittelyyn palauttamisesta (175 artikla); |
| --- | --- |

b)

esitys valiokuntakäsittelyyn palauttamisesta (175 artikla);

| c) | esitys keskustelun päättämisestä (176 artikla); |
| --- | --- |

c)

esitys keskustelun päättämisestä (176 artikla);

| d) | esitys keskustelun ja äänestyksen lykkäämisestä (177 artikla); |
| --- | --- |

d)

esitys keskustelun ja äänestyksen lykkäämisestä (177 artikla);

| e) | esitys istunnon keskeyttämisestä tai päättämisestä (178 artikla). |
| --- | --- |

e)

esitys istunnon keskeyttämisestä tai päättämisestä (178 artikla).

Esityksen tekijän lisäksi ainoastaan yksi puhuja esityksen puolesta ja yksi puhuja esitystä vastaan sekä asiasta vastaavan valiokunnan puheenjohtaja tai esittelijä voi käyttää näitä esityksiä koskevan puheenvuoron.

| 2. | Puheaika on enintään yksi minuutti. |
| --- | --- |

2.

Puheaika on enintään yksi minuutti.

173   artikla

Työjärjestyspuheenvuorot

| 1. | Jäsenelle voidaan myöntää puheenvuoro, kun hän haluaa kiinnittää puhemiehen huomion parlamentin työjärjestyksen määräysten rikkomiseen. Jäsenen on puheenvuoronsa alussa mainittava artikla, johon hän viittaa. |
| --- | --- |

1.

Jäsenelle voidaan myöntää puheenvuoro, kun hän haluaa kiinnittää puhemiehen huomion parlamentin työjärjestyksen määräysten rikkomiseen. Jäsenen on puheenvuoronsa alussa mainittava artikla, johon hän viittaa.

| 2. | Työjärjestyspuheenvuoroa koskeva pyyntö on etusijalla kaikkiin muihin puheenvuoropyyntöihin nähden. |
| --- | --- |

2.

Työjärjestyspuheenvuoroa koskeva pyyntö on etusijalla kaikkiin muihin puheenvuoropyyntöihin nähden.

| 3. | Puheaika on enintään yksi minuutti. |
| --- | --- |

3.

Puheaika on enintään yksi minuutti.

| 4. | Puhemies päättää viipymättä työjärjestyspuheenvuorojen aiheuttamista toimenpiteistä työjärjestyksen määräysten mukaisesti ja ilmoittaa päätöksestään heti työjärjestyspuheenvuoron esittämisen jälkeen. Puhemiehen päätöksestä ei äänestetä. |
| --- | --- |

4.

Puhemies päättää viipymättä työjärjestyspuheenvuorojen aiheuttamista toimenpiteistä työjärjestyksen määräysten mukaisesti ja ilmoittaa päätöksestään heti työjärjestyspuheenvuoron esittämisen jälkeen. Puhemiehen päätöksestä ei äänestetä.

| 5. | Puhemies voi poikkeuksellisesti ilmoittaa päätöksestään myöhemmin mutta viimeistään 24 tunnin kuluttua työjärjestyspuheenvuoron esittämisestä. Päätöksen lykkääminen ei johda käynnissä olevan keskustelun lykkäämiseen. Puhemies voi antaa kysymyksen asiasta vastaavan valiokunnan käsiteltäväksi.

  Työjärjestyspuheenvuoroa koskevan pyynnön on liityttävä käsiteltävänä olevaan esityslistan kohtaan. Puhemies voi myöntää muuta aihetta koskevan työjärjestyspuheenvuoron sopivaksi katsomanaan ajankohtana, esimerkiksi sen jälkeen kun kyseinen esityslistan kohta on saatu käsiteltyä tai ennen istunnon keskeyttämistä. |
| --- | --- |

5.

Puhemies voi poikkeuksellisesti ilmoittaa päätöksestään myöhemmin mutta viimeistään 24 tunnin kuluttua työjärjestyspuheenvuoron esittämisestä. Päätöksen lykkääminen ei johda käynnissä olevan keskustelun lykkäämiseen. Puhemies voi antaa kysymyksen asiasta vastaavan valiokunnan käsiteltäväksi.

Työjärjestyspuheenvuoroa koskevan pyynnön on liityttävä käsiteltävänä olevaan esityslistan kohtaan. Puhemies voi myöntää muuta aihetta koskevan työjärjestyspuheenvuoron sopivaksi katsomanaan ajankohtana, esimerkiksi sen jälkeen kun kyseinen esityslistan kohta on saatu käsiteltyä tai ennen istunnon keskeyttämistä.

174   artikla

Esitys siitä, että asiaa ei oteta käsiteltäväksi

| 1. | Esityslistan kohtaa koskevan keskustelun alussa voidaan esittää, että asiaa ei oteta käsiteltäväksi. Esityksestä äänestetään heti.
  Aikomuksesta jättää tällainen esitys on ilmoitettava puhemiehelle vähintään 24 tuntia etukäteen, ja puhemies ilmoittaa siitä viipymättä parlamentille. |
| --- | --- |

1.

Esityslistan kohtaa koskevan keskustelun alussa voidaan esittää, että asiaa ei oteta käsiteltäväksi. Esityksestä äänestetään heti.

Aikomuksesta jättää tällainen esitys on ilmoitettava puhemiehelle vähintään 24 tuntia etukäteen, ja puhemies ilmoittaa siitä viipymättä parlamentille.

| 2. | Jos esitys hyväksytään, parlamentti siirtyy suoraan seuraavaan esityslistan kohtaan. |
| --- | --- |

2.

Jos esitys hyväksytään, parlamentti siirtyy suoraan seuraavaan esityslistan kohtaan.

175   artikla

Valiokuntakäsittelyyn palauttaminen

| 1. | Poliittinen ryhmä tai vähintään 40 jäsentä voi esityslistasta päättämisen yhteydessä tai ennen keskustelun alkamista pyytää asian palauttamista valiokuntakäsittelyyn.
  Aikomuksesta pyytää valiokuntakäsittelyyn palauttamista on ilmoitettava puhemiehelle vähintään 24 tuntia etukäteen, ja puhemies ilmoittaa siitä viipymättä parlamentille. |
| --- | --- |

1.

Poliittinen ryhmä tai vähintään 40 jäsentä voi esityslistasta päättämisen yhteydessä tai ennen keskustelun alkamista pyytää asian palauttamista valiokuntakäsittelyyn.

Aikomuksesta pyytää valiokuntakäsittelyyn palauttamista on ilmoitettava puhemiehelle vähintään 24 tuntia etukäteen, ja puhemies ilmoittaa siitä viipymättä parlamentille.

| 2. | Myös poliittinen ryhmä tai vähintään 40 jäsentä voi ennen äänestystä tai sen aikana pyytää asian palauttamista valiokuntakäsittelyyn. Esityksestä äänestetään heti. |
| --- | --- |

2.

Myös poliittinen ryhmä tai vähintään 40 jäsentä voi ennen äänestystä tai sen aikana pyytää asian palauttamista valiokuntakäsittelyyn. Esityksestä äänestetään heti.

| 3. | Pyyntö voidaan esittää vain kerran kussakin näistä menettelyvaiheista. |
| --- | --- |

3.

Pyyntö voidaan esittää vain kerran kussakin näistä menettelyvaiheista.

| 4. | Valiokuntakäsittelyyn palauttaminen keskeyttää asiasta käytävän keskustelun. |
| --- | --- |

4.

Valiokuntakäsittelyyn palauttaminen keskeyttää asiasta käytävän keskustelun.

| 5. | Parlamentti voi asettaa määräajan, johon mennessä valiokunnan on esitettävä päätelmänsä. |
| --- | --- |

5.

Parlamentti voi asettaa määräajan, johon mennessä valiokunnan on esitettävä päätelmänsä.

176   artikla

Keskustelun päättäminen

| 1. | Keskustelu voidaan puhemiehen ehdotuksesta tai poliittisen ryhmän tai vähintään 40 jäsenen pyynnöstä päättää, ennen kuin kaikki puhujalistaan merkityt jäsenet ovat käyttäneet puheenvuoron. Ehdotuksesta tai pyynnöstä äänestetään heti. |
| --- | --- |

1.

Keskustelu voidaan puhemiehen ehdotuksesta tai poliittisen ryhmän tai vähintään 40 jäsenen pyynnöstä päättää, ennen kuin kaikki puhujalistaan merkityt jäsenet ovat käyttäneet puheenvuoron. Ehdotuksesta tai pyynnöstä äänestetään heti.

| 2. | Jos ehdotus tai pyyntö hyväksytään, puheenvuoron saa käyttää vain yksi jäsen kustakin poliittisesta ryhmästä, jolle ei vielä ole myönnetty puheenvuoroa keskustelun aikana. |
| --- | --- |

2.

Jos ehdotus tai pyyntö hyväksytään, puheenvuoron saa käyttää vain yksi jäsen kustakin poliittisesta ryhmästä, jolle ei vielä ole myönnetty puheenvuoroa keskustelun aikana.

| 3. | Keskustelu päätetään 2 kohdassa tarkoitettujen puheenvuorojen jälkeen, ja parlamentti äänestää keskusteltavana olevasta asiasta, jollei äänestysajankohtaa ole määrätty etukäteen. |
| --- | --- |

3.

Keskustelu päätetään 2 kohdassa tarkoitettujen puheenvuorojen jälkeen, ja parlamentti äänestää keskusteltavana olevasta asiasta, jollei äänestysajankohtaa ole määrätty etukäteen.

| 4. | Jos ehdotus tai pyyntö hylätään, puhemiestä lukuun ottamatta kukaan ei voi esittää sitä uudelleen saman keskustelun aikana. |
| --- | --- |

4.

Jos ehdotus tai pyyntö hylätään, puhemiestä lukuun ottamatta kukaan ei voi esittää sitä uudelleen saman keskustelun aikana.

177   artikla

Keskustelun ja äänestyksen lykkääminen

| 1. | Poliittinen ryhmä tai vähintään 40 jäsentä voi keskustelun alussa esittää esityslistan kohtaa koskevan keskustelun lykkäämistä määrättyyn ajankohtaan. Esityksestä äänestetään heti.
  Aikomuksesta jättää tällainen esitys on ilmoitettava puhemiehelle vähintään 24 tuntia etukäteen, ja puhemies ilmoittaa siitä viipymättä parlamentille. |
| --- | --- |

1.

Poliittinen ryhmä tai vähintään 40 jäsentä voi keskustelun alussa esittää esityslistan kohtaa koskevan keskustelun lykkäämistä määrättyyn ajankohtaan. Esityksestä äänestetään heti.

Aikomuksesta jättää tällainen esitys on ilmoitettava puhemiehelle vähintään 24 tuntia etukäteen, ja puhemies ilmoittaa siitä viipymättä parlamentille.

| 2. | Jos esitys hyväksytään, parlamentti siirtyy seuraavaan esityslistan kohtaan. Lykättyä keskustelua jatketaan määrättynä ajankohtana. |
| --- | --- |

2.

Jos esitys hyväksytään, parlamentti siirtyy seuraavaan esityslistan kohtaan. Lykättyä keskustelua jatketaan määrättynä ajankohtana.

| 3. | Jos esitys hylätään, sitä ei voida esittää uudelleen saman istuntojakson aikana. |
| --- | --- |

3.

Jos esitys hylätään, sitä ei voida esittää uudelleen saman istuntojakson aikana.

| 4. | Poliittinen ryhmä tai vähintään 40 jäsentä voi ennen äänestystä tai äänestyksen aikana esittää äänestyksen lykkäämistä. Esityksestä äänestetään heti.

  Parlamentin päätöksessä keskustelun lykkäämisestä myöhemmälle istuntojaksolle ilmoitetaan se istuntojakso, jonka esityslistalle keskustelu otetaan; kyseisen istuntojakson esityslista laaditaan työjärjestyksen 137 ja 140 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

4.

Poliittinen ryhmä tai vähintään 40 jäsentä voi ennen äänestystä tai äänestyksen aikana esittää äänestyksen lykkäämistä. Esityksestä äänestetään heti.

Parlamentin päätöksessä keskustelun lykkäämisestä myöhemmälle istuntojaksolle ilmoitetaan se istuntojakso, jonka esityslistalle keskustelu otetaan; kyseisen istuntojakson esityslista laaditaan työjärjestyksen 137 ja 140 artiklan mukaisesti.

178   artikla

Istunnon keskeyttäminen tai päättäminen

Istunto voidaan keskeyttää tai päättää keskustelun tai äänestyksen aikana, jos parlamentti puhemiehen ehdotuksesta tai poliittisen ryhmän tai 40 jäsenen pyynnöstä niin päättää. Ehdotuksesta tai pyynnöstä äänestetään heti.

LUKU 7

Istuntoasiakirjojen julkistaminen

179   artikla

Pöytäkirjat

| 1. | Jokaisesta istunnosta jaetaan vähintään puoli tuntia ennen seuraavan istunnon iltapäiväosuuden avaamista pöytäkirja, jossa esitetään istunnon kulku, parlamentin päätökset ja puhujien nimet.

  Lainsäädäntömenettelyjen yhteydessä tässä määräyksessä tarkoitettuja päätöksiä ovat myös kaikki parlamentin hyväksymät tarkistukset, vaikka kyseinen komission ehdotus lopulta hylättäisiinkin 56 artiklan 1 kohdan mukaisesti tai neuvoston kanta hylättäisiin 65 artiklan 3 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

1.

Jokaisesta istunnosta jaetaan vähintään puoli tuntia ennen seuraavan istunnon iltapäiväosuuden avaamista pöytäkirja, jossa esitetään istunnon kulku, parlamentin päätökset ja puhujien nimet.

Lainsäädäntömenettelyjen yhteydessä tässä määräyksessä tarkoitettuja päätöksiä ovat myös kaikki parlamentin hyväksymät tarkistukset, vaikka kyseinen komission ehdotus lopulta hylättäisiinkin 56 artiklan 1 kohdan mukaisesti tai neuvoston kanta hylättäisiin 65 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

| 2. | Puhemies antaa jokaisen istunnon iltapäiväosuuden alussa edellisen istunnon pöytäkirjan parlamentin hyväksyttäväksi. |
| --- | --- |

2.

Puhemies antaa jokaisen istunnon iltapäiväosuuden alussa edellisen istunnon pöytäkirjan parlamentin hyväksyttäväksi.

| 3. | Jos jäsenet esittävät pöytäkirjaa koskevia vastalauseita, parlamentti päättää tarvittaessa esitettyjen muutosten ottamisesta huomioon. Jäsen saa käyttää aiheesta korkeintaan yhden minuutin puheenvuoron. |
| --- | --- |

3.

Jos jäsenet esittävät pöytäkirjaa koskevia vastalauseita, parlamentti päättää tarvittaessa esitettyjen muutosten ottamisesta huomioon. Jäsen saa käyttää aiheesta korkeintaan yhden minuutin puheenvuoron.

| 4. | Puhemies ja pääsihteeri allekirjoittavat pöytäkirjan, ja sitä säilytetään parlamentin arkistossa. Pöytäkirja julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä. |
| --- | --- |

4.

Puhemies ja pääsihteeri allekirjoittavat pöytäkirjan, ja sitä säilytetään parlamentin arkistossa. Pöytäkirja julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

180   artikla

Hyväksytyt tekstit

| 1. | Parlamentin hyväksymät tekstit julkaistaan viipymättä äänestyksen jälkeen. Ne annetaan parlamentin vahvistettavaksi yhdessä kyseisen istunnon pöytäkirjan kanssa ja säilytetään parlamentin arkistossa. |
| --- | --- |

1.

Parlamentin hyväksymät tekstit julkaistaan viipymättä äänestyksen jälkeen. Ne annetaan parlamentin vahvistettavaksi yhdessä kyseisen istunnon pöytäkirjan kanssa ja säilytetään parlamentin arkistossa.

| 2. | Parlamentin hyväksymät tekstit viimeistellään oikeudellisesti ja kielellisesti puhemiehen alaisuudessa. Jos teksti on hyväksytty parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen, kyseiset toimielimet tekevät viimeistelyn tiiviissä yhteistyössä ja keskinäisessä yhteisymmärryksessä. |
| --- | --- |

2.

Parlamentin hyväksymät tekstit viimeistellään oikeudellisesti ja kielellisesti puhemiehen alaisuudessa. Jos teksti on hyväksytty parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen, kyseiset toimielimet tekevät viimeistelyn tiiviissä yhteistyössä ja keskinäisessä yhteisymmärryksessä.

| 3. | Jos parlamentin ilmaiseman tahdon mukaisesti tekstin yhtenäisyys ja laatu edellyttävät mukautuksia, jotka ovat merkittävämpiä kuin kirjoitusvirheiden korjaaminen tai jotka ovat tarpeen kaikkien kieliversioiden yhdenmukaisuuden, niiden kielellisen oikeellisuuden ja terminologian yhtenäisyyden varmistamiseksi, noudatetaan 216 artiklassa määrättyä menettelyä. |
| --- | --- |

3.

Jos parlamentin ilmaiseman tahdon mukaisesti tekstin yhtenäisyys ja laatu edellyttävät mukautuksia, jotka ovat merkittävämpiä kuin kirjoitusvirheiden korjaaminen tai jotka ovat tarpeen kaikkien kieliversioiden yhdenmukaisuuden, niiden kielellisen oikeellisuuden ja terminologian yhtenäisyyden varmistamiseksi, noudatetaan 216 artiklassa määrättyä menettelyä.

| 4. | Tavallista lainsäätämisjärjestystä noudattaen hyväksytyt parlamentin kannat esitetään konsolidoituna tekstinä. Jos parlamentin äänestys ei perustu neuvoston kanssa saavutettuun sopimukseen, konsolidoidussa tekstissä yksilöidään kaikki hyväksytyt tarkistukset. |
| --- | --- |

4.

Tavallista lainsäätämisjärjestystä noudattaen hyväksytyt parlamentin kannat esitetään konsolidoituna tekstinä. Jos parlamentin äänestys ei perustu neuvoston kanssa saavutettuun sopimukseen, konsolidoidussa tekstissä yksilöidään kaikki hyväksytyt tarkistukset.

| 5. | Viimeistelyn jälkeen puhemies ja pääsihteeri allekirjoittavat hyväksytyt tekstit, ja ne julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä. |
| --- | --- |

5.

Viimeistelyn jälkeen puhemies ja pääsihteeri allekirjoittavat hyväksytyt tekstit, ja ne julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

181   artikla

Sanatarkat istuntoselostukset

| 1. | Jokaisesta istunnosta laaditaan sanatarkka istuntoselostus kaikilla virallisilla kielillä. |
| --- | --- |

1.

Jokaisesta istunnosta laaditaan sanatarkka istuntoselostus kaikilla virallisilla kielillä.

| 2. | Puhujien on toimitettava oikaisut kirjalliseen muotoon saatettuihin puheenvuoroihinsa pääsihteeristölle yhden viikon kuluessa. |
| --- | --- |

2.

Puhujien on toimitettava oikaisut kirjalliseen muotoon saatettuihin puheenvuoroihinsa pääsihteeristölle yhden viikon kuluessa.

| 3. | Sanatarkat istuntoselostukset julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden liitteenä. |
| --- | --- |

3.

Sanatarkat istuntoselostukset julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden liitteenä.

| 4. | Jäsenet voivat pyytää, että sanatarkoista istuntoselostuksista käännetään otteita lyhyellä toimitusajalla. |
| --- | --- |

4.

Jäsenet voivat pyytää, että sanatarkoista istuntoselostuksista käännetään otteita lyhyellä toimitusajalla.

182   artikla

Keskustelujen audiovisuaalinen tallenne

Heti istunnon jälkeen keskusteluista tuotetaan ja asetetaan internetissä saataville audiovisuaalinen tallenne, joka sisältää äänitteet kaikista tulkkauksista.

OSA VII

VALIOKUNNAT JA VALTUUSKUNNAT

LUKU 1

Valiokunnat – asettaminen ja tehtävät

183   artikla

Pysyvien valiokuntien asettaminen

Parlamentti asettaa puheenjohtajakokouksen ehdotuksesta pysyviä valiokuntia, joiden toimivalta määritellään tämän työjärjestyksen liitteessä (18). Valiokuntiin valitaan jäsenet uuden parlamentin vaalia seuraavan ensimmäisen istuntojakson aikana ja tämän jälkeen uudelleen kahden ja puolen vuoden kuluttua.

Pysyvän valiokunnan toimivalta voidaan määritellä muulloinkin kuin valiokunnan asettamisen yhteydessä.

184   artikla

Erityisvaliokuntien asettaminen

Parlamentti voi puheenjohtajakokouksen ehdotuksesta milloin tahansa asettaa erityisvaliokuntia, joiden toimivalta, kokoonpano ja toimikausi määritellään samalla, kun niiden asettamisesta päätetään; valiokuntien toimikausi saa olla korkeintaan 12 kuukautta, jollei parlamentti toimikauden päättyessä pidennä sitä.

Koska työjärjestyksen mukaisesti erityisvaliokuntien toimivallasta, kokoonpanosta ja toimikaudesta päätetään valiokuntien asettamisen yhteydessä, parlamentti ei voi myöhemmin laajentaa eikä rajoittaa valiokuntien toimivaltaa.

185   artikla

Tutkintavaliokunnat

| 1. | Parlamentti voi, jos neljäsosa sen jäsenistä sitä pyytää, asettaa tutkintavaliokunnan tutkimaan epäilyjä unionin oikeuden rikkomisesta tai unionin oikeutta sovellettaessa tapahtuneesta hallinnollisesta epäkohdasta, johon Euroopan unionin toimielin tai laitos, jäsenvaltion julkinen hallinto tai sellainen henkilö, jolla on unionin oikeuden mukaisesti toimivalta panna täytäntöön unionin oikeuden määräyksiä tai säännöksiä, on ilmeisesti syyllistynyt.
  Päätös tutkintavaliokunnan asettamisesta julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä kuukauden kuluessa. Parlamentti huolehtii lisäksi asianmukaisesti siitä, että päätös saatetaan tiedoksi mahdollisimman laajalti. |
| --- | --- |

1.

Parlamentti voi, jos neljäsosa sen jäsenistä sitä pyytää, asettaa tutkintavaliokunnan tutkimaan epäilyjä unionin oikeuden rikkomisesta tai unionin oikeutta sovellettaessa tapahtuneesta hallinnollisesta epäkohdasta, johon Euroopan unionin toimielin tai laitos, jäsenvaltion julkinen hallinto tai sellainen henkilö, jolla on unionin oikeuden mukaisesti toimivalta panna täytäntöön unionin oikeuden määräyksiä tai säännöksiä, on ilmeisesti syyllistynyt.

Päätös tutkintavaliokunnan asettamisesta julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä kuukauden kuluessa. Parlamentti huolehtii lisäksi asianmukaisesti siitä, että päätös saatetaan tiedoksi mahdollisimman laajalti.

| 2. | Tutkintavaliokunnan toimintatapaan sovelletaan tämän työjärjestyksen valiokuntia koskevia määräyksiä, jollei tässä artiklassa tai tämän työjärjestyksen liitteenä olevassa, Euroopan parlamentin tutkintaoikeuden käyttämistä koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 19 päivänä huhtikuuta 1995 tehdyssä Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission päätöksessä (19) erityisesti toisin määrätä. |
| --- | --- |

2.

Tutkintavaliokunnan toimintatapaan sovelletaan tämän työjärjestyksen valiokuntia koskevia määräyksiä, jollei tässä artiklassa tai tämän työjärjestyksen liitteenä olevassa, Euroopan parlamentin tutkintaoikeuden käyttämistä koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 19 päivänä huhtikuuta 1995 tehdyssä Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission päätöksessä (19) erityisesti toisin määrätä.

| 3. | Tutkintavaliokunnan asettamista koskevassa pyynnössä on määriteltävä tutkinnan kohde ja annettava yksityiskohtainen selvitys perusteluista tutkinnan suorittamiselle. Parlamentti tekee puheenjohtajakokouksen ehdotuksesta päätöksen valiokunnan asettamisesta ja, jos tämä päätös on puoltava, se päättää myös valiokunnan kokoonpanosta 186 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

3.

Tutkintavaliokunnan asettamista koskevassa pyynnössä on määriteltävä tutkinnan kohde ja annettava yksityiskohtainen selvitys perusteluista tutkinnan suorittamiselle. Parlamentti tekee puheenjohtajakokouksen ehdotuksesta päätöksen valiokunnan asettamisesta ja, jos tämä päätös on puoltava, se päättää myös valiokunnan kokoonpanosta 186 artiklan mukaisesti.

| 4. | Tutkintavaliokunnan työ päättyy sen antaessa kertomuksensa viimeistään 12 kuukauden kuluttua. Parlamentti voi päättää pidentää tätä määräaikaa kahdesti kolmella kuukaudella.
  Tutkintavaliokunnassa saavat äänestää ainoastaan varsinaiset jäsenet tai heidän poissa ollessaan pysyvät varajäsenet. |
| --- | --- |

4.

Tutkintavaliokunnan työ päättyy sen antaessa kertomuksensa viimeistään 12 kuukauden kuluttua. Parlamentti voi päättää pidentää tätä määräaikaa kahdesti kolmella kuukaudella.

Tutkintavaliokunnassa saavat äänestää ainoastaan varsinaiset jäsenet tai heidän poissa ollessaan pysyvät varajäsenet.

| 5. | Tutkintavaliokunta valitsee itse puheenjohtajansa ja kaksi varapuheenjohtajaa sekä nimittää yhden tai useamman esittelijän. Valiokunta voi myös antaa jäsenilleen erityisiä vastuualueita, tehtäviä tai velvollisuuksia, joista nämä antavat yksityiskohtaisen selvityksen.
  Kokousten välillä valiokunnan puheenjohtajisto käyttää kiireellisissä tapauksissa tai tarvittaessa valiokunnan toimivaltuuksia, jotka on vahvistettava seuraavassa kokouksessa. |
| --- | --- |

5.

Tutkintavaliokunta valitsee itse puheenjohtajansa ja kaksi varapuheenjohtajaa sekä nimittää yhden tai useamman esittelijän. Valiokunta voi myös antaa jäsenilleen erityisiä vastuualueita, tehtäviä tai velvollisuuksia, joista nämä antavat yksityiskohtaisen selvityksen.

Kokousten välillä valiokunnan puheenjohtajisto käyttää kiireellisissä tapauksissa tai tarvittaessa valiokunnan toimivaltuuksia, jotka on vahvistettava seuraavassa kokouksessa.

| 6. | Jos tutkintavaliokunta katsoo, että sen oikeuksia on loukattu, se pyytää puhemiestä ryhtymään asianmukaisiin toimiin. |
| --- | --- |

6.

Jos tutkintavaliokunta katsoo, että sen oikeuksia on loukattu, se pyytää puhemiestä ryhtymään asianmukaisiin toimiin.

| 7. | Tutkintavaliokunta voi kuulla 2 kohdassa mainitun päätöksen 3 artiklassa tarkoitettuja toimielimiä tai henkilöitä tai pyytää näiltä asiakirjoja.
  Unionin toimielimet ja laitokset vastaavat jäsentensä ja virkamiestensä matka- ja oleskelukustannuksista. Euroopan parlamentti korvaa muiden tutkintavaliokuntaan kuultavaksi saapuvien henkilöiden matka- ja oleskelukustannukset asiantuntijoiden kuulemiseen sovellettavien sääntöjen mukaan.
  Tutkintavaliokuntaan todistamaan kutsutuilla henkilöillä on samat oikeudet, kuin heillä olisi todistajina kotimaansa tuomioistuimissa. Todistajille on ilmoitettava näistä oikeuksista ennen todistajanlausunnon antamista valiokunnassa.
  Eri kielten käyttämisen osalta tutkintavaliokunta soveltaa 146 artiklan määräyksiä. Kuitenkin valiokunnan puheenjohtajisto






  — | voi rajoittaa tulkkauspalvelut tutkintaan osallistuvien henkilöiden virallisiin kieliin, jos se katsoo tämän olevan tarpeen asian luottamuksellisuuden säilyttämiseksi, ja |
| --- | --- | --- |

7.

Tutkintavaliokunta voi kuulla 2 kohdassa mainitun päätöksen 3 artiklassa tarkoitettuja toimielimiä tai henkilöitä tai pyytää näiltä asiakirjoja.

Unionin toimielimet ja laitokset vastaavat jäsentensä ja virkamiestensä matka- ja oleskelukustannuksista. Euroopan parlamentti korvaa muiden tutkintavaliokuntaan kuultavaksi saapuvien henkilöiden matka- ja oleskelukustannukset asiantuntijoiden kuulemiseen sovellettavien sääntöjen mukaan.

Tutkintavaliokuntaan todistamaan kutsutuilla henkilöillä on samat oikeudet, kuin heillä olisi todistajina kotimaansa tuomioistuimissa. Todistajille on ilmoitettava näistä oikeuksista ennen todistajanlausunnon antamista valiokunnassa.

Eri kielten käyttämisen osalta tutkintavaliokunta soveltaa 146 artiklan määräyksiä. Kuitenkin valiokunnan puheenjohtajisto

—

voi rajoittaa tulkkauspalvelut tutkintaan osallistuvien henkilöiden virallisiin kieliin, jos se katsoo tämän olevan tarpeen asian luottamuksellisuuden säilyttämiseksi, ja

| — | tekee päätöksen vastaanotettujen asiakirjojen käännättämisestä siten, että valiokunta voi saattaa tehtävänsä päätökseen tehokkaasti ja nopeasti ja että asianmukaista salassapitovelvollisuutta ja luottamuksellisuutta noudatetaan. |
| --- | --- |

—

tekee päätöksen vastaanotettujen asiakirjojen käännättämisestä siten, että valiokunta voi saattaa tehtävänsä päätökseen tehokkaasti ja nopeasti ja että asianmukaista salassapitovelvollisuutta ja luottamuksellisuutta noudatetaan.

| 8. | Tutkintavaliokunnan puheenjohtaja ja puheenjohtajisto huolehtivat yhdessä työhön liittyvän salassapitovelvollisuuden tai luottamuksellisuuden noudattamisesta ja tiedottavat asiasta ajoissa jäsenille.
  Valiokunnan puheenjohtajan on myös muistutettava erikseen edellä mainitun päätöksen 2 artiklan 2 kohdan määräyksistä. Tämän työjärjestyksen liitteessä VIII olevan A osan määräyksiä sovelletaan. |
| --- | --- |

8.

Tutkintavaliokunnan puheenjohtaja ja puheenjohtajisto huolehtivat yhdessä työhön liittyvän salassapitovelvollisuuden tai luottamuksellisuuden noudattamisesta ja tiedottavat asiasta ajoissa jäsenille.

Valiokunnan puheenjohtajan on myös muistutettava erikseen edellä mainitun päätöksen 2 artiklan 2 kohdan määräyksistä. Tämän työjärjestyksen liitteessä VIII olevan A osan määräyksiä sovelletaan.

| 9. | Toimitettujen salaisten tai luottamuksellisten asiakirjojen käsittelyssä varmistetaan teknisin toimenpitein, että ainoastaan tutkinnasta vastaavat jäsenet saavat tutustua henkilökohtaisesti asiakirjoihin. Kyseiset jäsenet sitoutuvat tämän artiklan mukaisesti siihen, etteivät he salli kenenkään muun tutustua salaisiin tai luottamuksellisiin tietoihin, ja siihen, että he käyttävät näitä tietoja ainoastaan tutkintavaliokunnalle annettavaan kertomukseensa. Kokoukset pidetään sellaisella tavalla varustetuissa tiloissa, että asiattomat eivät voi kuulla asian käsittelyä. |
| --- | --- |

9.

Toimitettujen salaisten tai luottamuksellisten asiakirjojen käsittelyssä varmistetaan teknisin toimenpitein, että ainoastaan tutkinnasta vastaavat jäsenet saavat tutustua henkilökohtaisesti asiakirjoihin. Kyseiset jäsenet sitoutuvat tämän artiklan mukaisesti siihen, etteivät he salli kenenkään muun tutustua salaisiin tai luottamuksellisiin tietoihin, ja siihen, että he käyttävät näitä tietoja ainoastaan tutkintavaliokunnalle annettavaan kertomukseensa. Kokoukset pidetään sellaisella tavalla varustetuissa tiloissa, että asiattomat eivät voi kuulla asian käsittelyä.

| 10. | Saatuaan työnsä päätökseen tutkintavaliokunta antaa parlamentille kertomuksen työnsä tuloksista ja sisällyttää siihen tarvittaessa myös vähemmistöön jääneet mielipiteet 52 artiklassa määrättyjen ehtojen mukaisesti. Kertomus julkaistaan.
  Tutkintavaliokunnan pyynnöstä parlamentti järjestää kertomuksesta keskustelun sen antamista seuraavan istuntojakson aikana.
  Valiokunta voi myös antaa parlamentille suositusluonnoksen, joka on osoitettu Euroopan unionin tai jäsenvaltioiden toimielimille tai laitoksille. |
| --- | --- |

10.

Saatuaan työnsä päätökseen tutkintavaliokunta antaa parlamentille kertomuksen työnsä tuloksista ja sisällyttää siihen tarvittaessa myös vähemmistöön jääneet mielipiteet 52 artiklassa määrättyjen ehtojen mukaisesti. Kertomus julkaistaan.

Tutkintavaliokunnan pyynnöstä parlamentti järjestää kertomuksesta keskustelun sen antamista seuraavan istuntojakson aikana.

Valiokunta voi myös antaa parlamentille suositusluonnoksen, joka on osoitettu Euroopan unionin tai jäsenvaltioiden toimielimille tai laitoksille.

| 11. | Puhemies kehottaa liitteen VII mukaista asiasta vastaavaa valiokuntaa valvomaan toimenpiteitä, joihin tutkintavaliokunnan työn tulosten perusteella on ryhdytty ja tarvittaessa laatimaan asiasta selvityksen, ja huolehtii muulla tavoin asianmukaisesti siitä, että tutkinnan tulokset johtavat käytännön toimiin.

  Ainoastaan puheenjohtajakokouksen tekemään tutkintavaliokunnan kokoonpanoa koskevaan ehdotukseen (3 kohta) voidaan esittää tarkistuksia 186 artiklan 2 kohdan mukaisesti.


  Tarkistuksia ei voida esittää tutkinnan kohteena olevaan aiheeseen, sellaisena kuin neljäsosa parlamentin jäsenistä sen on määritellyt (3 kohta), eikä 4 kohdassa asetettuun määräaikaan. |
| --- | --- |

11.

Puhemies kehottaa liitteen VII mukaista asiasta vastaavaa valiokuntaa valvomaan toimenpiteitä, joihin tutkintavaliokunnan työn tulosten perusteella on ryhdytty ja tarvittaessa laatimaan asiasta selvityksen, ja huolehtii muulla tavoin asianmukaisesti siitä, että tutkinnan tulokset johtavat käytännön toimiin.

Ainoastaan puheenjohtajakokouksen tekemään tutkintavaliokunnan kokoonpanoa koskevaan ehdotukseen (3 kohta) voidaan esittää tarkistuksia 186 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

Tarkistuksia ei voida esittää tutkinnan kohteena olevaan aiheeseen, sellaisena kuin neljäsosa parlamentin jäsenistä sen on määritellyt (3 kohta), eikä 4 kohdassa asetettuun määräaikaan.

186   artikla

Valiokuntien kokoonpano

| 1. | Poliittisten ryhmien ja sitoutumattomien jäsenten nimettyä ehdokkaansa valitaan valiokuntien ja tutkintavaliokuntien jäsenet. Puheenjohtajakokous antaa parlamentille ehdotuksensa. Valiokuntien kokoonpano heijastaa mahdollisuuksien mukaan parlamentin kokoonpanoa.

  Poliittista ryhmää vaihtaessaan jäsen säilyttää paikkansa parlamentin valiokunnissa kaksi ja puoli vuotta kestävästä toimikaudestaan jäljellä olevan ajan. Jos jäsenen poliittisen ryhmän vaihdosta kuitenkin seuraa, että poliittiset kannat eivät ole tasapuolisesti edustettuina valiokunnassa, puheenjohtajakokous antaa 1 kohdan toisessa virkkeessä mainitun menettelyn mukaisesti uusia ehdotuksia valiokunnan kokoonpanoksi siten, että asianomaisen jäsenen henkilökohtaiset oikeudet turvataan.


  Poliittisten ryhmien suhteelliset osuudet valiokunnissa jaettavana olevista paikoista eivät saa poiketa lähimmästä tarkoituksenmukaisesta kokonaisluvusta. Jos poliittinen ryhmä päättää olla ottamatta paikkoja valiokunnassa, kyseiset paikat jätetään vapaiksi ja valiokunnan kokoa pienennetään vastaavalla paikkamäärällä. Poliittiset ryhmät eivät saa vaihtaa paikkoja keskenään. |
| --- | --- |

1.

Poliittisten ryhmien ja sitoutumattomien jäsenten nimettyä ehdokkaansa valitaan valiokuntien ja tutkintavaliokuntien jäsenet. Puheenjohtajakokous antaa parlamentille ehdotuksensa. Valiokuntien kokoonpano heijastaa mahdollisuuksien mukaan parlamentin kokoonpanoa.

Poliittista ryhmää vaihtaessaan jäsen säilyttää paikkansa parlamentin valiokunnissa kaksi ja puoli vuotta kestävästä toimikaudestaan jäljellä olevan ajan. Jos jäsenen poliittisen ryhmän vaihdosta kuitenkin seuraa, että poliittiset kannat eivät ole tasapuolisesti edustettuina valiokunnassa, puheenjohtajakokous antaa 1 kohdan toisessa virkkeessä mainitun menettelyn mukaisesti uusia ehdotuksia valiokunnan kokoonpanoksi siten, että asianomaisen jäsenen henkilökohtaiset oikeudet turvataan.

Poliittisten ryhmien suhteelliset osuudet valiokunnissa jaettavana olevista paikoista eivät saa poiketa lähimmästä tarkoituksenmukaisesta kokonaisluvusta. Jos poliittinen ryhmä päättää olla ottamatta paikkoja valiokunnassa, kyseiset paikat jätetään vapaiksi ja valiokunnan kokoa pienennetään vastaavalla paikkamäärällä. Poliittiset ryhmät eivät saa vaihtaa paikkoja keskenään.

| 2. | Puheenjohtajakokouksen ehdotuksiin sallitaan ainoastaan tarkistukset, jotka vähintään 40 jäsentä on jättänyt käsiteltäväksi. Parlamentti äänestää tarkistuksista salaisessa äänestyksessä. |
| --- | --- |

2.

Puheenjohtajakokouksen ehdotuksiin sallitaan ainoastaan tarkistukset, jotka vähintään 40 jäsentä on jättänyt käsiteltäväksi. Parlamentti äänestää tarkistuksista salaisessa äänestyksessä.

| 3. | Puheenjohtajakokouksen ehdottamat jäsenet katsotaan valituiksi, mahdollisin 2 kohdan mukaisin tarkistuksin. |
| --- | --- |

3.

Puheenjohtajakokouksen ehdottamat jäsenet katsotaan valituiksi, mahdollisin 2 kohdan mukaisin tarkistuksin.

| 4. | Jos poliittinen ryhmä ei nimeä 1 kohdan mukaisesti ehdokkaita tutkintavaliokuntaan puheenjohtajakokouksen asettamassa määräajassa, puheenjohtajakokous esittää parlamentille ainoastaan sille määräaikaan mennessä ilmoitetut ehdokkaat. |
| --- | --- |

4.

Jos poliittinen ryhmä ei nimeä 1 kohdan mukaisesti ehdokkaita tutkintavaliokuntaan puheenjohtajakokouksen asettamassa määräajassa, puheenjohtajakokous esittää parlamentille ainoastaan sille määräaikaan mennessä ilmoitetut ehdokkaat.

| 5. | Puheenjohtajakokous voi väliaikaisesti päättää täyttää valiokunnassa vapautuneet paikat nimitettävien henkilöiden suostumuksella 1 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

5.

Puheenjohtajakokous voi väliaikaisesti päättää täyttää valiokunnassa vapautuneet paikat nimitettävien henkilöiden suostumuksella 1 kohdan mukaisesti.

| 6. | Muutokset annetaan parlamentin vahvistettaviksi seuraavassa istunnossa. |
| --- | --- |

6.

Muutokset annetaan parlamentin vahvistettaviksi seuraavassa istunnossa.

187   artikla

Varajäsenet

| 1. | Poliittiset ryhmät ja sitoutumattomat jäsenet voivat nimittää valiokuntiin yhtä monta pysyvää varajäsentä, kuin niillä on valiokunnassa varsinaisia jäseniä. Puhemiehelle ilmoitetaan asiasta. Pysyvillä varajäsenillä on oikeus osallistua valiokunnan kokouksiin, käyttää niissä puheenvuoroja sekä, varsinaisen jäsenen poissa ollessa, osallistua äänestykseen. |
| --- | --- |

1.

Poliittiset ryhmät ja sitoutumattomat jäsenet voivat nimittää valiokuntiin yhtä monta pysyvää varajäsentä, kuin niillä on valiokunnassa varsinaisia jäseniä. Puhemiehelle ilmoitetaan asiasta. Pysyvillä varajäsenillä on oikeus osallistua valiokunnan kokouksiin, käyttää niissä puheenvuoroja sekä, varsinaisen jäsenen poissa ollessa, osallistua äänestykseen.

| 2. | Kun varsinainen jäsen on poissa eikä pysyviä varajäseniä ole nimitetty tai heidän poissa ollessaan valiokunnan varsinainen jäsen voi valita sijaisekseen jonkun muun poliittisen ryhmänsä jäsenen, jolla on oikeus osallistua kokouksiin ja äänestää. Sijaisen nimi on ilmoitettava valiokunnan puheenjohtajalle ennen toimitettavien äänestysten alkua.

  Tämän artiklan 2 kohta koskee sitoutumattomia jäseniä soveltuvin osin.


  Tämän artiklan 2 kohdan viimeisessä virkkeessä tarkoitettu ennakkoilmoitus on annettava, ennen kuin keskustelu päättyy tai äänestys alkaa siitä kohdasta tai niistä kohdista, joissa varsinaista jäsentä edustaa sijainen.

  - * *

  Näihin määräyksiin sisältyy kaksi asiaa, jotka määritellään tämän artiklan tekstissä selvästi:







  — | poliittisella ryhmällä ei saa olla valiokunnassa enempää pysyviä varajäseniä, kuin sillä on varsinaisia jäseniä, |
| --- | --- | --- |

2.

Kun varsinainen jäsen on poissa eikä pysyviä varajäseniä ole nimitetty tai heidän poissa ollessaan valiokunnan varsinainen jäsen voi valita sijaisekseen jonkun muun poliittisen ryhmänsä jäsenen, jolla on oikeus osallistua kokouksiin ja äänestää. Sijaisen nimi on ilmoitettava valiokunnan puheenjohtajalle ennen toimitettavien äänestysten alkua.

Tämän artiklan 2 kohta koskee sitoutumattomia jäseniä soveltuvin osin.

Tämän artiklan 2 kohdan viimeisessä virkkeessä tarkoitettu ennakkoilmoitus on annettava, ennen kuin keskustelu päättyy tai äänestys alkaa siitä kohdasta tai niistä kohdista, joissa varsinaista jäsentä edustaa sijainen.

- * *

Näihin määräyksiin sisältyy kaksi asiaa, jotka määritellään tämän artiklan tekstissä selvästi:

—

poliittisella ryhmällä ei saa olla valiokunnassa enempää pysyviä varajäseniä, kuin sillä on varsinaisia jäseniä,

| — | ainoastaan poliittisilla ryhmillä on oikeus nimittää pysyviä varajäseniä sillä ehdolla, että ne ilmoittavat siitä puhemiehelle. |
| --- | --- |

—

ainoastaan poliittisilla ryhmillä on oikeus nimittää pysyviä varajäseniä sillä ehdolla, että ne ilmoittavat siitä puhemiehelle.

Tästä seuraa, että

| — | pysyvä varajäsenyys edellyttää tietyn poliittisen ryhmän jäsenyyttä, |
| --- | --- |

—

pysyvä varajäsenyys edellyttää tietyn poliittisen ryhmän jäsenyyttä,

| — | poliittisen ryhmän varsinaisten jäsenten määrän muuttuessa valiokunnassa muuttuu vastaavasti niiden pysyvien varajäsenten enimmäismäärä, jotka poliittinen ryhmä voi kyseiseen valiokuntaan nimittää, |
| --- | --- |

—

poliittisen ryhmän varsinaisten jäsenten määrän muuttuessa valiokunnassa muuttuu vastaavasti niiden pysyvien varajäsenten enimmäismäärä, jotka poliittinen ryhmä voi kyseiseen valiokuntaan nimittää,

| — | poliittista ryhmää vaihtaessaan jäsen ei voi säilyttää alkuperäisessä ryhmässä saamaansa varajäsenyyttä, |
| --- | --- |

—

poliittista ryhmää vaihtaessaan jäsen ei voi säilyttää alkuperäisessä ryhmässä saamaansa varajäsenyyttä,

| — | valiokunnan jäsen ei voi missään tapauksessa olla toiseen poliittiseen ryhmään kuuluvan jäsenen varajäsen. |
| --- | --- |

—

valiokunnan jäsen ei voi missään tapauksessa olla toiseen poliittiseen ryhmään kuuluvan jäsenen varajäsen.

188   artikla

Valiokuntien tehtävät

| 1. | Pysyvät valiokunnat käsittelevät parlamentin tai istuntokauden keskeytysten aikana puhemiehen puheenjohtajakokouksen puolesta niille lähettämiä asioita. Erityisvaliokuntien ja tutkintavaliokuntien vastuualueet määritellään niiden asettamisen yhteydessä; näillä valiokunnilla ei ole oikeutta antaa lausuntoja muille valiokunnille.

  (Katso 184 artiklan tulkinta.) |
| --- | --- |

1.

Pysyvät valiokunnat käsittelevät parlamentin tai istuntokauden keskeytysten aikana puhemiehen puheenjohtajakokouksen puolesta niille lähettämiä asioita. Erityisvaliokuntien ja tutkintavaliokuntien vastuualueet määritellään niiden asettamisen yhteydessä; näillä valiokunnilla ei ole oikeutta antaa lausuntoja muille valiokunnille.

(Katso 184 artiklan tulkinta.)

| 2. | Jos pysyvä valiokunta ilmoittaa, ettei se ole toimivaltainen käsittelemään kysymystä, tai jos kahden tai useamman pysyvän valiokunnan välille syntyy toimivaltaa koskeva kiista, toimivaltakysymys annetaan puheenjohtajakokouksen käsiteltäväksi neljän työviikon kuluessa siitä, kun asian valiokuntaan lähettämisestä ilmoitettiin täysistunnossa.
  Puheenjohtajakokous tekee päätöksen kuuden viikon kuluessa valiokuntien puheenjohtajakokouksen suosituksen perusteella tai, jos tällaista suositusta ei esitetä, valiokuntien puheenjohtajakokouksen puheenjohtajan suosituksesta. Jos puheenjohtajakokous ei tee päätöstä tämän määräajan kuluessa, suositus katsotaan hyväksytyksi.

  Valiokuntien puheenjohtajat voivat sopia toisten valiokuntien puheenjohtajien kanssa asian antamisesta tietyn valiokunnan käsiteltäväksi edellyttäen, että tarvittaessa saadaan lupa valiokuntien yhteistyömenettelyyn 50 artiklan perusteella. |
| --- | --- |

2.

Jos pysyvä valiokunta ilmoittaa, ettei se ole toimivaltainen käsittelemään kysymystä, tai jos kahden tai useamman pysyvän valiokunnan välille syntyy toimivaltaa koskeva kiista, toimivaltakysymys annetaan puheenjohtajakokouksen käsiteltäväksi neljän työviikon kuluessa siitä, kun asian valiokuntaan lähettämisestä ilmoitettiin täysistunnossa.

Puheenjohtajakokous tekee päätöksen kuuden viikon kuluessa valiokuntien puheenjohtajakokouksen suosituksen perusteella tai, jos tällaista suositusta ei esitetä, valiokuntien puheenjohtajakokouksen puheenjohtajan suosituksesta. Jos puheenjohtajakokous ei tee päätöstä tämän määräajan kuluessa, suositus katsotaan hyväksytyksi.

Valiokuntien puheenjohtajat voivat sopia toisten valiokuntien puheenjohtajien kanssa asian antamisesta tietyn valiokunnan käsiteltäväksi edellyttäen, että tarvittaessa saadaan lupa valiokuntien yhteistyömenettelyyn 50 artiklan perusteella.

| 3. | Jos kahdella tai useammalla valiokunnalla on toimivalta käsitellä asiaa, yksi valiokunnista nimetään asiasta vastaavaksi valiokunnaksi ja muilta pyydetään lausunto.
  Asian saa kuitenkin lähettää samanaikaisesti enintään kolmeen valiokuntaan, jollei perustelluista syistä päätetä poiketa tästä säännöstä 1 kohdassa määrättyjen ehtojen mukaisesti. |
| --- | --- |

3.

Jos kahdella tai useammalla valiokunnalla on toimivalta käsitellä asiaa, yksi valiokunnista nimetään asiasta vastaavaksi valiokunnaksi ja muilta pyydetään lausunto.

Asian saa kuitenkin lähettää samanaikaisesti enintään kolmeen valiokuntaan, jollei perustelluista syistä päätetä poiketa tästä säännöstä 1 kohdassa määrättyjen ehtojen mukaisesti.

| 4. | Kaksi tai useampi valiokunta tai alivaliokunta voi käsitellä yhdessä niiden toimivaltaan kuuluvia asioita, mutta ne eivät voi tehdä päätöksiä yhdessä. |
| --- | --- |

4.

Kaksi tai useampi valiokunta tai alivaliokunta voi käsitellä yhdessä niiden toimivaltaan kuuluvia asioita, mutta ne eivät voi tehdä päätöksiä yhdessä.

| 5. | Valiokunta voi parlamentin puhemiehistön suostumuksella antaa yhdelle tai useammalle jäsenistään tutkimus- tai tiedonhankintatehtävän. |
| --- | --- |

5.

Valiokunta voi parlamentin puhemiehistön suostumuksella antaa yhdelle tai useammalle jäsenistään tutkimus- tai tiedonhankintatehtävän.

189   artikla

Valtakirjojen tarkastuksesta vastaava valiokunta

Yksi tämän työjärjestyksen määräysten mukaisesti asetetuista valiokunnista vastaa valtakirjojen tarkastuksesta ja vaalien lainmukaisuudesta esitettyjä vastalauseita koskevien päätösten valmistelusta.

190   artikla

Alivaliokunnat

| 1. | Pysyvä valiokunta tai erityisvaliokunta voi työskentelynsä sitä vaatiessa nimittää puheenjohtajakokouksen luvalla yhden tai useamman alivaliokunnan ja määritellä samalla niiden kokoonpanon 186 artiklan mukaisesti ja niiden vastuualueet. Alivaliokunnat tekevät selkoa työskentelystään valiokunnalle, joka ne on asettanut. |
| --- | --- |

1.

Pysyvä valiokunta tai erityisvaliokunta voi työskentelynsä sitä vaatiessa nimittää puheenjohtajakokouksen luvalla yhden tai useamman alivaliokunnan ja määritellä samalla niiden kokoonpanon 186 artiklan mukaisesti ja niiden vastuualueet. Alivaliokunnat tekevät selkoa työskentelystään valiokunnalle, joka ne on asettanut.

| 2. | Alivaliokuntiin sovelletaan samoja menettelyjä kuin valiokuntiin. |
| --- | --- |

2.

Alivaliokuntiin sovelletaan samoja menettelyjä kuin valiokuntiin.

| 3. | Varajäsenet voivat osallistua alivaliokuntien työskentelyyn samoin ehdoin kuin valiokuntien työskentelyyn. |
| --- | --- |

3.

Varajäsenet voivat osallistua alivaliokuntien työskentelyyn samoin ehdoin kuin valiokuntien työskentelyyn.

| 4. | Näiden määräysten soveltamisella on varmistettava alivaliokunnan ja sen valiokunnan, jonka alaisuuteen alivaliokunta on asetettu, keskinäinen riippuvuus. Tätä tarkoitusta varten kaikki alivaliokunnan jäsenet valitaan päävaliokuntaan kuuluvien jäsenten keskuudesta. |
| --- | --- |

4.

Näiden määräysten soveltamisella on varmistettava alivaliokunnan ja sen valiokunnan, jonka alaisuuteen alivaliokunta on asetettu, keskinäinen riippuvuus. Tätä tarkoitusta varten kaikki alivaliokunnan jäsenet valitaan päävaliokuntaan kuuluvien jäsenten keskuudesta.

191   artikla

Valiokuntien puheenjohtajistot

| 1. | Ensimmäisessä kokouksessa, jonka valiokunta pitää sen jälkeen, kun sen jäsenet on valittu 186 artiklan mukaisesti, valiokunta valitsee puheenjohtajiston, joka koostuu puheenjohtajasta sekä eri äänestyskierroksilla valittavista varapuheenjohtajista. Parlamentti päättää valittavien varapuheenjohtajien määrästä puheenjohtajakokouksen ehdotuksesta.

  Tämä työjärjestyksen määräys ei estä päävaliokunnan puheenjohtajaa antamasta alivaliokuntien puheenjohtajien osallistua puheenjohtajiston työskentelyyn tai valtuuttaa heidät johtamaan sellaisista asioista käytäviä keskusteluja, jotka kuuluvat erityisesti kyseisten alivaliokuntien toimialaan, vaan päinvastoin sallii tämän menettelyn edellyttäen, että se saatetaan koko puheenjohtajiston harkittavaksi ja että puheenjohtajisto hyväksyy sen. |
| --- | --- |

1.

Ensimmäisessä kokouksessa, jonka valiokunta pitää sen jälkeen, kun sen jäsenet on valittu 186 artiklan mukaisesti, valiokunta valitsee puheenjohtajiston, joka koostuu puheenjohtajasta sekä eri äänestyskierroksilla valittavista varapuheenjohtajista. Parlamentti päättää valittavien varapuheenjohtajien määrästä puheenjohtajakokouksen ehdotuksesta.

Tämä työjärjestyksen määräys ei estä päävaliokunnan puheenjohtajaa antamasta alivaliokuntien puheenjohtajien osallistua puheenjohtajiston työskentelyyn tai valtuuttaa heidät johtamaan sellaisista asioista käytäviä keskusteluja, jotka kuuluvat erityisesti kyseisten alivaliokuntien toimialaan, vaan päinvastoin sallii tämän menettelyn edellyttäen, että se saatetaan koko puheenjohtajiston harkittavaksi ja että puheenjohtajisto hyväksyy sen.

| 2. | Jos nimettyjä ehdokkaita ja täytettäviä paikkoja on yhtä monta, valinta voidaan vahvistaa suosionosoituksin.
  Muussa tapauksessa tai jos vähintään kuudesosa valiokunnan jäsenistä sitä pyytää, vaali suoritetaan salaisena äänestyksenä.
  Jos ehdokkaita on ainoastaan yksi, valituksi tulemiseen vaaditaan annettujen äänten ehdoton enemmistö; huomioon otetaan ainoastaan äänet puolesta ja vastaan.
  Jos ensimmäisellä äänestyskierroksella on useampi kuin yksi ehdokas, valituksi tulemiseen vaaditaan annettujen äänten ehdoton enemmistö edellisen alakohdan määritelmän mukaisesti. Toisella äänestyskierroksella julistetaan valituksi ehdokas, joka saa suurimman äänimäärän. Äänten mennessä tasan valitaan vanhin ehdokkaista.
  Jos tarvitaan toinen äänestyskierros, voidaan asettaa uusia ehdokkaita. |
| --- | --- |

2.

Jos nimettyjä ehdokkaita ja täytettäviä paikkoja on yhtä monta, valinta voidaan vahvistaa suosionosoituksin.

Muussa tapauksessa tai jos vähintään kuudesosa valiokunnan jäsenistä sitä pyytää, vaali suoritetaan salaisena äänestyksenä.

Jos ehdokkaita on ainoastaan yksi, valituksi tulemiseen vaaditaan annettujen äänten ehdoton enemmistö; huomioon otetaan ainoastaan äänet puolesta ja vastaan.

Jos ensimmäisellä äänestyskierroksella on useampi kuin yksi ehdokas, valituksi tulemiseen vaaditaan annettujen äänten ehdoton enemmistö edellisen alakohdan määritelmän mukaisesti. Toisella äänestyskierroksella julistetaan valituksi ehdokas, joka saa suurimman äänimäärän. Äänten mennessä tasan valitaan vanhin ehdokkaista.

Jos tarvitaan toinen äänestyskierros, voidaan asettaa uusia ehdokkaita.

192   artikla

Valiokunnan koordinaattorit ja varjoesittelijät

| 1. | Poliittiset ryhmät voivat valita yhden jäsenistään koordinaattoriksi. |
| --- | --- |

1.

Poliittiset ryhmät voivat valita yhden jäsenistään koordinaattoriksi.

| 2. | Valiokunnan puheenjohtaja pyytää tarvittaessa valiokunnan koordinaattoreita valmistelemaan päätöksiä, jotka valiokunnan on määrä tehdä, erityisesti sovellettavasta menettelystä ja esittelijöiden ja valmistelijoiden nimittämisestä. Valiokunta voi valtuuttaa koordinaattorit tekemään tiettyjä päätöksiä, lukuun ottamatta mietintöjen, lausuntojen ja tarkistusten hyväksymistä koskevia päätöksiä. Varapuheenjohtajat voidaan kutsua valiokunnan koordinaattoreiden kokouksiin neuvonantajina. Koordinaattorit pyrkivät yksimielisyyteen. Jos yksimielisyyteen ei päästä, he voivat toimia vain sellaisen enemmistön tuella, joka selvästi edustaa valiokunnan suurta enemmistöä, kun otetaan huomioon eri poliittisten ryhmien suhteellinen osuus. |
| --- | --- |

2.

Valiokunnan puheenjohtaja pyytää tarvittaessa valiokunnan koordinaattoreita valmistelemaan päätöksiä, jotka valiokunnan on määrä tehdä, erityisesti sovellettavasta menettelystä ja esittelijöiden ja valmistelijoiden nimittämisestä. Valiokunta voi valtuuttaa koordinaattorit tekemään tiettyjä päätöksiä, lukuun ottamatta mietintöjen, lausuntojen ja tarkistusten hyväksymistä koskevia päätöksiä. Varapuheenjohtajat voidaan kutsua valiokunnan koordinaattoreiden kokouksiin neuvonantajina. Koordinaattorit pyrkivät yksimielisyyteen. Jos yksimielisyyteen ei päästä, he voivat toimia vain sellaisen enemmistön tuella, joka selvästi edustaa valiokunnan suurta enemmistöä, kun otetaan huomioon eri poliittisten ryhmien suhteellinen osuus.

| 3. | Poliittiset ryhmät voivat nimetä kutakin mietintöä varten varjoesittelijän, joka seuraa mietinnön käsittelyn etenemistä ja pyrkii valiokunnassa sovitteluratkaisuihin ryhmän puolesta. Heidän nimensä on ilmoitettava valiokunnan puheenjohtajalle. Valiokunta voi koordinaattoreiden ehdotuksesta erityisesti päättää, että varjoesittelijä on mukana pyrittäessä pääsemään sopimukseen neuvoston kanssa tavallista lainsäätämisjärjestystä noudattaen. |
| --- | --- |

3.

Poliittiset ryhmät voivat nimetä kutakin mietintöä varten varjoesittelijän, joka seuraa mietinnön käsittelyn etenemistä ja pyrkii valiokunnassa sovitteluratkaisuihin ryhmän puolesta. Heidän nimensä on ilmoitettava valiokunnan puheenjohtajalle. Valiokunta voi koordinaattoreiden ehdotuksesta erityisesti päättää, että varjoesittelijä on mukana pyrittäessä pääsemään sopimukseen neuvoston kanssa tavallista lainsäätämisjärjestystä noudattaen.

LUKU 2

Valiokunnat – toiminta

193   artikla

Valiokunnan kokoukset

| 1. | Valiokunta kokoontuu puheenjohtajansa kutsusta tai puhemiehen sitä pyytäessä. |
| --- | --- |

1.

Valiokunta kokoontuu puheenjohtajansa kutsusta tai puhemiehen sitä pyytäessä.

| 2. | Komissio ja neuvosto voivat osallistua valiokunnan kokouksiin, jos valiokunnan puheenjohtaja on valiokunnan puolesta kutsunut ne kokoukseen.
  Muita henkilöitä voidaan valiokunnan erityisestä päätöksestä kutsua kokoukseen ja käyttämään siellä puheenvuoro.

  Jäsenten avustajien läsnäolon salliminen valiokunnan kokouksissa on vastaavasti kunkin valiokunnan päätettävissä.


  Asiasta vastaava valiokunta voi puhemiehistön suostumuksella kuulla asiantuntijoita, jos se katsoo tämän välttämättömäksi tietyn asian menestyksekkään käsittelyn kannalta.


  Lausunnon antavat valiokunnat voivat halutessaan osallistua kuulemistilaisuuteen.


  Tämän kohdan määräyksiä tulkitaan Euroopan parlamentin ja Euroopan komission välisiä suhteita koskevan puitesopimuksen 50 kohdan mukaisesti.
   (20) |
| --- | --- |

2.

Komissio ja neuvosto voivat osallistua valiokunnan kokouksiin, jos valiokunnan puheenjohtaja on valiokunnan puolesta kutsunut ne kokoukseen.

Muita henkilöitä voidaan valiokunnan erityisestä päätöksestä kutsua kokoukseen ja käyttämään siellä puheenvuoro.

Jäsenten avustajien läsnäolon salliminen valiokunnan kokouksissa on vastaavasti kunkin valiokunnan päätettävissä.

Asiasta vastaava valiokunta voi puhemiehistön suostumuksella kuulla asiantuntijoita, jos se katsoo tämän välttämättömäksi tietyn asian menestyksekkään käsittelyn kannalta.

Lausunnon antavat valiokunnat voivat halutessaan osallistua kuulemistilaisuuteen.

Tämän kohdan määräyksiä tulkitaan Euroopan parlamentin ja Euroopan komission välisiä suhteita koskevan puitesopimuksen 50 kohdan mukaisesti.
   (20)

| 3. | Jäsenet voivat olla läsnä sellaisten valiokuntien kokouksissa, joihin he eivät kuulu, jollei kyseessä oleva valiokunta toisin päätä, mutta he eivät saa ottaa osaa asioiden käsittelyyn, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 49 artiklan 6 kohdan soveltamista.
  Valiokunta voi kuitenkin sallia valiokuntaan kuulumattomien jäsenten osallistumisen käsittelyyn neuvoa-antavasti. |
| --- | --- |

3.

Jäsenet voivat olla läsnä sellaisten valiokuntien kokouksissa, joihin he eivät kuulu, jollei kyseessä oleva valiokunta toisin päätä, mutta he eivät saa ottaa osaa asioiden käsittelyyn, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 49 artiklan 6 kohdan soveltamista.

Valiokunta voi kuitenkin sallia valiokuntaan kuulumattomien jäsenten osallistumisen käsittelyyn neuvoa-antavasti.

194   artikla

Valiokunnan kokouspöytäkirjat

Valiokunnan jokaisen kokouksen pöytäkirja jaetaan kaikille valiokunnan jäsenille ja annetaan valiokunnan hyväksyttäväksi.

195   artikla

Äänestys valiokunnassa

| 1. | Jäsen voi jättää tarkistuksia valiokunnan käsiteltäväksi. |
| --- | --- |

1.

Jäsen voi jättää tarkistuksia valiokunnan käsiteltäväksi.

| 2. | Valiokunnan äänestys on pätevä, jos neljäsosa sen jäsenistä on äänestyksessä läsnä. Jos kuudesosa jäsenistä sitä ennen äänestyksen aloittamista pyytää, äänestys on pätevä ainoastaan, jos valiokunnan jäsenten enemmistö on osallistunut äänestykseen. |
| --- | --- |

2.

Valiokunnan äänestys on pätevä, jos neljäsosa sen jäsenistä on äänestyksessä läsnä. Jos kuudesosa jäsenistä sitä ennen äänestyksen aloittamista pyytää, äänestys on pätevä ainoastaan, jos valiokunnan jäsenten enemmistö on osallistunut äänestykseen.

| 3. | Valiokunnan äänestykset toimitetaan kädennostoäänestyksinä, jollei neljäsosa valiokunnan jäsenistä pyydä nimenhuutoäänestystä. Tällöin äänestys toimitetaan 167 artiklan 2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

3.

Valiokunnan äänestykset toimitetaan kädennostoäänestyksinä, jollei neljäsosa valiokunnan jäsenistä pyydä nimenhuutoäänestystä. Tällöin äänestys toimitetaan 167 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

| 4. | Valiokunnan puheenjohtaja voi ottaa osaa keskusteluihin ja äänestää, mutta hänen äänensä ei ratkaise. |
| --- | --- |

4.

Valiokunnan puheenjohtaja voi ottaa osaa keskusteluihin ja äänestää, mutta hänen äänensä ei ratkaise.

| 5. | Käsiteltäväksi jätettyjen tarkistusten perusteella valiokunta voi äänestämisen sijasta pyytää esittelijää antamaan uuden luonnoksen, jossa otetaan huomioon mahdollisimman monta esitetyistä tarkistuksista. Luonnosta koskeville tarkistuksille asetetaan uusi määräaika. |
| --- | --- |

5.

Käsiteltäväksi jätettyjen tarkistusten perusteella valiokunta voi äänestämisen sijasta pyytää esittelijää antamaan uuden luonnoksen, jossa otetaan huomioon mahdollisimman monta esitetyistä tarkistuksista. Luonnosta koskeville tarkistuksille asetetaan uusi määräaika.

196   artikla

Valiokunnassa sovellettavat täysistuntoja koskevat määräykset

Valiokuntien kokouksissa noudatetaan 12, 13, 14, 17, 18, 36–44 ja 148 artiklaa, 149 artiklan 2 ja 10 kohtaa, 152, 154, 156–159, 161 artiklaa, 163 artiklan 1 kohtaa sekä 164, 165, 168, 169, 171–174, 177 ja 178 artiklaa soveltuvin osin.

197   artikla

Kyselytunti valiokunnassa

Valiokunta voi päättää pitää kyselytunnin. Kukin valiokunta päättää omista kyselytunnin järjestämistä koskevista säännöistään.

LUKU 3

Parlamenttien välisistä suhteista vastaavat valtuuskunnat

198   artikla

Parlamenttien välisistä suhteista vastaavien valtuuskuntien asettaminen ja niiden tehtävät

| 1. | Parlamentti asettaa puheenjohtajakokouksen ehdotuksesta pysyviä parlamenttien välisistä suhteista vastaavia valtuuskuntia ja päättää niiden luonteesta ja jäsenten lukumäärästä valtuuskunnan tehtävien perusteella. Jäsenet valitaan uuden parlamentin valintaa seuraavan ensimmäisen tai toisen istuntojakson aikana parlamentin vaalikauden ajaksi. |
| --- | --- |

1.

Parlamentti asettaa puheenjohtajakokouksen ehdotuksesta pysyviä parlamenttien välisistä suhteista vastaavia valtuuskuntia ja päättää niiden luonteesta ja jäsenten lukumäärästä valtuuskunnan tehtävien perusteella. Jäsenet valitaan uuden parlamentin valintaa seuraavan ensimmäisen tai toisen istuntojakson aikana parlamentin vaalikauden ajaksi.

| 2. | Valtuuskuntien jäsenet valitaan poliittisten ryhmien ja sitoutumattomien jäsenten esitettyä ehdokkaansa puheenjohtajakokoukselle. Puheenjohtajakokous antaa parlamentille ehdotukset, joissa pyritään mahdollisuuksien mukaan varmistamaan jäsenvaltioiden ja poliittisten kantojen tasapuolinen edustus. Työjärjestyksen 186 artiklan 2, 3, 5 ja 6 kohtaa sovelletaan. |
| --- | --- |

2.

Valtuuskuntien jäsenet valitaan poliittisten ryhmien ja sitoutumattomien jäsenten esitettyä ehdokkaansa puheenjohtajakokoukselle. Puheenjohtajakokous antaa parlamentille ehdotukset, joissa pyritään mahdollisuuksien mukaan varmistamaan jäsenvaltioiden ja poliittisten kantojen tasapuolinen edustus. Työjärjestyksen 186 artiklan 2, 3, 5 ja 6 kohtaa sovelletaan.

| 3. | Valtuuskuntien puheenjohtajistot asetetaan pysyville valiokunnille vahvistettuja menettelyjä noudattaen 191 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

3.

Valtuuskuntien puheenjohtajistot asetetaan pysyville valiokunnille vahvistettuja menettelyjä noudattaen 191 artiklan mukaisesti.

| 4. | Parlamentti määrittelee kunkin valtuuskunnan yleisen toimivallan. Parlamentti voi milloin tahansa päättää toimivallan laajentamisesta tai rajoittamisesta. |
| --- | --- |

4.

Parlamentti määrittelee kunkin valtuuskunnan yleisen toimivallan. Parlamentti voi milloin tahansa päättää toimivallan laajentamisesta tai rajoittamisesta.

| 5. | Puheenjohtajakokous hyväksyy valtuuskuntien tehtävien suorittamista koskevat täytäntöönpanomääräykset valtuuskuntien puheenjohtajakokouksen ehdotuksesta. |
| --- | --- |

5.

Puheenjohtajakokous hyväksyy valtuuskuntien tehtävien suorittamista koskevat täytäntöönpanomääräykset valtuuskuntien puheenjohtajakokouksen ehdotuksesta.

| 6. | Valtuuskunnan puheenjohtaja antaa ulko- ja turvallisuusasioista vastaavalle valiokunnalle kertomuksen valtuuskunnan toiminnasta. |
| --- | --- |

6.

Valtuuskunnan puheenjohtaja antaa ulko- ja turvallisuusasioista vastaavalle valiokunnalle kertomuksen valtuuskunnan toiminnasta.

| 7. | Valiokunta antaa valtuuskunnan puheenjohtajalle tilaisuuden tulla kuulluksi, kun esityslistalla on valtuuskunnan vastuualueeseen kuuluva asia. Samaa sovelletaan valtuuskunnan kokouksissa kyseisen valiokunnan puheenjohtajaan tai esittelijään. |
| --- | --- |

7.

Valiokunta antaa valtuuskunnan puheenjohtajalle tilaisuuden tulla kuulluksi, kun esityslistalla on valtuuskunnan vastuualueeseen kuuluva asia. Samaa sovelletaan valtuuskunnan kokouksissa kyseisen valiokunnan puheenjohtajaan tai esittelijään.

199   artikla

Yhteistyö Euroopan neuvoston parlamentaarisen yleiskokouksen kanssa

| 1. | Parlamentin elimet ja etenkin sen valiokunnat toimivat yhteistyössä Euroopan neuvoston parlamentaarisen yleiskokouksen vastaavien elinten kanssa niitä yhteisesti koskevissa asioissa erityisesti työnsä tehostamiseksi ja päällekkäisyyksien välttämiseksi. |
| --- | --- |

1.

Parlamentin elimet ja etenkin sen valiokunnat toimivat yhteistyössä Euroopan neuvoston parlamentaarisen yleiskokouksen vastaavien elinten kanssa niitä yhteisesti koskevissa asioissa erityisesti työnsä tehostamiseksi ja päällekkäisyyksien välttämiseksi.

| 2. | Puheenjohtajakokous määrittelee yhdessä Euroopan neuvoston parlamentaarisen yleiskokouksen toimivaltaisten elinten kanssa näiden määräysten täytäntöönpanoa koskevat yksityiskohtaiset säännöt. |
| --- | --- |

2.

Puheenjohtajakokous määrittelee yhdessä Euroopan neuvoston parlamentaarisen yleiskokouksen toimivaltaisten elinten kanssa näiden määräysten täytäntöönpanoa koskevat yksityiskohtaiset säännöt.

200   artikla

Parlamentaariset sekavaliokunnat

| 1. | Euroopan parlamentti voi asettaa parlamentaarisia sekavaliokuntia unioniin assosioituneiden valtioiden parlamenttien kanssa tai niiden valtioiden parlamenttien kanssa, joiden kanssa liittymisneuvottelut on aloitettu.
  Sekavaliokunnat voivat laatia suosituksia niihin osallistuville parlamenteille. Euroopan parlamentissa nämä suositukset lähetetään asiasta vastaavaan valiokuntaan, joka antaa toimenpide-ehdotuksia niiden suhteen. |
| --- | --- |

1.

Euroopan parlamentti voi asettaa parlamentaarisia sekavaliokuntia unioniin assosioituneiden valtioiden parlamenttien kanssa tai niiden valtioiden parlamenttien kanssa, joiden kanssa liittymisneuvottelut on aloitettu.

Sekavaliokunnat voivat laatia suosituksia niihin osallistuville parlamenteille. Euroopan parlamentissa nämä suositukset lähetetään asiasta vastaavaan valiokuntaan, joka antaa toimenpide-ehdotuksia niiden suhteen.

| 2. | Euroopan parlamentti ja kolmansien maiden kanssa tehdyt sopimukset määrittelevät parlamentaaristen sekavaliokuntien yleiset velvollisuudet. |
| --- | --- |

2.

Euroopan parlamentti ja kolmansien maiden kanssa tehdyt sopimukset määrittelevät parlamentaaristen sekavaliokuntien yleiset velvollisuudet.

| 3. | Parlamentaarisia sekavaliokuntia koskevat kulloinkin kyseessä olevassa sopimuksessa määrätyt menettelyt. Menettelyt perustuvat Euroopan parlamentin valtuuskunnan ja toisena osapuolena olevan parlamentin valtuuskunnan välisen yhdenvertaisuuden periaatteeseen. |
| --- | --- |

3.

Parlamentaarisia sekavaliokuntia koskevat kulloinkin kyseessä olevassa sopimuksessa määrätyt menettelyt. Menettelyt perustuvat Euroopan parlamentin valtuuskunnan ja toisena osapuolena olevan parlamentin valtuuskunnan välisen yhdenvertaisuuden periaatteeseen.

| 4. | Parlamentaariset sekavaliokunnat laativat oman työjärjestyksensä ja antavat sen Euroopan parlamentin puhemiehistön ja toisena osapuolena olevan parlamentin puhemiehistön hyväksyttäväksi. |
| --- | --- |

4.

Parlamentaariset sekavaliokunnat laativat oman työjärjestyksensä ja antavat sen Euroopan parlamentin puhemiehistön ja toisena osapuolena olevan parlamentin puhemiehistön hyväksyttäväksi.

| 5. | Valittaessa jäseniä Euroopan parlamentin valtuuskuntiin parlamentaarisissa sekavaliokunnissa ja päätettäessä näiden valtuuskuntien puheenjohtajistojen kokoonpanosta noudatetaan samaa menettelyä kuin parlamenttien välisistä suhteista vastaavien valtuuskuntien osalta. |
| --- | --- |

5.

Valittaessa jäseniä Euroopan parlamentin valtuuskuntiin parlamentaarisissa sekavaliokunnissa ja päätettäessä näiden valtuuskuntien puheenjohtajistojen kokoonpanosta noudatetaan samaa menettelyä kuin parlamenttien välisistä suhteista vastaavien valtuuskuntien osalta.

OSA VIII

VETOOMUKSET

201   artikla

Oikeus esittää vetoomus

| 1. | Kaikilla Euroopan unionin kansalaisilla sekä niillä luonnollisilla henkilöillä ja oikeushenkilöillä, joiden asuinpaikka tai sääntömääräinen kotipaikka on jossakin jäsenvaltiossa, on oikeus yksin taikka yhdessä toisten kansalaisten tai henkilöiden kanssa esittää Euroopan parlamentille vetoomus asiassa, joka kuuluu Euroopan unionin toiminnan alaan ja koskee häntä välittömästi. |
| --- | --- |

1.

Kaikilla Euroopan unionin kansalaisilla sekä niillä luonnollisilla henkilöillä ja oikeushenkilöillä, joiden asuinpaikka tai sääntömääräinen kotipaikka on jossakin jäsenvaltiossa, on oikeus yksin taikka yhdessä toisten kansalaisten tai henkilöiden kanssa esittää Euroopan parlamentille vetoomus asiassa, joka kuuluu Euroopan unionin toiminnan alaan ja koskee häntä välittömästi.

| 2. | Parlamentille esitetyissä vetoomuksissa on oltava jokaisen vetoomuksen esittäjän nimi, kansallisuus ja pysyvän asuinpaikan osoite. |
| --- | --- |

2.

Parlamentille esitetyissä vetoomuksissa on oltava jokaisen vetoomuksen esittäjän nimi, kansallisuus ja pysyvän asuinpaikan osoite.

| 3. | Kun vetoomuksen on allekirjoittanut usea luonnollinen henkilö tai oikeushenkilö, allekirjoittajien on nimettävä edustaja ja tämän sijaiset, jotka katsotaan vetoomuksen esittäjiksi sovellettaessa tätä työjärjestyksen osaa.
  Jos edustajia ei ole nimetty, ensimmäistä allekirjoittajaa tai muuta sopivaksi katsottua henkilöä pidetään vetoomuksen esittäjänä. |
| --- | --- |

3.

Kun vetoomuksen on allekirjoittanut usea luonnollinen henkilö tai oikeushenkilö, allekirjoittajien on nimettävä edustaja ja tämän sijaiset, jotka katsotaan vetoomuksen esittäjiksi sovellettaessa tätä työjärjestyksen osaa.

Jos edustajia ei ole nimetty, ensimmäistä allekirjoittajaa tai muuta sopivaksi katsottua henkilöä pidetään vetoomuksen esittäjänä.

| 4. | Kukin vetoomuksen esittäjä voi milloin tahansa perua tukensa vetoomukselle.
  Jos kaikki vetoomuksen esittäjät vetävät tukensa pois, vetoomus raukeaa. |
| --- | --- |

4.

Kukin vetoomuksen esittäjä voi milloin tahansa perua tukensa vetoomukselle.

Jos kaikki vetoomuksen esittäjät vetävät tukensa pois, vetoomus raukeaa.

| 5. | Vetoomukset on laadittava jollakin Euroopan unionin virallisella kielellä.
  Muilla kielillä laaditut vetoomukset otetaan huomioon ainoastaan, jos vetoomuksen esittäjä on liittänyt mukaan käännöksen jollekin viralliselle kielelle. Parlamentin yhteydenpidossa vetoomuksen esittäjään käytetään sitä virallista kieltä, jolla käännös on laadittu.
  Puhemiehistö voi päättää, että vetoomukset voidaan laatia ja kirjeenvaihto vetoomusten esittäjien kanssa voidaan käydä muilla jossakin jäsenvaltiossa käytetyillä kielillä. |
| --- | --- |

5.

Vetoomukset on laadittava jollakin Euroopan unionin virallisella kielellä.

Muilla kielillä laaditut vetoomukset otetaan huomioon ainoastaan, jos vetoomuksen esittäjä on liittänyt mukaan käännöksen jollekin viralliselle kielelle. Parlamentin yhteydenpidossa vetoomuksen esittäjään käytetään sitä virallista kieltä, jolla käännös on laadittu.

Puhemiehistö voi päättää, että vetoomukset voidaan laatia ja kirjeenvaihto vetoomusten esittäjien kanssa voidaan käydä muilla jossakin jäsenvaltiossa käytetyillä kielillä.

| 6. | Vetoomukset merkitään luetteloon niiden vastaanottamisjärjestyksessä, jos ne ovat 2 kohdan vaatimusten mukaisia; vetoomukset, jotka eivät täytä vaatimuksia, jätetään käsittelemättä ja vetoomuksen esittäjälle ilmoitetaan tähän johtaneista syistä. |
| --- | --- |

6.

Vetoomukset merkitään luetteloon niiden vastaanottamisjärjestyksessä, jos ne ovat 2 kohdan vaatimusten mukaisia; vetoomukset, jotka eivät täytä vaatimuksia, jätetään käsittelemättä ja vetoomuksen esittäjälle ilmoitetaan tähän johtaneista syistä.

| 7. | Puhemies lähettää luetteloidut vetoomukset asiasta vastaavaan valiokuntaan, joka määrittää ensin Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 227 artiklan perusteella, voidaanko vetoomukset ottaa käsiteltäväksi.
  Mikäli asiasta vastaava valiokunta ei pääse yksimielisyyteen vetoomuksen käsiteltäväksi ottamisesta, se otetaan käsiteltäväksi, jos vähintään neljäsosa valiokunnan jäsenistä sitä kannattaa. |
| --- | --- |

7.

Puhemies lähettää luetteloidut vetoomukset asiasta vastaavaan valiokuntaan, joka määrittää ensin Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 227 artiklan perusteella, voidaanko vetoomukset ottaa käsiteltäväksi.

Mikäli asiasta vastaava valiokunta ei pääse yksimielisyyteen vetoomuksen käsiteltäväksi ottamisesta, se otetaan käsiteltäväksi, jos vähintään neljäsosa valiokunnan jäsenistä sitä kannattaa.

| 8. | Vetoomukset, joita valiokunta ei hyväksy käsiteltäväksi, arkistoidaan sellaisenaan, ja vetoomuksen esittäjälle ilmoitetaan päätöksestä ja siihen johtaneista syistä. Mahdollisuuksien mukaan voidaan suositella muita oikeussuojakeinoja. |
| --- | --- |

8.

Vetoomukset, joita valiokunta ei hyväksy käsiteltäväksi, arkistoidaan sellaisenaan, ja vetoomuksen esittäjälle ilmoitetaan päätöksestä ja siihen johtaneista syistä. Mahdollisuuksien mukaan voidaan suositella muita oikeussuojakeinoja.

| 9. | Kun vetoomukset on merkitty luetteloon, niistä tulee yleensä julkisia asiakirjoja, ja parlamentti voi avoimuuden nimissä julkistaa vetoomuksen esittäjän nimen ja vetoomuksen sisällön. |
| --- | --- |

9.

Kun vetoomukset on merkitty luetteloon, niistä tulee yleensä julkisia asiakirjoja, ja parlamentti voi avoimuuden nimissä julkistaa vetoomuksen esittäjän nimen ja vetoomuksen sisällön.

| 10. | Sen estämättä, mitä 9 kohdassa määrätään, vetoomuksen esittäjä voi pyytää nimensä salaamista yksityisyytensä suojelemiseksi, jolloin parlamentin on noudatettava pyyntöä.
  Jos vetoomuksen esittäjän valitusta ei pystytä tutkimaan nimettömyyden vuoksi, vetoomuksen esittäjän kanssa neuvotellaan jatkotoimista. |
| --- | --- |

10.

Sen estämättä, mitä 9 kohdassa määrätään, vetoomuksen esittäjä voi pyytää nimensä salaamista yksityisyytensä suojelemiseksi, jolloin parlamentin on noudatettava pyyntöä.

Jos vetoomuksen esittäjän valitusta ei pystytä tutkimaan nimettömyyden vuoksi, vetoomuksen esittäjän kanssa neuvotellaan jatkotoimista.

| 11. | Vetoomuksen esittäjä voi pyytää vetoomuksensa käsittelyä luottamuksellisena, jolloin parlamentti varmistaa sopivin varotoimin, ettei vetoomuksen sisältöä julkisteta. Vetoomuksen esittäjälle kerrotaan, millaisin erityisin ehdoin tätä määräystä sovelletaan. |
| --- | --- |

11.

Vetoomuksen esittäjä voi pyytää vetoomuksensa käsittelyä luottamuksellisena, jolloin parlamentti varmistaa sopivin varotoimin, ettei vetoomuksen sisältöä julkisteta. Vetoomuksen esittäjälle kerrotaan, millaisin erityisin ehdoin tätä määräystä sovelletaan.

| 12. | Jos valiokunta katsoo aiheelliseksi, se voi antaa asian Euroopan oikeusasiamiehen käsiteltäväksi. |
| --- | --- |

12.

Jos valiokunta katsoo aiheelliseksi, se voi antaa asian Euroopan oikeusasiamiehen käsiteltäväksi.

| 13. | Sellaisten luonnollisten henkilöiden tai oikeushenkilöiden, jotka eivät ole Euroopan unionin kansalaisia ja joiden asuinpaikka tai sääntömääräinen kotipaikka ei ole missään jäsenvaltiossa, parlamentille esittämät vetoomukset kirjataan erikseen ja arkistoidaan sellaisenaan. Puhemies lähettää vetoomusten käsittelystä vastaavalle valiokunnalle kuukausittain luettelon tällaisista edellisen kuukauden aikana vastaanotetuista vetoomuksista ilmoittaen samalla niiden aiheen; valiokunta voi pyytää itselleen ne vetoomukset, jotka se haluaa ottaa tarkasteltavaksi. |
| --- | --- |

13.

Sellaisten luonnollisten henkilöiden tai oikeushenkilöiden, jotka eivät ole Euroopan unionin kansalaisia ja joiden asuinpaikka tai sääntömääräinen kotipaikka ei ole missään jäsenvaltiossa, parlamentille esittämät vetoomukset kirjataan erikseen ja arkistoidaan sellaisenaan. Puhemies lähettää vetoomusten käsittelystä vastaavalle valiokunnalle kuukausittain luettelon tällaisista edellisen kuukauden aikana vastaanotetuista vetoomuksista ilmoittaen samalla niiden aiheen; valiokunta voi pyytää itselleen ne vetoomukset, jotka se haluaa ottaa tarkasteltavaksi.

202   artikla

Vetoomusten käsittely

| 1. | Käsiteltäväksi hyväksytyt vetoomukset käsitellään asiasta vastaavan valiokunnan tavanomaisen työn yhteydessä joko keskustelemalla niistä sääntömääräisessä kokouksessa tai soveltamalla kirjallista menettelyä. Vetoomuksen esittäjiä voidaan kutsua valiokunnan kokoukseen, jossa heidän vetoomustaan käsitellään, tai he voivat pyytää saada olla kokouksessa läsnä. Puheenjohtaja myöntää vetoomusten esittäjille puheenvuoroja harkintansa mukaan. |
| --- | --- |

1.

Käsiteltäväksi hyväksytyt vetoomukset käsitellään asiasta vastaavan valiokunnan tavanomaisen työn yhteydessä joko keskustelemalla niistä sääntömääräisessä kokouksessa tai soveltamalla kirjallista menettelyä. Vetoomuksen esittäjiä voidaan kutsua valiokunnan kokoukseen, jossa heidän vetoomustaan käsitellään, tai he voivat pyytää saada olla kokouksessa läsnä. Puheenjohtaja myöntää vetoomusten esittäjille puheenvuoroja harkintansa mukaan.

| 2. | Valiokunta voi päättää laatia käsiteltäväksi hyväksyttyyn vetoomukseen liittyvän valiokunta-aloitteisen mietinnön 48 artiklan 1 kohdan mukaisesti tai antaa parlamentin käsiteltäväksi lyhyen päätöslauselmaesityksen edellyttäen, että puheenjohtajakokous ei sitä vastusta. Päätöslauselmaesitys otetaan esityslistaluonnokseen istuntojaksolle, joka pidetään viimeistään kahdeksan viikon kuluessa sen hyväksymisestä valiokunnassa. Siitä äänestetään yhtenä kokonaisuutena ilman keskustelua, jollei puheenjohtajakokous poikkeuksellisesti päätä soveltaa 139 artiklaa.
  Valiokunta voi 49 artiklan ja liitteen VII mukaisesti pyytää lausuntoja muilta valiokunnilta, joiden nimenomaiseen vastuualueeseen käsiteltävä asia kuuluu. |
| --- | --- |

2.

Valiokunta voi päättää laatia käsiteltäväksi hyväksyttyyn vetoomukseen liittyvän valiokunta-aloitteisen mietinnön 48 artiklan 1 kohdan mukaisesti tai antaa parlamentin käsiteltäväksi lyhyen päätöslauselmaesityksen edellyttäen, että puheenjohtajakokous ei sitä vastusta. Päätöslauselmaesitys otetaan esityslistaluonnokseen istuntojaksolle, joka pidetään viimeistään kahdeksan viikon kuluessa sen hyväksymisestä valiokunnassa. Siitä äänestetään yhtenä kokonaisuutena ilman keskustelua, jollei puheenjohtajakokous poikkeuksellisesti päätä soveltaa 139 artiklaa.

Valiokunta voi 49 artiklan ja liitteen VII mukaisesti pyytää lausuntoja muilta valiokunnilta, joiden nimenomaiseen vastuualueeseen käsiteltävä asia kuuluu.

| 3. | Jos mietinnössä käsitellään erityisesti unionin oikeuden soveltamista tai tulkintaa tai jos siinä ehdotetaan muutoksia voimassa olevaan lainsäädäntöön, asiakysymyksestä vastaava valiokunta osallistuu yhteistyöhön 49 artiklan 1 kohdan ja 50 artiklan ensimmäisen ja toisen luetelmakohdan mukaisesti. Asiasta vastaava valiokunta hyväksyy ilman äänestystä päätöslauselmaesityksen osiksi ehdotukset, jotka se saa asiakysymyksestä vastaavalta valiokunnalta ja jotka koskevat unionin oikeuden soveltamista tai tulkintaa taikka voimassa olevaan lainsäädäntöön tehtäviä muutoksia. Jos asiasta vastaava valiokunta ei hyväksy näitä ehdotuksia, yhteistyöhön osallistuva valiokunta voi jättää ne suoraan täysistunnon käsiteltäväksi. |
| --- | --- |

3.

Jos mietinnössä käsitellään erityisesti unionin oikeuden soveltamista tai tulkintaa tai jos siinä ehdotetaan muutoksia voimassa olevaan lainsäädäntöön, asiakysymyksestä vastaava valiokunta osallistuu yhteistyöhön 49 artiklan 1 kohdan ja 50 artiklan ensimmäisen ja toisen luetelmakohdan mukaisesti. Asiasta vastaava valiokunta hyväksyy ilman äänestystä päätöslauselmaesityksen osiksi ehdotukset, jotka se saa asiakysymyksestä vastaavalta valiokunnalta ja jotka koskevat unionin oikeuden soveltamista tai tulkintaa taikka voimassa olevaan lainsäädäntöön tehtäviä muutoksia. Jos asiasta vastaava valiokunta ei hyväksy näitä ehdotuksia, yhteistyöhön osallistuva valiokunta voi jättää ne suoraan täysistunnon käsiteltäväksi.

| 4. | Parlamentti perustaa sähköisen rekisterin, jonka kautta kansalaiset voivat tukea vetoomuksen esittäjää lisäämällä sähköisen allekirjoituksensa käsiteltäväksi otettuun ja rekisteriin kirjattuun vetoomukseen tai vetää tukensa pois. |
| --- | --- |

4.

Parlamentti perustaa sähköisen rekisterin, jonka kautta kansalaiset voivat tukea vetoomuksen esittäjää lisäämällä sähköisen allekirjoituksensa käsiteltäväksi otettuun ja rekisteriin kirjattuun vetoomukseen tai vetää tukensa pois.

| 5. | Vetoomuksia tutkiessaan, tietoja kerätessään ja ratkaisuja etsiessään valiokunta voi järjestää tiedonhankintamatkoja jäsenvaltioon tai alueelle, jota vetoomus koskee.
  Matkoille osallistuvien on laadittava matkoista raportit. Raportit toimitetaan puhemiehelle sen jälkeen, kun valiokunta on ne hyväksynyt. |
| --- | --- |

5.

Vetoomuksia tutkiessaan, tietoja kerätessään ja ratkaisuja etsiessään valiokunta voi järjestää tiedonhankintamatkoja jäsenvaltioon tai alueelle, jota vetoomus koskee.

Matkoille osallistuvien on laadittava matkoista raportit. Raportit toimitetaan puhemiehelle sen jälkeen, kun valiokunta on ne hyväksynyt.

| 6. | Valiokunta voi pyytää komissiolta apua etenkin unionin oikeuden soveltamista tai noudattamista koskevien kysymysten selvittämiseksi sekä kaikkien vetoomukseen liittyvien tietojen ja asiakirjojen saamiseksi. Komission edustajia kutsutaan valiokunnan kokouksiin. |
| --- | --- |

6.

Valiokunta voi pyytää komissiolta apua etenkin unionin oikeuden soveltamista tai noudattamista koskevien kysymysten selvittämiseksi sekä kaikkien vetoomukseen liittyvien tietojen ja asiakirjojen saamiseksi. Komission edustajia kutsutaan valiokunnan kokouksiin.

| 7. | Valiokunta voi pyytää puhemiestä välittämään valiokunnan lausunnon tai suosituksen komissiolle, neuvostolle tai asianomaiselle jäsenvaltion viranomaiselle toimenpiteitä tai vastausta varten. |
| --- | --- |

7.

Valiokunta voi pyytää puhemiestä välittämään valiokunnan lausunnon tai suosituksen komissiolle, neuvostolle tai asianomaiselle jäsenvaltion viranomaiselle toimenpiteitä tai vastausta varten.

| 8. | Valiokunta tekee parlamentille selkoa työnsä tuloksista kuuden kuukauden välein.
  Valiokunta ilmoittaa parlamentille erityisesti toimenpiteistä, joihin neuvosto tai komissio on ryhtynyt parlamentin niille lähettämien vetoomusten suhteen. |
| --- | --- |

8.

Valiokunta tekee parlamentille selkoa työnsä tuloksista kuuden kuukauden välein.

Valiokunta ilmoittaa parlamentille erityisesti toimenpiteistä, joihin neuvosto tai komissio on ryhtynyt parlamentin niille lähettämien vetoomusten suhteen.

| 9. | Vetoomuksen esittäjälle ilmoitetaan valiokunnan päätöksestä ja esitetään päätöksen perustelut.
  Kun käsiteltäväksi hyväksytty vetoomus on loppuun käsitelty, vetoomuksen käsittelyn todetaan päättyneen ja vetoomuksen esittäjälle annetaan asiasta tieto. |
| --- | --- |

9.

Vetoomuksen esittäjälle ilmoitetaan valiokunnan päätöksestä ja esitetään päätöksen perustelut.

Kun käsiteltäväksi hyväksytty vetoomus on loppuun käsitelty, vetoomuksen käsittelyn todetaan päättyneen ja vetoomuksen esittäjälle annetaan asiasta tieto.

203   artikla

Tiedonanto vetoomuksista

| 1. | Täysistunnossa esitetään tiedonanto 201 artiklan 6 kohdassa tarkoitettuun luetteloon merkityistä vetoomuksista ja tärkeimmistä vetoomusten käsittelyssä noudatettavaa menettelyä koskevista päätöksistä. Tiedonannot merkitään istuntopöytäkirjaan. |
| --- | --- |

1.

Täysistunnossa esitetään tiedonanto 201 artiklan 6 kohdassa tarkoitettuun luetteloon merkityistä vetoomuksista ja tärkeimmistä vetoomusten käsittelyssä noudatettavaa menettelyä koskevista päätöksistä. Tiedonannot merkitään istuntopöytäkirjaan.

| 2. | Luetteloitujen vetoomusten otsikot ja yhteenvedot sekä niiden käsittelyn yhteydessä lähetetyt lausunnot ja tärkeimmät päätökset julkistetaan tietokannassa, jos vetoomuksen esittäjä on antanut tähän suostumuksensa. Luottamuksellisesti käsiteltäviä vetoomuksia säilytetään parlamentin arkistossa, jossa jäsenet voivat niitä tutkia. |
| --- | --- |

2.

Luetteloitujen vetoomusten otsikot ja yhteenvedot sekä niiden käsittelyn yhteydessä lähetetyt lausunnot ja tärkeimmät päätökset julkistetaan tietokannassa, jos vetoomuksen esittäjä on antanut tähän suostumuksensa. Luottamuksellisesti käsiteltäviä vetoomuksia säilytetään parlamentin arkistossa, jossa jäsenet voivat niitä tutkia.

OSA IX

OIKEUSASIAMIES

204   artikla

Oikeusasiamiehen valitseminen

| 1. | Vaalikauden alussa puhemies pyytää heti oman valintansa jälkeen tai 8 kohdassa määrätyissä tapauksissa nimitysehdotuksia oikeusasiamiehen virkaan ja asettaa määräajan niiden esittämiselle. Asiasta julkaistaan ilmoitus Euroopan unionin virallisessa lehdessä. |
| --- | --- |

1.

Vaalikauden alussa puhemies pyytää heti oman valintansa jälkeen tai 8 kohdassa määrätyissä tapauksissa nimitysehdotuksia oikeusasiamiehen virkaan ja asettaa määräajan niiden esittämiselle. Asiasta julkaistaan ilmoitus Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

| 2. | Nimitysehdotuksilla on oltava vähintään 40:n vähintään kahdesta jäsenvaltiosta olevan jäsenen kannatus.
  Kukin jäsen voi kannattaa ainoastaan yhtä ehdokasta.
  Nimitysehdotusten on sisällettävä kaikki asiakirjat, joista käy kiistatta ilmi, että ehdokas täyttää oikeusasiamiestä koskevan ohjesäännön ehdot. |
| --- | --- |

2.

Nimitysehdotuksilla on oltava vähintään 40:n vähintään kahdesta jäsenvaltiosta olevan jäsenen kannatus.

Kukin jäsen voi kannattaa ainoastaan yhtä ehdokasta.

Nimitysehdotusten on sisällettävä kaikki asiakirjat, joista käy kiistatta ilmi, että ehdokas täyttää oikeusasiamiestä koskevan ohjesäännön ehdot.

| 3. | Nimitysehdotukset lähetetään asiasta vastaavaan valiokuntaan, joka voi pyytää saada kuulla ehdokkaita.
  Kuulemistilaisuudet ovat avoimia kaikille jäsenille. |
| --- | --- |

3.

Nimitysehdotukset lähetetään asiasta vastaavaan valiokuntaan, joka voi pyytää saada kuulla ehdokkaita.

Kuulemistilaisuudet ovat avoimia kaikille jäsenille.

| 4. | Tämän jälkeen parlamentin äänestettäväksi annetaan lista, johon hyväksytyt ehdokkaat on merkitty aakkosjärjestyksessä. |
| --- | --- |

4.

Tämän jälkeen parlamentin äänestettäväksi annetaan lista, johon hyväksytyt ehdokkaat on merkitty aakkosjärjestyksessä.

| 5. | Äänestys toimitetaan salaisena ja hyväksymiseen vaaditaan annettujen äänten enemmistö.
  Jollei kahdella ensimmäisellä äänestyskierroksella valita ketään ehdokkaista, seuraavalle kierrokselle pääsevät ainoastaan kaksi toisella äänestyskierroksella eniten ääniä saanutta ehdokasta.
  Jos äänet menevät tasan, valitaan vanhin ehdokas. |
| --- | --- |

5.

Äänestys toimitetaan salaisena ja hyväksymiseen vaaditaan annettujen äänten enemmistö.

Jollei kahdella ensimmäisellä äänestyskierroksella valita ketään ehdokkaista, seuraavalle kierrokselle pääsevät ainoastaan kaksi toisella äänestyskierroksella eniten ääniä saanutta ehdokasta.

Jos äänet menevät tasan, valitaan vanhin ehdokas.

| 6. | Ennen äänestyksen aloittamista puhemies varmistaa, että vähintään puolet parlamentin jäsenistä on läsnä. |
| --- | --- |

6.

Ennen äänestyksen aloittamista puhemies varmistaa, että vähintään puolet parlamentin jäsenistä on läsnä.

| 7. | Valittu henkilö kutsutaan välittömästi unionin tuomioistuimeen vannomaan virkavala. |
| --- | --- |

7.

Valittu henkilö kutsutaan välittömästi unionin tuomioistuimeen vannomaan virkavala.

| 8. | Oikeusasiamies hoitaa virkaa siihen asti, kunnes hänen seuraajansa astuu virkaan, paitsi kuolemantapauksessa tai jos hänet erotetaan. |
| --- | --- |

8.

Oikeusasiamies hoitaa virkaa siihen asti, kunnes hänen seuraajansa astuu virkaan, paitsi kuolemantapauksessa tai jos hänet erotetaan.

205   artikla

Oikeusasiamiehen toiminta

| 1. | Päätös oikeusasiamiehen tehtävien hoitamista koskevasta ohjesäännöstä ja hänen tehtäviensä hoitamista koskevista yleisistä ehdoista sekä tämän päätöksen täytäntöönpanoa koskevat määräykset liitetään tiedoksi tähän työjärjestykseen oikeusasiamiehen hyväksymässä muodossa (21). |
| --- | --- |

1.

Päätös oikeusasiamiehen tehtävien hoitamista koskevasta ohjesäännöstä ja hänen tehtäviensä hoitamista koskevista yleisistä ehdoista sekä tämän päätöksen täytäntöönpanoa koskevat määräykset liitetään tiedoksi tähän työjärjestykseen oikeusasiamiehen hyväksymässä muodossa (21).

| 2. | Oikeusasiamies tiedottaa hallinnollisista epäkohdista parlamentille edellä mainitun päätöksen 3 artiklan 6 ja 7 kohdan mukaisesti, ja asiasta vastaava valiokunta voi laatia niistä mietinnön. Lisäksi oikeusasiamies antaa mainitun päätöksen 3 artiklan 8 kohdan mukaisesti parlamentille kertomuksen tekemiensä tutkimusten tuloksista kunkin istuntokauden päättyessä. Asiasta vastaava valiokunta laatii kertomuksesta mietinnön, jonka pohjalta parlamentissa käydään keskustelu. |
| --- | --- |

2.

Oikeusasiamies tiedottaa hallinnollisista epäkohdista parlamentille edellä mainitun päätöksen 3 artiklan 6 ja 7 kohdan mukaisesti, ja asiasta vastaava valiokunta voi laatia niistä mietinnön. Lisäksi oikeusasiamies antaa mainitun päätöksen 3 artiklan 8 kohdan mukaisesti parlamentille kertomuksen tekemiensä tutkimusten tuloksista kunkin istuntokauden päättyessä. Asiasta vastaava valiokunta laatii kertomuksesta mietinnön, jonka pohjalta parlamentissa käydään keskustelu.

| 3. | Oikeusasiamies voi antaa tietoja myös asiasta vastaavalle valiokunnalle tämän sitä pyytäessä tai saapua omasta aloitteestaan kuultavaksi asiasta vastaavaan valiokuntaan. |
| --- | --- |

3.

Oikeusasiamies voi antaa tietoja myös asiasta vastaavalle valiokunnalle tämän sitä pyytäessä tai saapua omasta aloitteestaan kuultavaksi asiasta vastaavaan valiokuntaan.

206   artikla

Oikeusasiamiehen erottaminen

| 1. | Yksi kymmenesosa parlamentin jäsenistä voi pyytää oikeusasiamiehen erottamista, jos hän ei enää täytä vaatimuksia, joita hänen tehtävänsä edellyttävät, tai jos hän on syyllistynyt vakavaan virkavirheeseen. |
| --- | --- |

1.

Yksi kymmenesosa parlamentin jäsenistä voi pyytää oikeusasiamiehen erottamista, jos hän ei enää täytä vaatimuksia, joita hänen tehtävänsä edellyttävät, tai jos hän on syyllistynyt vakavaan virkavirheeseen.

| 2. | Pyyntö välitetään oikeusasiamiehelle ja asiasta vastaavaan valiokuntaan; jos valiokunnan jäsenten enemmistö pitää pyyntöä perusteltuna, valiokunta antaa parlamentille mietinnön. Jos oikeusasiamies sitä pyytää, häntä kuullaan, ennen kuin mietinnöstä äänestetään. Keskustelun jälkeen parlamentti tekee päätöksensä salaisessa äänestyksessä. |
| --- | --- |

2.

Pyyntö välitetään oikeusasiamiehelle ja asiasta vastaavaan valiokuntaan; jos valiokunnan jäsenten enemmistö pitää pyyntöä perusteltuna, valiokunta antaa parlamentille mietinnön. Jos oikeusasiamies sitä pyytää, häntä kuullaan, ennen kuin mietinnöstä äänestetään. Keskustelun jälkeen parlamentti tekee päätöksensä salaisessa äänestyksessä.

| 3. | Ennen äänestyksen aloittamista puhemies varmistaa, että vähintään puolet parlamentin jäsenistä on läsnä. |
| --- | --- |

3.

Ennen äänestyksen aloittamista puhemies varmistaa, että vähintään puolet parlamentin jäsenistä on läsnä.

| 4. | Jos äänestyksen tulos puoltaa oikeusasiamiehen erottamista mutta tämä ei kuitenkaan luovu virastaan, puhemies saattaa viimeistään äänestystä seuraavan istuntojakson aikana unionin tuomioistuimen käsiteltäväksi vaatimuksen oikeusasiamiehen erottamisesta; unionin tuomioistuinta pyydetään ratkaisemaan asia viipymättä.
  Jos oikeusasiamies luopuu virastaan, menettely päättyy. |
| --- | --- |

4.

Jos äänestyksen tulos puoltaa oikeusasiamiehen erottamista mutta tämä ei kuitenkaan luovu virastaan, puhemies saattaa viimeistään äänestystä seuraavan istuntojakson aikana unionin tuomioistuimen käsiteltäväksi vaatimuksen oikeusasiamiehen erottamisesta; unionin tuomioistuinta pyydetään ratkaisemaan asia viipymättä.

Jos oikeusasiamies luopuu virastaan, menettely päättyy.

OSA X

PARLAMENTIN PÄÄSIHTEERISTÖ

207   artikla

Pääsihteeristö

| 1. | Parlamenttia avustaa puhemiehistön nimittämä pääsihteeri.
  Pääsihteeri vakuuttaa juhlallisesti puhemiehistön edessä suorittavansa tehtävänsä täysin puolueettomasti ja tunnollisesti. |
| --- | --- |

1.

Parlamenttia avustaa puhemiehistön nimittämä pääsihteeri.

Pääsihteeri vakuuttaa juhlallisesti puhemiehistön edessä suorittavansa tehtävänsä täysin puolueettomasti ja tunnollisesti.

| 2. | Pääsihteeri johtaa pääsihteeristöä, jonka kokoonpanon ja organisaation puhemiehistö määrää. |
| --- | --- |

2.

Pääsihteeri johtaa pääsihteeristöä, jonka kokoonpanon ja organisaation puhemiehistö määrää.

| 3. | Puhemiehistö päättää pääsihteeristön hallintokaaviosta ja vahvistaa virkamiesten ja muun henkilöstön hallinnollista ja taloudellista asemaa koskevat säännöt.
  Lisäksi puhemiehistö päättää, mihin virkamies- ja muihin henkilöstöryhmiin Euroopan unionin erioikeuksista ja vapauksista tehdyn pöytäkirjan 11–13 artiklaa sovelletaan osittain tai kokonaisuudessaan.
  Parlamentin puhemies ilmoittaa asiasta Euroopan unionin asianomaisille toimielimille. |
| --- | --- |

3.

Puhemiehistö päättää pääsihteeristön hallintokaaviosta ja vahvistaa virkamiesten ja muun henkilöstön hallinnollista ja taloudellista asemaa koskevat säännöt.

Lisäksi puhemiehistö päättää, mihin virkamies- ja muihin henkilöstöryhmiin Euroopan unionin erioikeuksista ja vapauksista tehdyn pöytäkirjan 11–13 artiklaa sovelletaan osittain tai kokonaisuudessaan.

Parlamentin puhemies ilmoittaa asiasta Euroopan unionin asianomaisille toimielimille.

OSA XI

EUROOPAN TASON POLIITTISIA PUOLUEITA KOSKEVA TOIMIVALTA

208   artikla

Puhemiehen toimivalta

Puhemies edustaa parlamenttia tämän suhteissa Euroopan tason poliittisiin puolueisiin 20 artiklan 4 kohdan mukaisesti.

209   artikla

Puhemiehistön toimivalta

| 1. | Puhemiehistö päättää Euroopan tason poliittisen puoleen jättämästä rahoitusta koskevasta hakemuksesta ja määrärahojen jakamisesta rahoitusta saavien poliittisten puolueiden kesken. Se laatii luettelon edunsaajista ja myönnetyn rahoituksen määrästä. |
| --- | --- |

1.

Puhemiehistö päättää Euroopan tason poliittisen puoleen jättämästä rahoitusta koskevasta hakemuksesta ja määrärahojen jakamisesta rahoitusta saavien poliittisten puolueiden kesken. Se laatii luettelon edunsaajista ja myönnetyn rahoituksen määrästä.

| 2. | Puhemiehistö päättää rahoituksen mahdollisesta keskeyttämisestä tai vähentämisestä sekä perusteettomasti maksettujen määrien mahdollisesta takaisinperinnästä. |
| --- | --- |

2.

Puhemiehistö päättää rahoituksen mahdollisesta keskeyttämisestä tai vähentämisestä sekä perusteettomasti maksettujen määrien mahdollisesta takaisinperinnästä.

| 3. | Varainhoitovuoden päätyttyä puhemiehistö hyväksyy rahoitusta saaneiden poliittisten puolueiden lopullisen toimintakertomuksen ja lopullisen tilinpäätöksen. |
| --- | --- |

3.

Varainhoitovuoden päätyttyä puhemiehistö hyväksyy rahoitusta saaneiden poliittisten puolueiden lopullisen toimintakertomuksen ja lopullisen tilinpäätöksen.

| 4. | Puhemiehistö voi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2004/2003 tarkoitetuin edellytyksin myöntää teknistä tukea Euroopan tason poliittisille puolueille niiden esittämien ehdotusten mukaisesti. Puhemiehistö voi valtuuttaa pääsihteerin tekemään tietyntyyppiset päätökset teknisen tuen myöntämisestä. |
| --- | --- |

4.

Puhemiehistö voi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2004/2003 tarkoitetuin edellytyksin myöntää teknistä tukea Euroopan tason poliittisille puolueille niiden esittämien ehdotusten mukaisesti. Puhemiehistö voi valtuuttaa pääsihteerin tekemään tietyntyyppiset päätökset teknisen tuen myöntämisestä.

| 5. | Kaikissa 1–4 kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa puhemiehistö toimii pääsihteerin ehdotuksen perusteella. Edellä olevien 1 ja 4 kohdan mukaisia tapauksia lukuun ottamatta puhemiehistö kuulee asianomaisen poliittisen puolueen edustajia ennen päätöksen tekemistä. Puhemiehistö voi missä tahansa vaiheessa pyytää puheenjohtajakokoukselta lausuntoa. |
| --- | --- |

5.

Kaikissa 1–4 kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa puhemiehistö toimii pääsihteerin ehdotuksen perusteella. Edellä olevien 1 ja 4 kohdan mukaisia tapauksia lukuun ottamatta puhemiehistö kuulee asianomaisen poliittisen puolueen edustajia ennen päätöksen tekemistä. Puhemiehistö voi missä tahansa vaiheessa pyytää puheenjohtajakokoukselta lausuntoa.

| 6. | Jos parlamentti asian tarkistettuaan toteaa, että Euroopan tason poliittinen puolue ei enää noudata vapauden, demokratian, ihmisoikeuksien ja perusoikeuksien kunnioittamisen sekä oikeusvaltion periaatteita, puhemiehistö päättää, että kyseistä poliittista puoluetta ei enää rahoiteta. |
| --- | --- |

6.

Jos parlamentti asian tarkistettuaan toteaa, että Euroopan tason poliittinen puolue ei enää noudata vapauden, demokratian, ihmisoikeuksien ja perusoikeuksien kunnioittamisen sekä oikeusvaltion periaatteita, puhemiehistö päättää, että kyseistä poliittista puoluetta ei enää rahoiteta.

210   artikla

Asiasta vastaavan valiokunnan ja parlamentin täysistunnon toimivalta

| 1. | Parlamentin jäsenten neljäsosan, joka edustaa vähintään kolmea poliittista ryhmää, pyynnöstä ja puheenjohtajakokouksen keskusteltua asiasta puhemies pyytää asiasta vastaavaa valiokuntaa tarkistamaan, kunnioittaako Euroopan tason poliittinen puolue puolueohjelmassaan ja toiminnassaan yhä Euroopan unionin perusperiaatteita eli vapauden, demokratian, ihmisoikeuksien ja perusoikeuksien kunnioittamisen sekä oikeusvaltion periaatteita. |
| --- | --- |

1.

Parlamentin jäsenten neljäsosan, joka edustaa vähintään kolmea poliittista ryhmää, pyynnöstä ja puheenjohtajakokouksen keskusteltua asiasta puhemies pyytää asiasta vastaavaa valiokuntaa tarkistamaan, kunnioittaako Euroopan tason poliittinen puolue puolueohjelmassaan ja toiminnassaan yhä Euroopan unionin perusperiaatteita eli vapauden, demokratian, ihmisoikeuksien ja perusoikeuksien kunnioittamisen sekä oikeusvaltion periaatteita.

| 2. | Ennen kuin asiasta vastaava valiokunta antaa päätösehdotuksen parlamentin käsiteltäväksi, se kuulee asianomaisen poliittisen puolueen edustajia. Se pyytää Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2004/2003 tarkoitetulta riippumattomista henkilöistä muodostuvalta komitealta lausunnon sekä perehtyy lausuntoon. |
| --- | --- |

2.

Ennen kuin asiasta vastaava valiokunta antaa päätösehdotuksen parlamentin käsiteltäväksi, se kuulee asianomaisen poliittisen puolueen edustajia. Se pyytää Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2004/2003 tarkoitetulta riippumattomista henkilöistä muodostuvalta komitealta lausunnon sekä perehtyy lausuntoon.

| 3. | Parlamentti äänestää annettujen äänten enemmistöllä päätösehdotuksesta, jossa todetaan, että asianomainen poliittinen puolue kunnioittaa 1 kohdassa tarkoitettuja periaatteita tai että se ei kunnioita niitä. Tarkistuksia ei voida esittää. Jos päätösehdotus ei saa enemmistöä, päinvastainen päätös katsotaan molemmissa tapauksissa hyväksytyksi. |
| --- | --- |

3.

Parlamentti äänestää annettujen äänten enemmistöllä päätösehdotuksesta, jossa todetaan, että asianomainen poliittinen puolue kunnioittaa 1 kohdassa tarkoitettuja periaatteita tai että se ei kunnioita niitä. Tarkistuksia ei voida esittää. Jos päätösehdotus ei saa enemmistöä, päinvastainen päätös katsotaan molemmissa tapauksissa hyväksytyksi.

| 4. | Parlamentin päätöksen oikeusvaikutukset alkavat päivänä, jona 1 kohdassa tarkoitettu pyyntö on jätetty. |
| --- | --- |

4.

Parlamentin päätöksen oikeusvaikutukset alkavat päivänä, jona 1 kohdassa tarkoitettu pyyntö on jätetty.

| 5. | Puhemies edustaa parlamenttia riippumattomista henkilöistä muodostuvassa komiteassa. |
| --- | --- |

5.

Puhemies edustaa parlamenttia riippumattomista henkilöistä muodostuvassa komiteassa.

| 6. | Asiasta vastaava valiokunta laatii asetuksessa (EY) N:o 2004/2003 tarkoitetun kertomuksen kyseisen asetuksen soveltamisesta ja rahoitetuista toimista ja esittää sen täysistunnolle. |
| --- | --- |

6.

Asiasta vastaava valiokunta laatii asetuksessa (EY) N:o 2004/2003 tarkoitetun kertomuksen kyseisen asetuksen soveltamisesta ja rahoitetuista toimista ja esittää sen täysistunnolle.

OSA XII

TYÖJÄRJESTYKSEN SOVELTAMINEN JA MUUTTAMINEN

211   artikla

Työjärjestyksen soveltaminen

| 1. | Jos tämän työjärjestyksen soveltamisesta tai tulkitsemisesta syntyy epäselvyyttä, puhemies voi antaa kysymyksen asiasta vastaavan valiokunnan käsiteltäväksi.
  Valiokuntien puheenjohtajat voivat menetellä samoin, kun valiokunnan työskentelyn aikana syntyy asiaan liittyvää epäselvyyttä. |
| --- | --- |

1.

Jos tämän työjärjestyksen soveltamisesta tai tulkitsemisesta syntyy epäselvyyttä, puhemies voi antaa kysymyksen asiasta vastaavan valiokunnan käsiteltäväksi.

Valiokuntien puheenjohtajat voivat menetellä samoin, kun valiokunnan työskentelyn aikana syntyy asiaan liittyvää epäselvyyttä.

| 2. | Valiokunta päättää, onko työjärjestykseen tarpeellista ehdottaa muutosta. Jos se päättää ehdottaa muutosta, se toimii 212 artiklan määräysten mukaisesti. |
| --- | --- |

2.

Valiokunta päättää, onko työjärjestykseen tarpeellista ehdottaa muutosta. Jos se päättää ehdottaa muutosta, se toimii 212 artiklan määräysten mukaisesti.

| 3. | Jos valiokunta päättää, että riittää, että voimassa olevaan työjärjestykseen lisätään tulkinta, se lähettää tulkintansa puhemiehelle, joka ilmoittaa asiasta parlamentille seuraavan istuntojakson aikana. |
| --- | --- |

3.

Jos valiokunta päättää, että riittää, että voimassa olevaan työjärjestykseen lisätään tulkinta, se lähettää tulkintansa puhemiehelle, joka ilmoittaa asiasta parlamentille seuraavan istuntojakson aikana.

| 4. | Jos poliittinen ryhmä tai vähintään 40 jäsentä esittää vastalauseen valiokunnan tulkinnasta, asiasta äänestetään parlamentissa. Sanamuoto hyväksytään annettujen äänten enemmistöllä vähintään yhden kolmasosan parlamentin jäsenistä ollessa läsnä äänestyksessä. Jos sanamuoto hylätään, asia palautetaan valiokuntaan. |
| --- | --- |

4.

Jos poliittinen ryhmä tai vähintään 40 jäsentä esittää vastalauseen valiokunnan tulkinnasta, asiasta äänestetään parlamentissa. Sanamuoto hyväksytään annettujen äänten enemmistöllä vähintään yhden kolmasosan parlamentin jäsenistä ollessa läsnä äänestyksessä. Jos sanamuoto hylätään, asia palautetaan valiokuntaan.

| 5. | Tulkinnat, joista ei ole esitetty vastalausetta, ja parlamentin hyväksymät tulkinnat lisätään kursiivilla painettuina selittävinä huomautuksina asianomaiseen artiklaan tai asianomaisiin artikloihin. |
| --- | --- |

5.

Tulkinnat, joista ei ole esitetty vastalausetta, ja parlamentin hyväksymät tulkinnat lisätään kursiivilla painettuina selittävinä huomautuksina asianomaiseen artiklaan tai asianomaisiin artikloihin.

| 6. | Tulkinnat on otettava huomioon kyseisten artiklojen myöhemmässä soveltamisessa ja tulkitsemisessa. |
| --- | --- |

6.

Tulkinnat on otettava huomioon kyseisten artiklojen myöhemmässä soveltamisessa ja tulkitsemisessa.

| 7. | Työjärjestyksen määräyksiä ja tulkintoja tarkastellaan säännöllisesti asiasta vastaavassa valiokunnassa. |
| --- | --- |

7.

Työjärjestyksen määräyksiä ja tulkintoja tarkastellaan säännöllisesti asiasta vastaavassa valiokunnassa.

| 8. | Parlamentin kokonaisjäsenmäärän kasvaessa, erityisesti Euroopan unionin laajenemisen seurauksena, korotetaan jäsenmäärää, jolla on tietyt oikeudet, ilman eri toimenpiteitä lähimpään kokonaislukuun siten, että prosenttiosuus parlamentin jäsenistä säilyy ennallaan. |
| --- | --- |

8.

Parlamentin kokonaisjäsenmäärän kasvaessa, erityisesti Euroopan unionin laajenemisen seurauksena, korotetaan jäsenmäärää, jolla on tietyt oikeudet, ilman eri toimenpiteitä lähimpään kokonaislukuun siten, että prosenttiosuus parlamentin jäsenistä säilyy ennallaan.

212   artikla

Työjärjestyksen muuttaminen

| 1. | Jäsenet voivat ehdottaa muutoksia työjärjestykseen ja sen liitteisiin. Muutosehdotuksiin voidaan tarvittaessa liittää lyhyet perustelut.
  Muutosehdotukset käännetään, painetaan, jaetaan jäsenille ja lähetetään asiasta vastaavaan valiokuntaan, joka tutkii ne ja päättää niiden esittämisestä parlamentille.
  Jos näiden ehdotusten käsittelyyn täysistunnossa sovelletaan 156, 157 ja 161 artiklan määräyksiä, näissä artikloissa käytettyjen viittausten ”alkuperäiseen tekstiin” tai ”lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävään säädösehdotukseen” katsotaan tarkoittavan kyseisenä ajankohtana voimassa olevaa määräystä. |
| --- | --- |

1.

Jäsenet voivat ehdottaa muutoksia työjärjestykseen ja sen liitteisiin. Muutosehdotuksiin voidaan tarvittaessa liittää lyhyet perustelut.

Muutosehdotukset käännetään, painetaan, jaetaan jäsenille ja lähetetään asiasta vastaavaan valiokuntaan, joka tutkii ne ja päättää niiden esittämisestä parlamentille.

Jos näiden ehdotusten käsittelyyn täysistunnossa sovelletaan 156, 157 ja 161 artiklan määräyksiä, näissä artikloissa käytettyjen viittausten ”alkuperäiseen tekstiin” tai ”lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävään säädösehdotukseen” katsotaan tarkoittavan kyseisenä ajankohtana voimassa olevaa määräystä.

| 2. | Työjärjestystä koskevat muutokset hyväksytään parlamentin jäsenten enemmistöllä. |
| --- | --- |

2.

Työjärjestystä koskevat muutokset hyväksytään parlamentin jäsenten enemmistöllä.

| 3. | Jollei äänestyksen yhteydessä toisin määrätä, työjärjestystä sekä sen liitteitä koskevat muutokset tulevat voimaan niiden hyväksymistä seuraavan istuntojakson ensimmäisenä päivänä. |
| --- | --- |

3.

Jollei äänestyksen yhteydessä toisin määrätä, työjärjestystä sekä sen liitteitä koskevat muutokset tulevat voimaan niiden hyväksymistä seuraavan istuntojakson ensimmäisenä päivänä.

OSA XIII

MUITA MÄÄRÄYKSIÄ

213   artikla

Euroopan unionin tunnukset

| 1. | Parlamentti tunnustaa ja omaksuu seuraavat unionin tunnukset:






  — | lippu, jossa on sinisellä pohjalla kahdentoista kultaisen tähden muodostama ympyrä, |
| --- | --- | --- |

1.

Parlamentti tunnustaa ja omaksuu seuraavat unionin tunnukset:

—

lippu, jossa on sinisellä pohjalla kahdentoista kultaisen tähden muodostama ympyrä,

| — | hymni, jonka perustana on ”Oodi ilolle” Ludwig van Beethovenin yhdeksännestä sinfoniasta, |
| --- | --- |

—

hymni, jonka perustana on ”Oodi ilolle” Ludwig van Beethovenin yhdeksännestä sinfoniasta,

| — | tunnuslause, joka on ”Moninaisuudessaan yhtenäinen”. |
| --- | --- |

—

tunnuslause, joka on ”Moninaisuudessaan yhtenäinen”.

| 2. | Parlamentti viettää Eurooppa-päivää toukokuun 9 päivänä. |
| --- | --- |

2.

Parlamentti viettää Eurooppa-päivää toukokuun 9 päivänä.

| 3. | Lippua käytetään kaikissa parlamentin tiloissa ja virallisissa tilaisuuksissa. Lippua käytetään parlamentin jokaisessa kokoushuoneessa. |
| --- | --- |

3.

Lippua käytetään kaikissa parlamentin tiloissa ja virallisissa tilaisuuksissa. Lippua käytetään parlamentin jokaisessa kokoushuoneessa.

| 4. | Hymni esitetään kunkin järjestäytymisistunnon ja muiden juhlaistuntojen alussa, erityisesti toivotettaessa tervetulleiksi valtion tai hallitusten päämiehiä taikka tervehdittäessä uusia jäseniä unionin laajentumisten jälkeen. |
| --- | --- |

4.

Hymni esitetään kunkin järjestäytymisistunnon ja muiden juhlaistuntojen alussa, erityisesti toivotettaessa tervetulleiksi valtion tai hallitusten päämiehiä taikka tervehdittäessä uusia jäseniä unionin laajentumisten jälkeen.

| 5. | Tunnuslausetta käytetään parlamentin virallisissa asiakirjoissa. |
| --- | --- |

5.

Tunnuslausetta käytetään parlamentin virallisissa asiakirjoissa.

| 6. | Puhemiehistö tarkastelee tunnusten muuta käyttöä parlamentissa. Puhemiehistö antaa tämän artiklan täytäntöönpanoa koskevat yksityiskohtaiset säännöt. |
| --- | --- |

6.

Puhemiehistö tarkastelee tunnusten muuta käyttöä parlamentissa. Puhemiehistö antaa tämän artiklan täytäntöönpanoa koskevat yksityiskohtaiset säännöt.

214   artikla

Keskeneräiset asiat

Viimeisen vaaleja edeltävän istuntojakson päättyessä kaikki parlamentin käsiteltävänä olevat keskeneräiset asiat katsotaan rauenneiksi, jollei käsittelyä jatketa tämän artiklan toisen kohdan perusteella.

Kunkin vaalikauden alussa puheenjohtajakokous tekee parlamentin valiokuntien ja muiden toimielinten perusteltujen pyyntöjen pohjalta päätöksen näiden asioiden ottamisesta uudelleen käsiteltäviksi tai niiden käsittelyn jatkamisesta.

Nämä määräykset eivät koske vetoomuksia ja tekstejä, joista ei tehdä päätöksiä.

215   artikla

Liitteiden ryhmittely

Tämän työjärjestyksen liitteet jaetaan neljään ryhmään seuraavasti:

| a) | työjärjestyksen mukaisten menettelyjen soveltamista koskevat määräykset, jotka on hyväksytty annettujen äänten enemmistöllä (liite VII); |
| --- | --- |

a)

työjärjestyksen mukaisten menettelyjen soveltamista koskevat määräykset, jotka on hyväksytty annettujen äänten enemmistöllä (liite VII);

| b) | määräykset, jotka on hyväksytty työjärjestyksen erityismääräysten perusteella ja näillä erityismääräyksillä vahvistettujen menettelyjen ja enemmistösääntöjen mukaisesti (liitteet I, II, III, IV, VI, liitteessä VIII olevat A, C, ja D osa sekä liite X); |
| --- | --- |

b)

määräykset, jotka on hyväksytty työjärjestyksen erityismääräysten perusteella ja näillä erityismääräyksillä vahvistettujen menettelyjen ja enemmistösääntöjen mukaisesti (liitteet I, II, III, IV, VI, liitteessä VIII olevat A, C, ja D osa sekä liite X);

| c) | toimielinten väliset sopimukset tai muut määräykset, jotka on hyväksytty perussopimusten mukaisesti ja joita sovelletaan parlamentissa tai joilla on merkitystä parlamentin toiminnalle. Parlamentti päättää annettujen äänten enemmistöllä asiasta vastaavan valiokunnan ehdotuksesta näiden määräysten ottamisesta työjärjestyksen liitteeksi (liitteessä VIII oleva B osa sekä liitteet IX, XI, XII, XIII, XIV, XV, XIX ja XX); |
| --- | --- |

c)

toimielinten väliset sopimukset tai muut määräykset, jotka on hyväksytty perussopimusten mukaisesti ja joita sovelletaan parlamentissa tai joilla on merkitystä parlamentin toiminnalle. Parlamentti päättää annettujen äänten enemmistöllä asiasta vastaavan valiokunnan ehdotuksesta näiden määräysten ottamisesta työjärjestyksen liitteeksi (liitteessä VIII oleva B osa sekä liitteet IX, XI, XII, XIII, XIV, XV, XIX ja XX);

| d) | parlamentin asianomaisten elinten antamat suuntaviivat ja menettelysäännöt (liitteet XVI, XVII, XVIII ja XXI). |
| --- | --- |

d)

parlamentin asianomaisten elinten antamat suuntaviivat ja menettelysäännöt (liitteet XVI, XVII, XVIII ja XXI).

216   artikla

Oikaisut

| 1. | Jos parlamentin hyväksymässä tekstissä havaitaan virhe, puhemies lähettää tarvittaessa luonnoksen oikaisuksi asiasta vastaavaan valiokuntaan. |
| --- | --- |

1.

Jos parlamentin hyväksymässä tekstissä havaitaan virhe, puhemies lähettää tarvittaessa luonnoksen oikaisuksi asiasta vastaavaan valiokuntaan.

| 2. | Jos parlamentin hyväksymässä ja muiden toimielinten kanssa sovitussa tekstissä havaitaan virhe, puhemies pyytää mainittujen toimielinten suostumuksen tarvittaviin korjauksiin ennen 1 kohdassa tarkoitettuun menettelyyn ryhtymistä. |
| --- | --- |

2.

Jos parlamentin hyväksymässä ja muiden toimielinten kanssa sovitussa tekstissä havaitaan virhe, puhemies pyytää mainittujen toimielinten suostumuksen tarvittaviin korjauksiin ennen 1 kohdassa tarkoitettuun menettelyyn ryhtymistä.

| 3. | Asiasta vastaava valiokunta käsittelee luonnosta oikaisuksi ja saattaa sen parlamentin käsiteltäväksi, jos se katsoo, että virhe on tapahtunut ja että se voidaan korjata ehdotetulla tavalla. |
| --- | --- |

3.

Asiasta vastaava valiokunta käsittelee luonnosta oikaisuksi ja saattaa sen parlamentin käsiteltäväksi, jos se katsoo, että virhe on tapahtunut ja että se voidaan korjata ehdotetulla tavalla.

| 4. | Oikaisusta ilmoitetaan seuraavalla istuntojaksolla. Se katsotaan hyväksytyksi, ellei poliittinen ryhmä tai vähintään 40 jäsentä pyydä 48 tunnin kuluessa ilmoituksesta, että asiasta äänestetään. Jos oikaisua ei hyväksytä, se palautetaan asiasta vastaavaan valiokuntaan, joka voi ehdottaa muutettua oikaisua tai päättää menettelyn. |
| --- | --- |

4.

Oikaisusta ilmoitetaan seuraavalla istuntojaksolla. Se katsotaan hyväksytyksi, ellei poliittinen ryhmä tai vähintään 40 jäsentä pyydä 48 tunnin kuluessa ilmoituksesta, että asiasta äänestetään. Jos oikaisua ei hyväksytä, se palautetaan asiasta vastaavaan valiokuntaan, joka voi ehdottaa muutettua oikaisua tai päättää menettelyn.

| 5. | Hyväksytyt oikaisut julkaistaan samalla tavoin kuin tekstit, joita ne koskevat. Edellä olevien 72, 73 ja 74 artiklan määräyksiä noudatetaan soveltuvin osin. |
| --- | --- |

5.

Hyväksytyt oikaisut julkaistaan samalla tavoin kuin tekstit, joita ne koskevat. Edellä olevien 72, 73 ja 74 artiklan määräyksiä noudatetaan soveltuvin osin.

---

(1)  Katso liite I.

(2)  Katso liite X.

(3)  Katso liite X.

(4)  Katso liite XII.

(5)  11. ja 12. joulukuuta 2008 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmien mukaisesti.

(6)  Katso liite XIV.

(7)  Katso puheenjohtajakokouksen asiaa koskeva päätös, joka sisältyy työjärjestyksen liitteeseen XVIII.

(8)  Katso liite XXI.

(9)  Katso liite VI.

(10)  Toimielinten välinen sopimus, tehty 20 päivänä joulukuuta 1994, nopeutetusta menetelmästä säädöstekstien viralliseksi kodifioimiseksi (EYVL C 102, 4.4.1996, s. 2), 4 kohta.

(11)  Toimielinten välinen sopimus, tehty 28 päivänä marraskuuta 2001, säädösten uudelleenlaatimistekniikan järjestelmällisestä käytöstä (EYVL C 77, 28.3.2002, s. 1), 9 kohta.

(12)  Katso liite XVII.

(13)  Katso liite II.

(14)  Katso liite III.

(15)  Katso liite III.

(16)  Voimassaoloa jatkettu parlamentin päätöksellä 11. maaliskuuta 2009.

(17)  Katso liite XVI.

(18)  Katso liite VII.

(19)  Katso liite IX.

(20)  Katso liite XIV.

(21)  Katso liite XI.

---

LIITE I

9 ARTIKLAN 1 KOHDAN SOVELTAMISTA KOSKEVAT MÄÄRÄYKSET – JÄSENTEN TALOUDELLISTEN ETUJEN JULKISUUS

1 artikla

1.   Jäsen, jolla on välittömiä taloudellisia etuja käsiteltävän asian suhteen, ilmoittaa niistä suullisesti ennen puheenvuoron käyttämistä parlamentissa tai sen elimissä ja jos häntä ehdotetaan esittelijäksi.

2.   Ennen kuin jäsen voidaan asianmukaisesti nimittää parlamentin tai jonkin sen elimen tehtäviin työjärjestyksen 13 artiklan, 191 artiklan tai 198 artiklan 2 kohdan mukaisesti tai ennen kuin jäsen voi osallistua viralliseen valtuuskuntaan työjärjestyksen 68 artiklan tai 198 artiklan 2 kohdan mukaisesti, hänen on täytettävä asianmukaisesti 2 artiklassa tarkoitettu ilmoitus.

2 artikla

Kvestorit pitävät yllä rekisteriä, jota varten jokainen jäsen ilmoittaa henkilökohtaisesti ja täsmällisesti seuraavat tiedot:

| a) | ammatillinen toiminta sekä muut palkalliset toimet tai tehtävät; |
| --- | --- |

a)

ammatillinen toiminta sekä muut palkalliset toimet tai tehtävät;

| b) | palkkiot, jotka jäsen saa edustajantoimen harjoittamisesta jossain toisessa parlamentissa; |
| --- | --- |

b)

palkkiot, jotka jäsen saa edustajantoimen harjoittamisesta jossain toisessa parlamentissa;

| c) | jäsenen poliittiseen toimintaan liittyvä kolmannen osapuolen hänelle myöntämä tuki, olipa se taloudellista taikka annettu työvoiman tai materiaalin muodossa, jonka jäsen saa Euroopan parlamentin myöntämän tuen lisäksi, sekä kyseisen kolmannen osapuolen nimi. |
| --- | --- |

c)

jäsenen poliittiseen toimintaan liittyvä kolmannen osapuolen hänelle myöntämä tuki, olipa se taloudellista taikka annettu työvoiman tai materiaalin muodossa, jonka jäsen saa Euroopan parlamentin myöntämän tuen lisäksi, sekä kyseisen kolmannen osapuolen nimi.

Parlamentin jäsenet pidättäytyvät ottamasta vastaan lahjoituksia tai palveluksia hoitaessaan edustajantointaan.

Rekisteriä varten tehdyt ilmoitukset ovat parlamentin jäsenen henkilökohtaisella vastuulla, ja ne on saatettava ajan tasalle vuosittain.

Puhemiehistö voi aika ajoin laatia listan seikoista, jotka sen mukaan on ilmoitettava rekisteriä varten.

Jos jäsen ei asianmukaisen kehotuksen saatuaan täytä velvollisuuttaan ja ilmoita a ja b alakohdassa tarkoitettuja tietoja, puhemies pyytää häntä uudelleen ilmoittamaan nämä tiedot kahden kuukauden kuluessa. Jos jäsen ei ilmoita tietoja määräajan kuluessa, kunkin määräajan umpeutumista seuraavan istuntojakson ensimmäisen istuntopäivän pöytäkirjassa julkaistaan jäsenen nimi ja ilmoitus siitä, että tämä on laiminlyönyt ilmoitusvelvollisuutensa. Jos jäsen kieltäytyy myös laiminlyönnin julkistamisen jälkeen ilmoittamasta kyseisiä tietoja, puhemies soveltaa työjärjestyksen 153 artiklan määräyksiä kyseisen jäsenen pidättämiseksi istunnoista.

Parlamentin jäsenten ryhmittymien, sekä laajennettujen työryhmien että jäsenten muiden epävirallisten ryhmittymien, puheenjohtajien on ilmoitettava rahana tai luontoisetuna annettu tuki (esimerkiksi sihteeriapu), joka yksittäisille jäsenille tarjottaessa olisi ilmoitettava tämän artiklan nojalla.

Kvestorit vastaavat tällaisen rekisterin ylläpidosta ja yksityiskohtaisten sääntöjen laatimisesta tällaisten ryhmittymien ulkoisen tuen ilmoittamista varten.

3 artikla

Rekisteri on julkinen.

Se voidaan antaa yleisön nähtäväksi sähköisessä muodossa.

4 artikla

Kuhunkin jäseneen sovelletaan sen jäsenvaltion lainsäädännössä vahvistettuja varallisuuden ilmoittamista koskevia velvoitteita, jossa hän on tullut valituksi.

---

LIITE II

116 ARTIKLASSA TARKOITETUN KYSELYTUNNIN JÄRJESTÄMINEN

A.   OHJEET

| 1. | Kysymyksiä voidaan ottaa käsiteltäväksi vain, jos






  — | ne ovat täsmällisiä ja ne on muotoiltu niin, että niihin voidaan vastata lyhyesti, |
| --- | --- | --- |

1.

Kysymyksiä voidaan ottaa käsiteltäväksi vain, jos

—

ne ovat täsmällisiä ja ne on muotoiltu niin, että niihin voidaan vastata lyhyesti,

| — | ne kuuluvat komission ja neuvoston toimivaltaan ja vastuualueeseen ja ovat yleisesti kiinnostavia, |
| --- | --- |

—

ne kuuluvat komission ja neuvoston toimivaltaan ja vastuualueeseen ja ovat yleisesti kiinnostavia,

| — | asianomaisen toimielimen ei tarvitse tehdä laajoja ennakkoselvityksiä tai -tutkimuksia pystyäkseen vastaamaan niihin, |
| --- | --- |

—

asianomaisen toimielimen ei tarvitse tehdä laajoja ennakkoselvityksiä tai -tutkimuksia pystyäkseen vastaamaan niihin,

| — | ne on muotoiltu selvästi ja ne koskevat tarkoin määrättyä asiaa, |
| --- | --- |

—

ne on muotoiltu selvästi ja ne koskevat tarkoin määrättyä asiaa,

| — | ne eivät sisällä väittämiä tai mielipiteenilmauksia, |
| --- | --- |

—

ne eivät sisällä väittämiä tai mielipiteenilmauksia,

| — | ne eivät koske puhtaasti yksityisasioita, |
| --- | --- |

—

ne eivät koske puhtaasti yksityisasioita,

| — | niiden tarkoituksena ei ole asiakirjojen tai tilastotietojen hankkiminen, |
| --- | --- |

—

niiden tarkoituksena ei ole asiakirjojen tai tilastotietojen hankkiminen,

| — | ne on esitetty kysymyksen muodossa. |
| --- | --- |

—

ne on esitetty kysymyksen muodossa.

| 2. | Kysymystä ei voida ottaa käsiteltäväksi, jos se koskee esityslistalla jo olevaa aihetta ja asianomainen toimielin osallistuu aiheesta käytävään keskusteluun. |
| --- | --- |

2.

Kysymystä ei voida ottaa käsiteltäväksi, jos se koskee esityslistalla jo olevaa aihetta ja asianomainen toimielin osallistuu aiheesta käytävään keskusteluun.

| 3. | Kysymystä ei voida ottaa käsiteltäväksi, jos kolmen edeltävän kuukauden aikana sama tai samantapainen kysymys on esitetty ja siihen on vastattu tai mikäli siinä ainoastaan pyydetään parlamentin tietyn päätöslauselman johdosta toteutettuja toimenpiteitä koskevia tietoja, jollaisia komissio on jo antanut täydentävässä kirjallisessa kannanotossa, ellei asiassa ole sen jälkeen tapahtunut uutta kehitystä tai ellei esittäjä halua lisätietoja. Ensimmäisessä tapauksessa kysymyksen esittäjälle annetaan kopio asianomaisesta kysymyksestä ja vastauksesta. |
| --- | --- |

3.

Kysymystä ei voida ottaa käsiteltäväksi, jos kolmen edeltävän kuukauden aikana sama tai samantapainen kysymys on esitetty ja siihen on vastattu tai mikäli siinä ainoastaan pyydetään parlamentin tietyn päätöslauselman johdosta toteutettuja toimenpiteitä koskevia tietoja, jollaisia komissio on jo antanut täydentävässä kirjallisessa kannanotossa, ellei asiassa ole sen jälkeen tapahtunut uutta kehitystä tai ellei esittäjä halua lisätietoja. Ensimmäisessä tapauksessa kysymyksen esittäjälle annetaan kopio asianomaisesta kysymyksestä ja vastauksesta.

Lisäkysymykset

| 4. | Jäsen voi vastauksen saatuaan esittää kysymystä koskevan lisäkysymyksen. Jäsen voi esittää kaksi lisäkysymystä. |
| --- | --- |

4.

Jäsen voi vastauksen saatuaan esittää kysymystä koskevan lisäkysymyksen. Jäsen voi esittää kaksi lisäkysymystä.

| 5. | Näissä ohjeissa esitettyjä kysymysten käsiteltäväksi ottamista koskevia ohjeita sovelletaan myös lisäkysymyksiin. |
| --- | --- |

5.

Näissä ohjeissa esitettyjä kysymysten käsiteltäväksi ottamista koskevia ohjeita sovelletaan myös lisäkysymyksiin.

| 6. | Puhemies päättää, voidaanko lisäkysymykset ottaa käsiteltäväksi, ja rajoittaa niiden määrää niin, että jokainen kysymyksen esittänyt jäsen saa kysymykseensä vastauksen.
  Puhemies ei ole velvollinen ottamaan lisäkysymystä käsiteltäväksi, vaikka kysymys täyttäisi edellä esitetyt ehdot,






  a) | jos kysymys todennäköisesti häiritsee kyselytunnin tavanomaista kulkua; tai |
| --- | --- | --- |

6.

Puhemies päättää, voidaanko lisäkysymykset ottaa käsiteltäväksi, ja rajoittaa niiden määrää niin, että jokainen kysymyksen esittänyt jäsen saa kysymykseensä vastauksen.

Puhemies ei ole velvollinen ottamaan lisäkysymystä käsiteltäväksi, vaikka kysymys täyttäisi edellä esitetyt ehdot,

a)

jos kysymys todennäköisesti häiritsee kyselytunnin tavanomaista kulkua; tai

| b) | jos pääkysymystä, johon lisäkysymys liittyy, on jo riittävästi selvennetty muilla lisäkysymyksillä; tai |
| --- | --- |

b)

jos pääkysymystä, johon lisäkysymys liittyy, on jo riittävästi selvennetty muilla lisäkysymyksillä; tai

| c) | jos lisäkysymys ei suoraan liity pääkysymykseen. |
| --- | --- |

c)

jos lisäkysymys ei suoraan liity pääkysymykseen.

Vastaukset kysymyksiin

| 7. | Asianomainen toimielin huolehtii siitä, että vastaukset ovat lyhyitä ja asianmukaisia. |
| --- | --- |

7.

Asianomainen toimielin huolehtii siitä, että vastaukset ovat lyhyitä ja asianmukaisia.

| 8. | Mikäli kysymysten sisältö sen sallii, puhemies voi kysymysten esittäjiä kuultuaan päättää, että asianomainen toimielin vastaa kysymyksiin yhteisesti. |
| --- | --- |

8.

Mikäli kysymysten sisältö sen sallii, puhemies voi kysymysten esittäjiä kuultuaan päättää, että asianomainen toimielin vastaa kysymyksiin yhteisesti.

| 9. | Kysymykseen voidaan vastata ainoastaan, jos kysymyksen esittäjä on paikalla tai jos hän on kirjallisesti ilmoittanut sijaisensa nimen puhemiehelle ennen kyselytunnin alkua. |
| --- | --- |

9.

Kysymykseen voidaan vastata ainoastaan, jos kysymyksen esittäjä on paikalla tai jos hän on kirjallisesti ilmoittanut sijaisensa nimen puhemiehelle ennen kyselytunnin alkua.

| 10. | Kysymys raukeaa, jos kysymyksen esittäjä tai hänen sijaisensa ei ole paikalla. |
| --- | --- |

10.

Kysymys raukeaa, jos kysymyksen esittäjä tai hänen sijaisensa ei ole paikalla.

| 11. | Jos jäsen esittää kysymyksen mutta hän tai hänen sijaisensa ei ole paikalla kyselytunnilla, puhemies huomauttaa kirjeellä jäsenelle tämän velvollisuudesta olla paikalla tai järjestää itselleen sijainen. Jos puhemiehen on huomautettava asiasta kirjeellä kolme kertaa kahdentoista kuukauden jaksolla, kyseinen jäsen menettää kuudeksi kuukaudeksi oikeuden esittää kysymyksiä kyselytunnille. |
| --- | --- |

11.

Jos jäsen esittää kysymyksen mutta hän tai hänen sijaisensa ei ole paikalla kyselytunnilla, puhemies huomauttaa kirjeellä jäsenelle tämän velvollisuudesta olla paikalla tai järjestää itselleen sijainen. Jos puhemiehen on huomautettava asiasta kirjeellä kolme kertaa kahdentoista kuukauden jaksolla, kyseinen jäsen menettää kuudeksi kuukaudeksi oikeuden esittää kysymyksiä kyselytunnille.

| 12. | Kysymyksiin, joihin ajanpuutteen vuoksi ei voida vastata, annetaan vastaus 117 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti, jollei kysymyksen esittäjä pyydä soveltamaan 117 artiklan 3 kohtaa. |
| --- | --- |

12.

Kysymyksiin, joihin ajanpuutteen vuoksi ei voida vastata, annetaan vastaus 117 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti, jollei kysymyksen esittäjä pyydä soveltamaan 117 artiklan 3 kohtaa.

| 13. | Työjärjestyksen 117 artiklan 3 ja 5 kohdassa määrätään menettelystä, jota noudatetaan vastattaessa kysymyksiin kirjallisesti. |
| --- | --- |

13.

Työjärjestyksen 117 artiklan 3 ja 5 kohdassa määrätään menettelystä, jota noudatetaan vastattaessa kysymyksiin kirjallisesti.

Määräajat

| 14. | Kysymykset on jätettävä käsiteltäväksi vähintään viikkoa ennen kyselytunnin alkua. Kysymyksiä, joita ei ole jätetty käsiteltäväksi tässä määräajassa, voidaan käsitellä kyselytunnin aikana asianomaisen toimielimen suostumuksella.
  Käsiteltäväksi otetut kysymykset jaetaan jäsenille ja toimitetaan asianomaisille toimielimille. |
| --- | --- |

14.

Kysymykset on jätettävä käsiteltäväksi vähintään viikkoa ennen kyselytunnin alkua. Kysymyksiä, joita ei ole jätetty käsiteltäväksi tässä määräajassa, voidaan käsitellä kyselytunnin aikana asianomaisen toimielimen suostumuksella.

Käsiteltäväksi otetut kysymykset jaetaan jäsenille ja toimitetaan asianomaisille toimielimille.

B.   SUOSITUKSET

(ote parlamentin 13 päivänä marraskuuta 1986 antamasta päätöslauselmasta)

Euroopan parlamentti,

| 1. | suosittelee, että työjärjestyksen 43 artiklaa (1) ja erityisesti näiden ohjeiden 1 kohdan hyväksyttävyysehtoja sovellettaisiin entistä tiukemmin kyselytunnin järjestämisessä; |
| --- | --- |

1.

suosittelee, että työjärjestyksen 43 artiklaa (1) ja erityisesti näiden ohjeiden 1 kohdan hyväksyttävyysehtoja sovellettaisiin entistä tiukemmin kyselytunnin järjestämisessä;

| 2. | suosittelee, että Euroopan parlamentin puhemies käyttäisi useammin hänelle työjärjestyksen 43 artiklan 3 kohdassa (2) annettua toimivaltaa ryhmitellä kysymyksiä asiakohtaisesti kyselytuntia varten, mutta on kuitenkin sitä mieltä, että tällä tavalla on ryhmiteltävä vain tietyn istuntojakson käsiteltäväksi annetun kysymysluettelon ensimmäisen puoliskon kysymyksiä; |
| --- | --- |

2.

suosittelee, että Euroopan parlamentin puhemies käyttäisi useammin hänelle työjärjestyksen 43 artiklan 3 kohdassa (2) annettua toimivaltaa ryhmitellä kysymyksiä asiakohtaisesti kyselytuntia varten, mutta on kuitenkin sitä mieltä, että tällä tavalla on ryhmiteltävä vain tietyn istuntojakson käsiteltäväksi annetun kysymysluettelon ensimmäisen puoliskon kysymyksiä;

| 3. | suosittelee yleissäännöksi lisäkysymyksien osalta, että puhemies sallii kysymyksen esittäjälle yhden lisäkysymyksen ja jäsenille, jotka kuuluvat mielellään eri poliittiseen ryhmään ja/tai jäsenvaltioon kuin pääkysymyksen esittäjä, yhden tai enintään kaksi lisäkysymystä; muistuttaa, että lisäkysymysten tulee olla lyhyitä ja kysymyksen muodossa, sekä esittää, että kysymykset saavat kestää enintään 30 sekuntia; |
| --- | --- |

3.

suosittelee yleissäännöksi lisäkysymyksien osalta, että puhemies sallii kysymyksen esittäjälle yhden lisäkysymyksen ja jäsenille, jotka kuuluvat mielellään eri poliittiseen ryhmään ja/tai jäsenvaltioon kuin pääkysymyksen esittäjä, yhden tai enintään kaksi lisäkysymystä; muistuttaa, että lisäkysymysten tulee olla lyhyitä ja kysymyksen muodossa, sekä esittää, että kysymykset saavat kestää enintään 30 sekuntia;

| 4. | pyytää komissiota ja neuvostoa huolehtimaan siitä, että vastaukset ovat näiden ohjeiden 7 kohdan mukaisesti lyhyitä ja asianmukaisia. |
| --- | --- |

4.

pyytää komissiota ja neuvostoa huolehtimaan siitä, että vastaukset ovat näiden ohjeiden 7 kohdan mukaisesti lyhyitä ja asianmukaisia.

---

(1)  Nykyinen 116 artikla.

(2)  Nykyinen 116 artiklan 3 kohta.

---

LIITE III

117 JA 118 ARTIKLAN MUKAISIA KIRJALLISESTI VASTATTAVIA KYSYMYKSIÄ KOSKEVAT OHJEET

| 1. | Kirjallisesti vastattavan kysymyksen






  — | vastaanottaja, jolle kysymys välitetään tavanomaisia toimielinten välisiä kanavia pitkin, on ilmoitettava selvästi, |
| --- | --- | --- |

1.

Kirjallisesti vastattavan kysymyksen

—

vastaanottaja, jolle kysymys välitetään tavanomaisia toimielinten välisiä kanavia pitkin, on ilmoitettava selvästi,

| — | on kuuluttava vastaanottajan toimivaltaan ja vastuualueeseen ja sillä on oltava yleistä merkitystä, |
| --- | --- |

—

on kuuluttava vastaanottajan toimivaltaan ja vastuualueeseen ja sillä on oltava yleistä merkitystä,

| — | on oltava tiivis ja sisällettävä ymmärrettävä kysymys, |
| --- | --- |

—

on oltava tiivis ja sisällettävä ymmärrettävä kysymys,

| — | kieli ei saa olla loukkaavaa, |
| --- | --- |

—

kieli ei saa olla loukkaavaa,

| — | ei pidä liittyä puhtaasti henkilökohtaisiin asioihin. |
| --- | --- |

—

ei pidä liittyä puhtaasti henkilökohtaisiin asioihin.

| 2. | Ellei kysymys ole näiden ohjeiden mukainen, sihteeristö antaa kysymyksen esittäjälle neuvoja siitä, miten kysymys pitäisi laatia, jotta se voidaan ottaa käsiteltäväksi. |
| --- | --- |

2.

Ellei kysymys ole näiden ohjeiden mukainen, sihteeristö antaa kysymyksen esittäjälle neuvoja siitä, miten kysymys pitäisi laatia, jotta se voidaan ottaa käsiteltäväksi.

| 3. | Jos kuuden edeltävän kuukauden aikana on esitetty sama tai samankaltainen kysymys ja siihen on vastattu tai mikäli kysymyksessä ainoastaan pyydetään parlamentin tietyn päätöslauselman johdosta toteutettuja toimenpiteitä koskevia tietoja, jollaisia komissio on jo antanut täydentävässä kirjallisessa kannanotossa, sihteeristö toimittaa kysymyksen esittäjälle jäljennöksen aikaisemmasta kysymyksestä ja vastauksesta. Uudelleen esitettyä kysymystä ei toimiteta vastaanottajalle, paitsi jos kysymyksen esittäjä vetoaa asiaa koskeviin merkittäviin uusiin seikkoihin tai haluaa asiasta lisätietoja. |
| --- | --- |

3.

Jos kuuden edeltävän kuukauden aikana on esitetty sama tai samankaltainen kysymys ja siihen on vastattu tai mikäli kysymyksessä ainoastaan pyydetään parlamentin tietyn päätöslauselman johdosta toteutettuja toimenpiteitä koskevia tietoja, jollaisia komissio on jo antanut täydentävässä kirjallisessa kannanotossa, sihteeristö toimittaa kysymyksen esittäjälle jäljennöksen aikaisemmasta kysymyksestä ja vastauksesta. Uudelleen esitettyä kysymystä ei toimiteta vastaanottajalle, paitsi jos kysymyksen esittäjä vetoaa asiaa koskeviin merkittäviin uusiin seikkoihin tai haluaa asiasta lisätietoja.

| 4. | Jos kysymyksen tarkoituksena on saada sellaisia asiatietoja tai tilastotietoja, jotka ovat jo parlamentin kirjaston saatavilla, kirjasto ilmoittaa asiasta jäsenelle, joka voi peruuttaa kysymyksensä. |
| --- | --- |

4.

Jos kysymyksen tarkoituksena on saada sellaisia asiatietoja tai tilastotietoja, jotka ovat jo parlamentin kirjaston saatavilla, kirjasto ilmoittaa asiasta jäsenelle, joka voi peruuttaa kysymyksensä.

| 5. | Toisiinsa liittyviä asioita koskeviin kysymyksiin voidaan vastata yhteisesti. |
| --- | --- |

5.

Toisiinsa liittyviä asioita koskeviin kysymyksiin voidaan vastata yhteisesti.

---

LIITE IV

OHJEITA JA YLEISPERIAATTEITA, JOITA ON NOUDATETTAVA VALITTAESSA AIHEITA 122 ARTIKLAN MUKAISTEN, IHMISOIKEUKSIEN SEKÄ DEMOKRATIAN JA OIKEUSVALTION PERIAATTEIDEN LOUKKAUKSIA KOSKEVISTA TAPAUKSISTA KÄYTÄVIEN KESKUSTELUJEN ESITYSLISTALLE

Perusperiaatteet

| 1. | Etusijalla ovat päätöslauselmaesitykset, joissa parlamentti ilmaisee ennalta kantansa tiettyyn tapahtumaan ja jotka on osoitettu neuvostolle, komissiolle, jäsenvaltioille, muille valtioille tai kansainvälisille järjestöille, edellyttäen että kyseinen istuntojakso on ainoa Euroopan parlamentin istuntojakso, jonka aikana äänestys voidaan ajoissa toimittaa. |
| --- | --- |

1.

Etusijalla ovat päätöslauselmaesitykset, joissa parlamentti ilmaisee ennalta kantansa tiettyyn tapahtumaan ja jotka on osoitettu neuvostolle, komissiolle, jäsenvaltioille, muille valtioille tai kansainvälisille järjestöille, edellyttäen että kyseinen istuntojakso on ainoa Euroopan parlamentin istuntojakso, jonka aikana äänestys voidaan ajoissa toimittaa.

| 2. | Päätöslauselmaesitykset saavat olla enintään 500 sanan pituisia. |
| --- | --- |

2.

Päätöslauselmaesitykset saavat olla enintään 500 sanan pituisia.

| 3. | Aiheet, jotka liittyvät Euroopan unionille perussopimuksissa määrättyihin velvollisuuksiin, on asetettava etusijalle, mikäli ne ovat erittäin tärkeitä. |
| --- | --- |

3.

Aiheet, jotka liittyvät Euroopan unionille perussopimuksissa määrättyihin velvollisuuksiin, on asetettava etusijalle, mikäli ne ovat erittäin tärkeitä.

| 4. | Esityslistalle otetaan aiheita sen verran, että kustakin aiheesta voidaan käydä keskustelu, joka on suhteessa asian tärkeyteen. Aiheita tulisi olla enintään kolme, alakohdat mukaan lukien. |
| --- | --- |

4.

Esityslistalle otetaan aiheita sen verran, että kustakin aiheesta voidaan käydä keskustelu, joka on suhteessa asian tärkeyteen. Aiheita tulisi olla enintään kolme, alakohdat mukaan lukien.

Soveltamista koskevat säännöt

| 5. | Ensisijaisuutta koskevat periaatteet, joita sovelletaan laadittaessa luettelo aiheista, jotka otetaan ihmisoikeuksien sekä demokratian ja oikeusvaltion periaatteiden loukkauksia koskevista tapauksista käytävien keskustelujen esityslistalle, on ilmoitettava parlamentille ja poliittisille ryhmille. |
| --- | --- |

5.

Ensisijaisuutta koskevat periaatteet, joita sovelletaan laadittaessa luettelo aiheista, jotka otetaan ihmisoikeuksien sekä demokratian ja oikeusvaltion periaatteiden loukkauksia koskevista tapauksista käytävien keskustelujen esityslistalle, on ilmoitettava parlamentille ja poliittisille ryhmille.

Puheajan rajoittaminen ja jakaminen

| 6. | Ajankäytön tehostamiseksi puhemies voi poliittisten ryhmien puheenjohtajia kuultuaan sopia neuvoston ja komission kanssa, että niiden mahdollista puheaikaa ihmisoikeuksien sekä demokratian ja oikeusvaltion periaatteiden loukkauksia koskevista tapauksista käytävässä keskustelussa voidaan rajoittaa. |
| --- | --- |

6.

Ajankäytön tehostamiseksi puhemies voi poliittisten ryhmien puheenjohtajia kuultuaan sopia neuvoston ja komission kanssa, että niiden mahdollista puheaikaa ihmisoikeuksien sekä demokratian ja oikeusvaltion periaatteiden loukkauksia koskevista tapauksista käytävässä keskustelussa voidaan rajoittaa.

Tarkistusten jättämisen määräaika

| 7. | Tarkistusten jättämisen määräaika on asetettava niin, että jäsenillä ja poliittisilla ryhmillä on riittävästi aikaa käsitellä tarkistuksia asianmukaisesti ennen päätöslauselmaesityksistä käytävää keskustelua sen jälkeen, kun tarkistukset on jaettu virallisilla kielillä. |
| --- | --- |

7.

Tarkistusten jättämisen määräaika on asetettava niin, että jäsenillä ja poliittisilla ryhmillä on riittävästi aikaa käsitellä tarkistuksia asianmukaisesti ennen päätöslauselmaesityksistä käytävää keskustelua sen jälkeen, kun tarkistukset on jaettu virallisilla kielillä.

---

LIITE V

Poistettu

---

LIITE VI

VASTUUVAPAUDEN MYÖNTÄMISPÄÄTÖSTEN KÄSITTELY JA HYVÄKSYMINEN

1 artikla

Asiakirjat

1.   Seuraavat asiakirjat painetaan ja jaetaan:

| a) | komission antama tulo- ja menoselvitys, varainhoitoselvitys ja tase; |
| --- | --- |

a)

komission antama tulo- ja menoselvitys, varainhoitoselvitys ja tase;

| b) | tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus ja erityiskertomukset sekä niihin liittyvät toimielinten vastaukset; |
| --- | --- |

b)

tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus ja erityiskertomukset sekä niihin liittyvät toimielinten vastaukset;

| c) | tilintarkastustuomioistuimen Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 287 artiklan mukaisesti antama tarkastuslausuma tilien luotettavuudesta sekä niiden perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta; |
| --- | --- |

c)

tilintarkastustuomioistuimen Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 287 artiklan mukaisesti antama tarkastuslausuma tilien luotettavuudesta sekä niiden perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta;

| d) | neuvoston suositus. |
| --- | --- |

d)

neuvoston suositus.

2.   Nämä asiakirjat lähetetään asiasta vastaavaan valiokuntaan. Valiokunnat, joita asia koskee, voivat antaa lausunnon.

3.   Jos muut valiokunnat haluavat antaa asiasta lausunnon, puhemies asettaa määräajan, jonka kuluessa lausunto on toimitettava asiasta vastaavalle valiokunnalle.

2 artikla

Mietinnön käsittely

1.   Parlamentti käsittelee asiasta vastaavan valiokunnan laatiman mietinnön vastuuvapaudesta tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksen hyväksymistä seuraavan vuoden 30. päivään huhtikuuta mennessä varainhoitoasetuksen mukaisesti.

2.   Tarkistuksia ja äänestyksiä koskevia työjärjestyksen artikloita sovelletaan, jollei tässä liitteessä toisin määrätä.

3 artikla

Mietinnön sisältö

1.   Asiasta vastaavan valiokunnan mietintö vastuuvapaudesta sisältää

| a) | päätösehdotuksen vastuuvapauden myöntämisestä tai vastuuvapauspäätöksen lykkäämisestä (äänestys huhtikuun täysistunnossa) tai päätösehdotuksen vastuuvapauden myöntämisestä tai epäämisestä (äänestys lokakuun täysistunnossa); |
| --- | --- |

a)

päätösehdotuksen vastuuvapauden myöntämisestä tai vastuuvapauspäätöksen lykkäämisestä (äänestys huhtikuun täysistunnossa) tai päätösehdotuksen vastuuvapauden myöntämisestä tai epäämisestä (äänestys lokakuun täysistunnossa);

| b) | päätösehdotuksen, joka päättää unionin kaikkien tulojen, menojen, varojen ja velkojen tilit; |
| --- | --- |

b)

päätösehdotuksen, joka päättää unionin kaikkien tulojen, menojen, varojen ja velkojen tilit;

| c) | päätöslauselmaesityksen, joka sisältää a alakohdassa tarkoitettuun päätösehdotukseen liittyvät huomautukset; päätöslauselmaesitykseen sisältyy sekä arvio komission budjettihallinnosta varainhoitovuoden aikana että huomioita menojen toteutuksesta tulevaisuudessa; |
| --- | --- |

c)

päätöslauselmaesityksen, joka sisältää a alakohdassa tarkoitettuun päätösehdotukseen liittyvät huomautukset; päätöslauselmaesitykseen sisältyy sekä arvio komission budjettihallinnosta varainhoitovuoden aikana että huomioita menojen toteutuksesta tulevaisuudessa;

| d) | liitteenä luettelon komissiolta saaduista asiakirjoista sekä siltä pyydetyistä asiakirjoista, joita ei ole saatu; |
| --- | --- |

d)

liitteenä luettelon komissiolta saaduista asiakirjoista sekä siltä pyydetyistä asiakirjoista, joita ei ole saatu;

| e) | asianomaisten valiokuntien lausunnot. |
| --- | --- |

e)

asianomaisten valiokuntien lausunnot.

2.   Jos asiasta vastaava valiokunta ehdottaa vastuuvapauspäätöksen lykkäämistä, asiaa koskevassa päätöslauselmaesityksessä on mainittava erityisesti myös

| a) | lykkäämisen syyt; |
| --- | --- |

a)

lykkäämisen syyt;

| b) | komissiolta odotettavat jatkotoimet sekä niiden määräajat; |
| --- | --- |

b)

komissiolta odotettavat jatkotoimet sekä niiden määräajat;

| c) | asiakirjat, jotka parlamentti tarvitsee voidakseen tehdä perustellun päätöksen. |
| --- | --- |

c)

asiakirjat, jotka parlamentti tarvitsee voidakseen tehdä perustellun päätöksen.

4 artikla

Käsittely ja äänestykset parlamentissa

1.   Asiasta vastaavan valiokunnan mietintö vastuuvapaudesta otetaan sen jättämistä seuraavan istuntojakson esityslistalle.

2.   Tarkistuksia voidaan jättää vain 3 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisesti esitettyyn päätöslauselmaesitykseen.

3.   Päätösehdotuksista ja päätöslauselmaesityksestä äänestetään 3 artiklassa esitetyssä järjestyksessä, ellei 5 artiklassa muuta edellytetä.

4.   Parlamentti tekee päätöksen annettujen äänten enemmistöllä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 231 artiklan mukaisesti.

5 artikla

Erilaiset menettelyt

1.   Huhtikuun täysistuntoäänestys

Menettelyn ensimmäisessä vaiheessa vastuuvapautta koskevassa mietinnössä ehdotetaan joko vastuuvapauden myöntämistä tai vastuuvapauspäätöksen lykkäämistä.

| a) | Jos vastuuvapauden myöntämistä koskeva ehdotus saa enemmistön, vastuuvapaus myönnetään. Tällöin myös tilit päätetään.
  Jos vastuuvapauden myöntämistä koskeva ehdotus ei saa enemmistöä, vastuuvapauspäätöstä lykätään ja asiasta vastaava valiokunta esittää kuuden kuukauden kuluessa uuden mietinnön, johon sisältyy uusi ehdotus vastuuvapauden myöntämisestä tai epäämisestä. |
| --- | --- |

a)

Jos vastuuvapauden myöntämistä koskeva ehdotus saa enemmistön, vastuuvapaus myönnetään. Tällöin myös tilit päätetään.

Jos vastuuvapauden myöntämistä koskeva ehdotus ei saa enemmistöä, vastuuvapauspäätöstä lykätään ja asiasta vastaava valiokunta esittää kuuden kuukauden kuluessa uuden mietinnön, johon sisältyy uusi ehdotus vastuuvapauden myöntämisestä tai epäämisestä.

| b) | Jos vastuuvapauspäätöksen lykkäämistä koskeva ehdotus hyväksytään, asiasta vastaava valiokunta esittää kuuden kuukauden kuluessa uuden mietinnön, johon sisältyy uusi ehdotus vastuuvapauden myöntämisestä tai epäämisestä. Tässä tapauksessa myös tilien päättämistä lykätään ja sitä ehdotetaan uudestaan uudessa mietinnössä.
  Jos vastuuvapauspäätöksen lykkäämistä koskeva ehdotus ei saa enemmistöä, vastuuvapaus katsotaan myönnetyksi. Tällöin päätös merkitsee myös tilien päättämistä. Päätöslauselmaesityksestä voidaan silti äänestää. |
| --- | --- |

b)

Jos vastuuvapauspäätöksen lykkäämistä koskeva ehdotus hyväksytään, asiasta vastaava valiokunta esittää kuuden kuukauden kuluessa uuden mietinnön, johon sisältyy uusi ehdotus vastuuvapauden myöntämisestä tai epäämisestä. Tässä tapauksessa myös tilien päättämistä lykätään ja sitä ehdotetaan uudestaan uudessa mietinnössä.

Jos vastuuvapauspäätöksen lykkäämistä koskeva ehdotus ei saa enemmistöä, vastuuvapaus katsotaan myönnetyksi. Tällöin päätös merkitsee myös tilien päättämistä. Päätöslauselmaesityksestä voidaan silti äänestää.

2.   Lokakuun täysistuntoäänestys

Menettelyn toisessa vaiheessa vastuuvapausmietinnössä ehdotetaan joko vastuuvapauden myöntämistä tai epäämistä.

| a) | Jos vastuuvapauden myöntämistä koskeva ehdotus saa enemmistön, vastuuvapaus myönnetään. Tällöin myös tilit päätetään.
  Jos vastuuvapauden myöntämistä koskeva ehdotus ei saa enemmistöä, vastuuvapaus katsotaan evätyksi. Muodollinen ehdotus kyseisen vuoden tilien päättämisestä esitetään myöhemmällä istuntojaksolla, jolloin myös komissiolta pyydetään selvitys asiasta. |
| --- | --- |

a)

Jos vastuuvapauden myöntämistä koskeva ehdotus saa enemmistön, vastuuvapaus myönnetään. Tällöin myös tilit päätetään.

Jos vastuuvapauden myöntämistä koskeva ehdotus ei saa enemmistöä, vastuuvapaus katsotaan evätyksi. Muodollinen ehdotus kyseisen vuoden tilien päättämisestä esitetään myöhemmällä istuntojaksolla, jolloin myös komissiolta pyydetään selvitys asiasta.

| b) | Jos vastuuvapauden epäämistä koskeva ehdotus saa enemmistön, muodollinen esitys kyseisen vuoden tilien päättämisestä esitetään myöhemmällä istuntojaksolla, jolloin myös komissiolta pyydetään selvitys asiasta.
  Jos vastuuvapauden epäämistä koskeva ehdotus ei saa enemmistöä, vastuuvapaus katsotaan myönnetyksi. Tällöin päätös merkitsee myös tilien päättämistä. Päätöslauselmaesityksestä voidaan silti äänestää. |
| --- | --- |

b)

Jos vastuuvapauden epäämistä koskeva ehdotus saa enemmistön, muodollinen esitys kyseisen vuoden tilien päättämisestä esitetään myöhemmällä istuntojaksolla, jolloin myös komissiolta pyydetään selvitys asiasta.

Jos vastuuvapauden epäämistä koskeva ehdotus ei saa enemmistöä, vastuuvapaus katsotaan myönnetyksi. Tällöin päätös merkitsee myös tilien päättämistä. Päätöslauselmaesityksestä voidaan silti äänestää.

3.   Jos päätöslauselmaesitys tai ehdotus tilien päättämisestä sisältää määräyksiä, jotka ovat ristiriidassa vastuuvapautta koskevan parlamentin äänestyksen tuloksen kanssa, puhemies voi asiasta vastaavan valiokunnan puheenjohtajaa kuultuaan lykätä kyseistä äänestystä ja asettaa uuden määräajan tarkistusten jättämiselle.

6 artikla

Vastuuvapautta koskevien päätösten täytäntöönpano

1.   Puhemies toimittaa kaikki parlamentin 3 artiklan mukaisesti hyväksymät päätökset ja päätöslauselmat komissiolle ja kaikille muille toimielimille. Puhemies huolehtii niiden julkaisemisesta Euroopan unionin virallisen lehden sarjassa, jossa julkaistaan lainsäädäntöön kuuluvat säädökset.

2.   Vähintään kerran vuodessa asiasta vastaava valiokunta antaa parlamentille selvityksen toimenpiteistä, joihin toimielimet ovat ryhtyneet vastuuvapauden myöntämispäätöksiin liittyvien huomautusten ja parlamentin päätöslauselmiin sisältyvien, menojen täytäntöönpanoa koskevien huomautusten johdosta.

3.   Puhemies voi parlamentin puolesta, talousarvion valvonnasta vastaavan valiokunnan mietinnön perusteella ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 265 artiklan mukaisesti nostaa Euroopan unionin tuomioistuimessa kanteen asianomaista toimielintä vastaan niiden velvollisuuksien laiminlyönnistä, jotka aiheutuvat vastuuvapautta koskevaan päätökseen tai menojen toteutusta koskeviin muihin päätöslauselmiin liittyvistä huomautuksista.

---

LIITE VII

PYSYVIEN VALIOKUNTIEN TOIMIVALTA
   (1)

I.   Ulkoasiainvaliokunta

Valiokunnan toimivaltaan kuuluvat seuraavat asiat:

| 1. | yhteinen ulko- ja turvallisuuspolitiikka (YUTP) sekä Euroopan turvallisuus- ja puolustuspolitiikka (ETPP); valiokuntaa avustaa turvallisuus- ja puolustuspolitiikan alivaliokunta; |
| --- | --- |

1.

yhteinen ulko- ja turvallisuuspolitiikka (YUTP) sekä Euroopan turvallisuus- ja puolustuspolitiikka (ETPP); valiokuntaa avustaa turvallisuus- ja puolustuspolitiikan alivaliokunta;

| 2. | suhteet Euroopan unionin muihin toimielimiin ja elimiin, Yhdistyneisiin Kansakuntiin ja muihin kansainvälisiin järjestöihin sekä parlamenttien välisiin edustajakokouksiin valiokunnan toimivaltaan kuuluvissa asioissa; |
| --- | --- |

2.

suhteet Euroopan unionin muihin toimielimiin ja elimiin, Yhdistyneisiin Kansakuntiin ja muihin kansainvälisiin järjestöihin sekä parlamenttien välisiin edustajakokouksiin valiokunnan toimivaltaan kuuluvissa asioissa;

| 3. | poliittisten suhteiden lujittaminen kolmansiin maihin ja erityisesti niihin, jotka sijaitsevat unionin välittömässä läheisyydessä, laajojen yhteistyö- ja avustusohjelmien tai kansainvälisten sopimusten kuten assosiaatio- ja kumppanuussopimusten avulla; |
| --- | --- |

3.

poliittisten suhteiden lujittaminen kolmansiin maihin ja erityisesti niihin, jotka sijaitsevat unionin välittömässä läheisyydessä, laajojen yhteistyö- ja avustusohjelmien tai kansainvälisten sopimusten kuten assosiaatio- ja kumppanuussopimusten avulla;

| 4. | Euroopan valtioiden unioniin liittymistä koskevien neuvottelujen käynnistäminen, seuranta ja päättäminen; |
| --- | --- |

4.

Euroopan valtioiden unioniin liittymistä koskevien neuvottelujen käynnistäminen, seuranta ja päättäminen;

| 5. | ihmisoikeuksia, vähemmistöjen suojelua ja demokraattisten arvojen edistämistä kolmansissa maissa koskevat kysymykset; valiokuntaa avustaa ihmisoikeuksien alivaliokunta; muiden tällä alalla toimivaltaisten valiokuntien tai elinten jäsenet kutsutaan alivaliokunnan kokouksiin, tämän kuitenkaan rajoittamatta asiaa koskevien määräysten soveltamista. |
| --- | --- |

5.

ihmisoikeuksia, vähemmistöjen suojelua ja demokraattisten arvojen edistämistä kolmansissa maissa koskevat kysymykset; valiokuntaa avustaa ihmisoikeuksien alivaliokunta; muiden tällä alalla toimivaltaisten valiokuntien tai elinten jäsenet kutsutaan alivaliokunnan kokouksiin, tämän kuitenkaan rajoittamatta asiaa koskevien määräysten soveltamista.

Valiokunta huolehtii toimivaltaansa kuuluvien parlamentaaristen sekavaliokuntien ja yhteistyövaliokuntien sekä parlamenttien välisistä suhteista vastaavien valtuuskuntien, tilapäisten valtuuskuntien ja vaalitarkkailuvaltuuskuntien työskentelyn yhteensovittamisesta.

II.   Kehitysyhteistyövaliokunta

Valiokunnan toimivaltaan kuuluvat seuraavat asiat:

| 1. | Euroopan unionin kehitysyhteistyöpolitiikan edistäminen, toteuttaminen ja valvonta, erityisesti






  a) | poliittinen vuoropuhelu kehitysmaiden kanssa sekä kahdenvälisesti että kansainvälisissä järjestöissä ja parlamenttien välisillä foorumeilla; |
| --- | --- | --- |

1.

Euroopan unionin kehitysyhteistyöpolitiikan edistäminen, toteuttaminen ja valvonta, erityisesti

a)

poliittinen vuoropuhelu kehitysmaiden kanssa sekä kahdenvälisesti että kansainvälisissä järjestöissä ja parlamenttien välisillä foorumeilla;

| b) | kehitysapu ja yhteistyösopimukset kehitysmaiden kanssa; |
| --- | --- |

b)

kehitysapu ja yhteistyösopimukset kehitysmaiden kanssa;

| c) | demokraattisten arvojen, hyvän hallinnon ja ihmisoikeuksien edistäminen kehitysmaissa; |
| --- | --- |

c)

demokraattisten arvojen, hyvän hallinnon ja ihmisoikeuksien edistäminen kehitysmaissa;

| 2. | AKT–EU-kumppanuussopimukseen liittyvät kysymykset ja suhteet asianomaisiin elimiin; |
| --- | --- |

2.

AKT–EU-kumppanuussopimukseen liittyvät kysymykset ja suhteet asianomaisiin elimiin;

| 3. | Euroopan parlamentin osallistuminen vaalitarkkailutehtäviin, tarvittaessa yhteistyössä muiden asiasta vastaavien valiokuntien ja valtuuskuntien kanssa. |
| --- | --- |

3.

Euroopan parlamentin osallistuminen vaalitarkkailutehtäviin, tarvittaessa yhteistyössä muiden asiasta vastaavien valiokuntien ja valtuuskuntien kanssa.

Valiokunta huolehtii toimivaltaansa kuuluvien parlamenttien välisistä suhteista vastaavien valtuuskuntien ja tilapäisten valtuuskuntien työskentelyn yhteensovittamisesta.

III.   Kansainvälisen kaupan valiokunta

Valiokunnan toimivaltaan kuuluvat seuraavat asiat:

Euroopan unionin yhteisen kauppapolitiikan laatiminen ja toteuttaminen sekä unionin ulkoiset taloussuhteet, erityisesti

| 1. | rahoitus-, talous- ja kauppasuhteet kolmansiin maihin ja alueellisiin järjestöihin; |
| --- | --- |

1.

rahoitus-, talous- ja kauppasuhteet kolmansiin maihin ja alueellisiin järjestöihin;

| 2. | tekninen yhdenmukaistaminen tai standardointi kansainvälisen oikeuden välineiden kattamilla aloilla; |
| --- | --- |

2.

tekninen yhdenmukaistaminen tai standardointi kansainvälisen oikeuden välineiden kattamilla aloilla;

| 3. | suhteet kansainvälisiin järjestöihin ja järjestöihin, jotka edistävät taloudellista ja kaupallista yhdentymistä unionin ulkopuolella; |
| --- | --- |

3.

suhteet kansainvälisiin järjestöihin ja järjestöihin, jotka edistävät taloudellista ja kaupallista yhdentymistä unionin ulkopuolella;

| 4. | suhteet Maailman kauppajärjestöön, mukaan lukien sen parlamentaarinen ulottuvuus. |
| --- | --- |

4.

suhteet Maailman kauppajärjestöön, mukaan lukien sen parlamentaarinen ulottuvuus.

Valiokunta on yhteydessä parlamenttien välisistä suhteista vastaaviin valtuuskuntiin ja tilapäisiin valtuuskuntiin kysymyksissä, jotka koskevat kolmansiin maihin ylläpidettävien suhteiden taloudellisia ja kaupallisia näkökohtia.

IV.   Budjettivaliokunta

Valiokunnan toimivaltaan kuuluvat seuraavat asiat:

| 1. | Euroopan unionin tulojen ja menojen monivuotinen rahoituskehys sekä unionin omien varojen järjestelmä; |
| --- | --- |

1.

Euroopan unionin tulojen ja menojen monivuotinen rahoituskehys sekä unionin omien varojen järjestelmä;

| 2. | parlamentin budjettivalta, eritoten unionin talousarvioon liittyvät valtaoikeudet, sekä toimielinten välisten sopimusten neuvotteleminen ja soveltaminen tällä alalla; |
| --- | --- |

2.

parlamentin budjettivalta, eritoten unionin talousarvioon liittyvät valtaoikeudet, sekä toimielinten välisten sopimusten neuvotteleminen ja soveltaminen tällä alalla;

| 3. | parlamentin ennakkoarvion vahvistaminen työjärjestyksessä määrätyn menettelyn mukaisesti; |
| --- | --- |

3.

parlamentin ennakkoarvion vahvistaminen työjärjestyksessä määrätyn menettelyn mukaisesti;

| 4. | hajautettujen erillisvirastojen talousarvio; |
| --- | --- |

4.

hajautettujen erillisvirastojen talousarvio;

| 5. | Euroopan investointipankin rahoitustoiminta; |
| --- | --- |

5.

Euroopan investointipankin rahoitustoiminta;

| 6. | Euroopan kehitysrahaston budjetointi, tämän kuitenkaan rajoittamatta AKT–EU-kumppanuussopimuksesta vastaavan valiokunnan toimivaltaa; |
| --- | --- |

6.

Euroopan kehitysrahaston budjetointi, tämän kuitenkaan rajoittamatta AKT–EU-kumppanuussopimuksesta vastaavan valiokunnan toimivaltaa;

| 7. | kaikkien unionin säädösten rahoitusvaikutukset ja yhteensopivuus monivuotisen rahoituskehyksen kanssa, tämän kuitenkaan rajoittamatta asiasta vastaavien valiokuntien toimivaltaa; |
| --- | --- |

7.

kaikkien unionin säädösten rahoitusvaikutukset ja yhteensopivuus monivuotisen rahoituskehyksen kanssa, tämän kuitenkaan rajoittamatta asiasta vastaavien valiokuntien toimivaltaa;

| 8. | kuluvan varainhoitovuoden talousarvion toteuttamisen seuranta ja arviointi, sen estämättä, mitä työjärjestyksen 78 artiklan 1 kohdassa määrätään, määrärahasiirrot, henkilöstötaulukoihin liittyvät menettelyt, hallintomäärärahat ja lausunnot kiinteistöihin liittyvistä hankkeista, joilla on huomattavaa taloudellista vaikutusta; |
| --- | --- |

8.

kuluvan varainhoitovuoden talousarvion toteuttamisen seuranta ja arviointi, sen estämättä, mitä työjärjestyksen 78 artiklan 1 kohdassa määrätään, määrärahasiirrot, henkilöstötaulukoihin liittyvät menettelyt, hallintomäärärahat ja lausunnot kiinteistöihin liittyvistä hankkeista, joilla on huomattavaa taloudellista vaikutusta;

| 9. | varainhoitoasetus, lukuun ottamatta talousarvion toteuttamista, hallinnointia ja tarkastusta koskevia kysymyksiä. |
| --- | --- |

9.

varainhoitoasetus, lukuun ottamatta talousarvion toteuttamista, hallinnointia ja tarkastusta koskevia kysymyksiä.

V.   Talousarvion valvontavaliokunta

Valiokunnan toimivaltaan kuuluvat seuraavat asiat:

| 1. | Euroopan unionin ja Euroopan kehitysrahaston talousarvion toteuttamisen valvonta sekä parlamentin tekemät vastuuvapauspäätökset, sisäinen vastuuvapausmenettely mukaan lukien, ja kyseisiin päätöksiin tai niiden täytäntöönpanoon liittyvät toimet; |
| --- | --- |

1.

Euroopan unionin ja Euroopan kehitysrahaston talousarvion toteuttamisen valvonta sekä parlamentin tekemät vastuuvapauspäätökset, sisäinen vastuuvapausmenettely mukaan lukien, ja kyseisiin päätöksiin tai niiden täytäntöönpanoon liittyvät toimet;

| 2. | Euroopan unionin, sen toimielinten ja sen rahoittamien elinten tilien ja taseiden päättäminen, esittäminen ja tarkastus, mukaan lukien siirrettävien määrärahojen ja saldojen vahvistaminen; |
| --- | --- |

2.

Euroopan unionin, sen toimielinten ja sen rahoittamien elinten tilien ja taseiden päättäminen, esittäminen ja tarkastus, mukaan lukien siirrettävien määrärahojen ja saldojen vahvistaminen;

| 3. | Euroopan investointipankin rahoitustoiminnan valvonta; |
| --- | --- |

3.

Euroopan investointipankin rahoitustoiminnan valvonta;

| 4. | unionin eri rahoitusmuotojen kustannustehokkuuden seuranta unionin politiikan toteutuksessa; |
| --- | --- |

4.

unionin eri rahoitusmuotojen kustannustehokkuuden seuranta unionin politiikan toteutuksessa;

| 5. | unionin talousarvion toteuttamiseen liittyvien petosten ja sääntöjenvastaisuuksien käsittely ja tällaisten tapausten torjumiseen ja niitä koskevaan syytteeseenpanoon liittyvät toimet sekä unionin taloudellisten etujen suojelu yleensä; |
| --- | --- |

5.

unionin talousarvion toteuttamiseen liittyvien petosten ja sääntöjenvastaisuuksien käsittely ja tällaisten tapausten torjumiseen ja niitä koskevaan syytteeseenpanoon liittyvät toimet sekä unionin taloudellisten etujen suojelu yleensä;

| 6. | suhteet tilintarkastustuomioistuimeen, sen jäsenten nimittäminen ja sen kertomusten käsittely; |
| --- | --- |

6.

suhteet tilintarkastustuomioistuimeen, sen jäsenten nimittäminen ja sen kertomusten käsittely;

| 7. | varainhoitoasetus talousarvion toteuttamista, hallinnointia ja tarkastusta koskevissa asioissa. |
| --- | --- |

7.

varainhoitoasetus talousarvion toteuttamista, hallinnointia ja tarkastusta koskevissa asioissa.

VI.   Talous- ja raha-asioiden valiokunta

Valiokunnan toimivaltaan kuuluvat seuraavat asiat:

| 1. | unionin talous- ja rahapolitiikka, talous- ja rahaliiton sekä Euroopan valuutta- ja rahoitusjärjestelmän toiminta (mukaan lukien suhteet asiaankuuluviin instituutioihin tai järjestöihin); |
| --- | --- |

1.

unionin talous- ja rahapolitiikka, talous- ja rahaliiton sekä Euroopan valuutta- ja rahoitusjärjestelmän toiminta (mukaan lukien suhteet asiaankuuluviin instituutioihin tai järjestöihin);

| 2. | pääoman ja maksujen vapaa liikkuvuus (rajatylittävät maksut, yhtenäinen maksualue, maksutase, pääoman liikkeet sekä otto- ja antolainauspolitiikka, kolmansista maista peräisin olevan pääoman liikkeiden valvonta, Euroopan unionin pääoman vientiin kannustavat toimet); |
| --- | --- |

2.

pääoman ja maksujen vapaa liikkuvuus (rajatylittävät maksut, yhtenäinen maksualue, maksutase, pääoman liikkeet sekä otto- ja antolainauspolitiikka, kolmansista maista peräisin olevan pääoman liikkeiden valvonta, Euroopan unionin pääoman vientiin kannustavat toimet);

| 3. | kansainvälinen valuutta- ja rahoitusjärjestelmä (mukaan lukien suhteet rahoitus- ja rahalaitoksiin ja -järjestöihin); |
| --- | --- |

3.

kansainvälinen valuutta- ja rahoitusjärjestelmä (mukaan lukien suhteet rahoitus- ja rahalaitoksiin ja -järjestöihin);

| 4. | kilpailua ja valtiontukia sekä julkisia tukia koskevat säännöt; |
| --- | --- |

4.

kilpailua ja valtiontukia sekä julkisia tukia koskevat säännöt;

| 5. | verosäännökset; |
| --- | --- |

5.

verosäännökset;

| 6. | rahoituspalvelujen, -laitosten ja -markkinoiden sääntely ja valvonta, mukaan lukien tilinpäätöstiedot, tilintarkastukset, tilinpitosäännöt, omistajaohjaus ja -valvonta ja muut yritysoikeuden piiriin kuuluvat asiat, jotka koskevat erityisesti rahoituspalveluja. |
| --- | --- |

6.

rahoituspalvelujen, -laitosten ja -markkinoiden sääntely ja valvonta, mukaan lukien tilinpäätöstiedot, tilintarkastukset, tilinpitosäännöt, omistajaohjaus ja -valvonta ja muut yritysoikeuden piiriin kuuluvat asiat, jotka koskevat erityisesti rahoituspalveluja.

VII.   Työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunta

Valiokunnan toimivaltaan kuuluvat seuraavat asiat:

| 1. | työllisyyspolitiikka ja kaikki sosiaalipolitiikan osa-alueet, kuten työolot, sosiaaliturva ja sosiaalinen suojelu; |
| --- | --- |

1.

työllisyyspolitiikka ja kaikki sosiaalipolitiikan osa-alueet, kuten työolot, sosiaaliturva ja sosiaalinen suojelu;

| 2. | työterveys- ja työturvallisuustoimet; |
| --- | --- |

2.

työterveys- ja työturvallisuustoimet;

| 3. | Euroopan sosiaalirahasto; |
| --- | --- |

3.

Euroopan sosiaalirahasto;

| 4. | ammatillista koulutusta koskeva politiikka, mukaan lukien ammattipätevyys; |
| --- | --- |

4.

ammatillista koulutusta koskeva politiikka, mukaan lukien ammattipätevyys;

| 5. | työntekijöiden ja eläkeläisten vapaa liikkuvuus; |
| --- | --- |

5.

työntekijöiden ja eläkeläisten vapaa liikkuvuus;

| 6. | työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu; |
| --- | --- |

6.

työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu;

| 7. | kaikenlainen syrjintä työssä ja työmarkkinoilla, lukuun ottamatta sukupuoleen perustuvaa syrjintää; |
| --- | --- |

7.

kaikenlainen syrjintä työssä ja työmarkkinoilla, lukuun ottamatta sukupuoleen perustuvaa syrjintää;

| 8. | suhteet






  — | Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskukseen (Cedefop), |
| --- | --- | --- |

8.

suhteet

—

Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskukseen (Cedefop),

| — | Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiöön, |
| --- | --- |

—

Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiöön,

| — | Euroopan koulutussäätiöön, ja |
| --- | --- |

—

Euroopan koulutussäätiöön, ja

| — | Euroopan työterveys- ja työturvallisuusvirastoon |
| --- | --- |

—

Euroopan työterveys- ja työturvallisuusvirastoon

sekä suhteet muihin asiaankuuluviin Euroopan unionin elimiin ja kansainvälisiin järjestöihin.

VIII.   Ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunta

Valiokunnan toimivaltaan kuuluvat seuraavat asiat:

| 1. | ympäristöpolitiikka ja ympäristönsuojelutoimet, erityisesti






  a) | ilman, maaperän ja vesien pilaantuminen, jätehuolto ja kierrätys, vaaralliset aineet ja valmisteet, melurajat, ilmastonmuutos, biologisen monimuotoisuuden suojelu; |
| --- | --- | --- |

1.

ympäristöpolitiikka ja ympäristönsuojelutoimet, erityisesti

a)

ilman, maaperän ja vesien pilaantuminen, jätehuolto ja kierrätys, vaaralliset aineet ja valmisteet, melurajat, ilmastonmuutos, biologisen monimuotoisuuden suojelu;

| b) | kestävä kehitys; |
| --- | --- |

b)

kestävä kehitys;

| c) | ympäristönsuojelua koskevat kansainväliset ja alueelliset toimet ja sopimukset; |
| --- | --- |

c)

ympäristönsuojelua koskevat kansainväliset ja alueelliset toimet ja sopimukset;

| d) | ympäristövahinkojen korjaaminen; |
| --- | --- |

d)

ympäristövahinkojen korjaaminen;

| e) | pelastuspalvelu; |
| --- | --- |

e)

pelastuspalvelu;

| f) | Euroopan ympäristökeskus; |
| --- | --- |

f)

Euroopan ympäristökeskus;

| g) | Euroopan kemikaalivirasto; |
| --- | --- |

g)

Euroopan kemikaalivirasto;

| 2. | kansanterveys, erityisesti






  a) | kansanterveyden alan ohjelmat ja erityistoimet; |
| --- | --- | --- |

2.

kansanterveys, erityisesti

a)

kansanterveyden alan ohjelmat ja erityistoimet;

| b) | lääketuotteet ja kosmetiikka; |
| --- | --- |

b)

lääketuotteet ja kosmetiikka;

| c) | bioterrorismin terveysnäkökohdat; |
| --- | --- |

c)

bioterrorismin terveysnäkökohdat;

| d) | Euroopan lääkevirasto sekä Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskus; |
| --- | --- |

d)

Euroopan lääkevirasto sekä Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskus;

| 3. | elintarvikkeiden turvallisuutta koskevat kysymykset, erityisesti






  a) | elintarvikkeiden merkinnät ja elintarvikkeiden turvallisuus; |
| --- | --- | --- |

3.

elintarvikkeiden turvallisuutta koskevat kysymykset, erityisesti

a)

elintarvikkeiden merkinnät ja elintarvikkeiden turvallisuus;

| b) | ihmisten terveyden suojelua koskeva eläinlääkintälainsäädäntö; elintarvikkeiden ja elintarvikkeiden tuotannon kansanterveydellinen valvonta; |
| --- | --- |

b)

ihmisten terveyden suojelua koskeva eläinlääkintälainsäädäntö; elintarvikkeiden ja elintarvikkeiden tuotannon kansanterveydellinen valvonta;

| c) | Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen sekä elintarvike- ja eläinlääkintätoimisto. |
| --- | --- |

c)

Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen sekä elintarvike- ja eläinlääkintätoimisto.

IX.   Teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunta

Valiokunnan toimivaltaan kuuluvat seuraavat asiat:

| 1. | unionin teollisuuspolitiikka ja uuden tekniikan soveltaminen, mukaan lukien pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskevat toimet; |
| --- | --- |

1.

unionin teollisuuspolitiikka ja uuden tekniikan soveltaminen, mukaan lukien pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskevat toimet;

| 2. | unionin tutkimuspolitiikka, mukaan lukien tutkimustulosten levittäminen ja hyödyntäminen; |
| --- | --- |

2.

unionin tutkimuspolitiikka, mukaan lukien tutkimustulosten levittäminen ja hyödyntäminen;

| 3. | avaruuspolitiikka; |
| --- | --- |

3.

avaruuspolitiikka;

| 4. | yhteisen tutkimuskeskuksen ja ydinmittausten keskusviraston toiminta sekä JET, ITER ja muut saman alan hankkeet; |
| --- | --- |

4.

yhteisen tutkimuskeskuksen ja ydinmittausten keskusviraston toiminta sekä JET, ITER ja muut saman alan hankkeet;

| 5. | unionin toimet, jotka liittyvät energiapolitiikkaan yleensä, energian toimitusvarmuuteen ja energiatehokkuuteen sekä Euroopan laajuisten verkkojen perustamiseen ja kehittämiseen energian infrastruktuurien alalla; |
| --- | --- |

5.

unionin toimet, jotka liittyvät energiapolitiikkaan yleensä, energian toimitusvarmuuteen ja energiatehokkuuteen sekä Euroopan laajuisten verkkojen perustamiseen ja kehittämiseen energian infrastruktuurien alalla;

| 6. | Euratomin perustamissopimus ja Euratomin hankintakeskus, ydinturvallisuus, ydinvoimaloiden käytöstäpoisto ja ydinjätehuolto; |
| --- | --- |

6.

Euratomin perustamissopimus ja Euratomin hankintakeskus, ydinturvallisuus, ydinvoimaloiden käytöstäpoisto ja ydinjätehuolto;

| 7. | tietoyhteiskunta ja tietotekniikka, mukaan lukien Euroopan laajuisten verkkojen perustaminen ja kehittäminen teletoiminnan infrastruktuurien alalla. |
| --- | --- |

7.

tietoyhteiskunta ja tietotekniikka, mukaan lukien Euroopan laajuisten verkkojen perustaminen ja kehittäminen teletoiminnan infrastruktuurien alalla.

X.   Sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunta

Valiokunnan toimivaltaan kuuluvat seuraavat asiat:

| 1. | sisämarkkinoita koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön yhteensovittaminen unionin tasolla ja tulliliitto, erityisesti






  a) | tavaroiden vapaa liikkuvuus, mukaan lukien teknisten standardien yhdenmukaistaminen; |
| --- | --- | --- |

1.

sisämarkkinoita koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön yhteensovittaminen unionin tasolla ja tulliliitto, erityisesti

a)

tavaroiden vapaa liikkuvuus, mukaan lukien teknisten standardien yhdenmukaistaminen;

| b) | sijoittautumisoikeus; |
| --- | --- |

b)

sijoittautumisoikeus;

| c) | palvelujen tarjoamisen vapaus, lukuun ottamatta rahoitus- ja postialaa; |
| --- | --- |

c)

palvelujen tarjoamisen vapaus, lukuun ottamatta rahoitus- ja postialaa;

| 2. | toimet sisämarkkinoiden toimintaa haittaavien mahdollisten esteiden määrittämiseksi ja poistamiseksi; |
| --- | --- |

2.

toimet sisämarkkinoiden toimintaa haittaavien mahdollisten esteiden määrittämiseksi ja poistamiseksi;

| 3. | kuluttajien taloudellisten etujen edistäminen ja suojelu sisämarkkinoiden toteuttamisessa, lukuun ottamatta kansanterveyttä ja elintarvikkeiden turvallisuutta koskevia kysymyksiä. |
| --- | --- |

3.

kuluttajien taloudellisten etujen edistäminen ja suojelu sisämarkkinoiden toteuttamisessa, lukuun ottamatta kansanterveyttä ja elintarvikkeiden turvallisuutta koskevia kysymyksiä.

XI.   Liikenne- ja matkailuvaliokunta

Valiokunnan toimivaltaan kuuluvat seuraavat asiat:

| 1. | yhteisen rautatie-, maantie-, sisävesi-, meri- ja lentoliikennepolitiikan kehittäminen, erityisesti






  a) | liikenteeseen Euroopan unionissa sovellettavat yhteiset säännöt; |
| --- | --- | --- |

1.

yhteisen rautatie-, maantie-, sisävesi-, meri- ja lentoliikennepolitiikan kehittäminen, erityisesti

a)

liikenteeseen Euroopan unionissa sovellettavat yhteiset säännöt;

| b) | Euroopan laajuisten verkkojen perustaminen ja kehittäminen liikenteen infrastruktuurien alalla; |
| --- | --- |

b)

Euroopan laajuisten verkkojen perustaminen ja kehittäminen liikenteen infrastruktuurien alalla;

| c) | liikennepalvelujen tarjoaminen ja suhteet kolmansiin maihin liikenneasioissa; |
| --- | --- |

c)

liikennepalvelujen tarjoaminen ja suhteet kolmansiin maihin liikenneasioissa;

| d) | liikenneturvallisuus; |
| --- | --- |

d)

liikenneturvallisuus;

| e) | suhteet kansainvälisiin liikennejärjestöihin; |
| --- | --- |

e)

suhteet kansainvälisiin liikennejärjestöihin;

| 2. | postipalvelut; |
| --- | --- |

2.

postipalvelut;

| 3. | matkailu. |
| --- | --- |

3.

matkailu.

XII.   Aluekehitysvaliokunta

Valiokunnan toimivaltaan kuuluvat seuraavat asiat:

alue- ja koheesiopolitiikka, erityisesti

| a) | Euroopan aluekehitysrahasto, koheesiorahasto ja muut unionin aluepolitiikan välineet; |
| --- | --- |

a)

Euroopan aluekehitysrahasto, koheesiorahasto ja muut unionin aluepolitiikan välineet;

| b) | unionin muiden politiikan alojen vaikutukset taloudelliseen ja sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen; |
| --- | --- |

b)

unionin muiden politiikan alojen vaikutukset taloudelliseen ja sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen;

| c) | unionin rakennepoliittisten välineiden koordinointi; |
| --- | --- |

c)

unionin rakennepoliittisten välineiden koordinointi;

| d) | syrjäisimmät alueet ja saaristoalueet sekä rajatylittävä ja alueiden välinen yhteistyö; |
| --- | --- |

d)

syrjäisimmät alueet ja saaristoalueet sekä rajatylittävä ja alueiden välinen yhteistyö;

| e) | suhteet alueiden komiteaan, alueiden välisen yhteistyön järjestöihin sekä paikallisiin ja alueellisiin viranomaisiin. |
| --- | --- |

e)

suhteet alueiden komiteaan, alueiden välisen yhteistyön järjestöihin sekä paikallisiin ja alueellisiin viranomaisiin.

XIII.   Maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunta

Valiokunnan toimivaltaan kuuluvat seuraavat asiat:

| 1. | yhteisen maatalouspolitiikan harjoittaminen ja kehittäminen; |
| --- | --- |

1.

yhteisen maatalouspolitiikan harjoittaminen ja kehittäminen;

| 2. | maaseudun kehittäminen, mukaan lukien asiaankuuluvien rahoitusvälineiden toiminta; |
| --- | --- |

2.

maaseudun kehittäminen, mukaan lukien asiaankuuluvien rahoitusvälineiden toiminta;

| 3. | seuraavia asioita koskeva lainsäädäntö:






  a) | eläinlääkintä ja kasvien terveys sekä eläinrehu, lukuun ottamatta toimia ihmisten terveyden suojelemiseksi; |
| --- | --- | --- |

3.

seuraavia asioita koskeva lainsäädäntö:

a)

eläinlääkintä ja kasvien terveys sekä eläinrehu, lukuun ottamatta toimia ihmisten terveyden suojelemiseksi;

| b) | karjanhoito ja eläinten hyvinvointi; |
| --- | --- |

b)

karjanhoito ja eläinten hyvinvointi;

| 4. | maataloustuotteiden laadun parantaminen; |
| --- | --- |

4.

maataloustuotteiden laadun parantaminen;

| 5. | maatalouden raaka-aineiden saanti; |
| --- | --- |

5.

maatalouden raaka-aineiden saanti;

| 6. | yhteisön kasvilajikevirasto; |
| --- | --- |

6.

yhteisön kasvilajikevirasto;

| 7. | metsätalous. |
| --- | --- |

7.

metsätalous.

XIV.   Kalatalousvaliokunta

Valiokunnan toimivaltaan kuuluvat seuraavat asiat:

| 1. | yhteisen kalatalouspolitiikan harjoittaminen, kehittäminen ja hallinnointi; |
| --- | --- |

1.

yhteisen kalatalouspolitiikan harjoittaminen, kehittäminen ja hallinnointi;

| 2. | kalavarojen säilyttäminen; |
| --- | --- |

2.

kalavarojen säilyttäminen;

| 3. | kalataloustuotteiden yhteinen markkinajärjestely; |
| --- | --- |

3.

kalataloustuotteiden yhteinen markkinajärjestely;

| 4. | kalataloutta ja vesiviljelyä koskeva rakennepolitiikka, mukaan lukien kalatalouden ohjauksen rahoitusvälineet; |
| --- | --- |

4.

kalataloutta ja vesiviljelyä koskeva rakennepolitiikka, mukaan lukien kalatalouden ohjauksen rahoitusvälineet;

| 5. | kansainväliset kalastussopimukset. |
| --- | --- |

5.

kansainväliset kalastussopimukset.

XV.   Kulttuuri- ja koulutusvaliokunta

Valiokunnan toimivaltaan kuuluvat seuraavat asiat:

| 1. | Euroopan unionin kulttuurinäkökohdat ja erityisesti






  a) | kulttuurin tuntemuksen ja kulttuuria koskevan tiedon levityksen parantaminen; |
| --- | --- | --- |

1.

Euroopan unionin kulttuurinäkökohdat ja erityisesti

a)

kulttuurin tuntemuksen ja kulttuuria koskevan tiedon levityksen parantaminen;

| b) | kulttuurien ja kielellisen moninaisuuden suojaaminen ja edistäminen; |
| --- | --- |

b)

kulttuurien ja kielellisen moninaisuuden suojaaminen ja edistäminen;

| c) | kulttuuriperinnön säilyttäminen ja suojaaminen, kulttuurivaihto ja taiteellinen luova toiminta; |
| --- | --- |

c)

kulttuuriperinnön säilyttäminen ja suojaaminen, kulttuurivaihto ja taiteellinen luova toiminta;

| 2. | Euroopan unionin koulutuspolitiikka, mukaan lukien eurooppalaisen korkeakoulutusalueen kehittäminen sekä Eurooppa-koulujen järjestelmän ja elinikäisen oppimisen edistäminen; |
| --- | --- |

2.

Euroopan unionin koulutuspolitiikka, mukaan lukien eurooppalaisen korkeakoulutusalueen kehittäminen sekä Eurooppa-koulujen järjestelmän ja elinikäisen oppimisen edistäminen;

| 3. | audiovisuaalialan toimintalinjat sekä tietoyhteiskunnan kulttuuri- ja koulutusnäkökohdat; |
| --- | --- |

3.

audiovisuaalialan toimintalinjat sekä tietoyhteiskunnan kulttuuri- ja koulutusnäkökohdat;

| 4. | nuorisopolitiikka sekä urheilua ja vapaa-aikaa koskevan politiikan kehittäminen; |
| --- | --- |

4.

nuorisopolitiikka sekä urheilua ja vapaa-aikaa koskevan politiikan kehittäminen;

| 5. | tiedotusta ja tiedotusvälineitä koskeva politiikka; |
| --- | --- |

5.

tiedotusta ja tiedotusvälineitä koskeva politiikka;

| 6. | kulttuuri- ja koulutusalan yhteistyö kolmansien maiden kanssa sekä suhteet asiaankuuluviin kansainvälisiin järjestöihin ja instituutioihin. |
| --- | --- |

6.

kulttuuri- ja koulutusalan yhteistyö kolmansien maiden kanssa sekä suhteet asiaankuuluviin kansainvälisiin järjestöihin ja instituutioihin.

XVI.   Oikeudellisten asioiden valiokunta

Valiokunnan toimivaltaan kuuluvat seuraavat asiat:

| 1. | unionin oikeuden tulkinta ja soveltaminen, unionin säädösten yhdenmukaisuus primaarioikeuden kanssa, erityisesti säädösten oikeusperustan valinta sekä toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden noudattaminen; |
| --- | --- |

1.

unionin oikeuden tulkinta ja soveltaminen, unionin säädösten yhdenmukaisuus primaarioikeuden kanssa, erityisesti säädösten oikeusperustan valinta sekä toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden noudattaminen;

| 2. | kansainvälisen oikeuden tulkinta ja soveltaminen, siltä osin kuin se koskee Euroopan unionia; |
| --- | --- |

2.

kansainvälisen oikeuden tulkinta ja soveltaminen, siltä osin kuin se koskee Euroopan unionia;

| 3. | unionin lainsäädännön yksinkertaistaminen, erityisesti unionin lainsäädännön virallista kodifiointia koskevat säädösehdotukset; |
| --- | --- |

3.

unionin lainsäädännön yksinkertaistaminen, erityisesti unionin lainsäädännön virallista kodifiointia koskevat säädösehdotukset;

| 4. | parlamentin oikeuksien ja erivapauksien oikeudellinen suojaaminen, mukaan lukien parlamentin osallistuminen Euroopan unionin tuomioistuimessa käsiteltäviin kanteisiin; |
| --- | --- |

4.

parlamentin oikeuksien ja erivapauksien oikeudellinen suojaaminen, mukaan lukien parlamentin osallistuminen Euroopan unionin tuomioistuimessa käsiteltäviin kanteisiin;

| 5. | unionin säädökset, joilla on vaikutusta jäsenvaltion oikeusjärjestykseen, seuraavilla aloilla:






  a) | siviili- ja kauppaoikeus; |
| --- | --- | --- |

5.

unionin säädökset, joilla on vaikutusta jäsenvaltion oikeusjärjestykseen, seuraavilla aloilla:

a)

siviili- ja kauppaoikeus;

| b) | yritysoikeus; |
| --- | --- |

b)

yritysoikeus;

| c) | teollis- ja tekijänoikeudet; |
| --- | --- |

c)

teollis- ja tekijänoikeudet;

| d) | prosessioikeus; |
| --- | --- |

d)

prosessioikeus;

| 6. | oikeudellista ja hallinnollista yhteistyötä yksityisoikeuden alalla koskevat toimet; |
| --- | --- |

6.

oikeudellista ja hallinnollista yhteistyötä yksityisoikeuden alalla koskevat toimet;

| 7. | ympäristövastuu ja ympäristörikoksista langetettavat seuraamukset; |
| --- | --- |

7.

ympäristövastuu ja ympäristörikoksista langetettavat seuraamukset;

| 8. | uuteen tekniikkaan liittyvät eettiset kysymykset soveltaen valiokuntien yhteistyömenettelyä asianomaisten valiokuntien kanssa; |
| --- | --- |

8.

uuteen tekniikkaan liittyvät eettiset kysymykset soveltaen valiokuntien yhteistyömenettelyä asianomaisten valiokuntien kanssa;

| 9. | jäsenten asemaa koskevat säännöt ja Euroopan unionin henkilöstösäännöt; |
| --- | --- |

9.

jäsenten asemaa koskevat säännöt ja Euroopan unionin henkilöstösäännöt;

| 10. | erioikeudet ja vapaudet sekä jäsenten valtakirjojen tarkastus; |
| --- | --- |

10.

erioikeudet ja vapaudet sekä jäsenten valtakirjojen tarkastus;

| 11. | Euroopan unionin tuomioistuimen organisaatio ja perussääntö; |
| --- | --- |

11.

Euroopan unionin tuomioistuimen organisaatio ja perussääntö;

| 12. | sisämarkkinoilla toimiva yhdenmukaistamisvirasto. |
| --- | --- |

12.

sisämarkkinoilla toimiva yhdenmukaistamisvirasto.

XVII.   Kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunta

Valiokunnan toimivaltaan kuuluvat seuraavat asiat:

| 1. | perussopimuksissa ja Euroopan unionin perusoikeuskirjassa vahvistettujen kansalaisten oikeuksien, ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojelu, vähemmistöjen suojelu mukaan lukien, unionin alueella; |
| --- | --- |

1.

perussopimuksissa ja Euroopan unionin perusoikeuskirjassa vahvistettujen kansalaisten oikeuksien, ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojelu, vähemmistöjen suojelu mukaan lukien, unionin alueella;

| 2. | tarvittavat toimet kaikenlaisen syrjinnän torjumiseksi, lukuun ottamatta sukupuoleen perustuvaa tai työssä ja työmarkkinoilla tapahtuvaa syrjintää; |
| --- | --- |

2.

tarvittavat toimet kaikenlaisen syrjinnän torjumiseksi, lukuun ottamatta sukupuoleen perustuvaa tai työssä ja työmarkkinoilla tapahtuvaa syrjintää;

| 3. | avoimuutta ja yksilöiden suojelua henkilötietojen käsittelyssä koskeva lainsäädäntö; |
| --- | --- |

3.

avoimuutta ja yksilöiden suojelua henkilötietojen käsittelyssä koskeva lainsäädäntö;

| 4. | vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan alueen perustaminen ja kehittäminen, erityisesti






  a) | henkilöiden maahantuloon ja liikkumiseen sekä turvapaikka- ja maahanmuuttoasioihin liittyvät toimet; |
| --- | --- | --- |

4.

vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan alueen perustaminen ja kehittäminen, erityisesti

a)

henkilöiden maahantuloon ja liikkumiseen sekä turvapaikka- ja maahanmuuttoasioihin liittyvät toimet;

| b) | ulkorajojen yhdennettyyn valvontaan liittyvät toimet; |
| --- | --- |

b)

ulkorajojen yhdennettyyn valvontaan liittyvät toimet;

| c) | poliisiyhteistyöhön ja oikeudelliseen yhteistyöhön rikosasioissa liittyvät toimet; |
| --- | --- |

c)

poliisiyhteistyöhön ja oikeudelliseen yhteistyöhön rikosasioissa liittyvät toimet;

| 5. | Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskus, Euroopan unionin perusoikeusvirasto, Europol, Eurojust, Euroopan poliisiakatemia ja muut alalla toimivat elimet ja laitokset; |
| --- | --- |

5.

Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskus, Euroopan unionin perusoikeusvirasto, Europol, Eurojust, Euroopan poliisiakatemia ja muut alalla toimivat elimet ja laitokset;

| 6. | sen toteaminen, että on olemassa selvä vaara, että jokin jäsenvaltio rikkoo vakavasti jäsenvaltioille yhteisiä periaatteita. |
| --- | --- |

6.

sen toteaminen, että on olemassa selvä vaara, että jokin jäsenvaltio rikkoo vakavasti jäsenvaltioille yhteisiä periaatteita.

XVIII.   Perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunta

Valiokunnan toimivaltaan kuuluvat seuraavat asiat:

| 1. | Euroopan yhdentymisen toimielimiä koskevat näkökohdat, erityisesti valmistelukuntien ja hallitustenvälisten konferenssien valmistelussa ja toteuttamisessa; |
| --- | --- |

1.

Euroopan yhdentymisen toimielimiä koskevat näkökohdat, erityisesti valmistelukuntien ja hallitustenvälisten konferenssien valmistelussa ja toteuttamisessa;

| 2. | Euroopan unionista tehdyn sopimuksen täytäntöönpano ja sen toiminnan arviointi; |
| --- | --- |

2.

Euroopan unionista tehdyn sopimuksen täytäntöönpano ja sen toiminnan arviointi;

| 3. | Euroopan unionin laajentumisneuvottelujen seuraukset toimielinten kannalta; |
| --- | --- |

3.

Euroopan unionin laajentumisneuvottelujen seuraukset toimielinten kannalta;

| 4. | toimielinten väliset suhteet, mukaan lukien työjärjestyksen 127 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen toimielinten välisten sopimusten käsittely; |
| --- | --- |

4.

toimielinten väliset suhteet, mukaan lukien työjärjestyksen 127 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen toimielinten välisten sopimusten käsittely;

| 5. | yhdenmukainen vaalimenettely; |
| --- | --- |

5.

yhdenmukainen vaalimenettely;

| 6. | Euroopan tason poliittiset puolueet, tämän kuitenkaan rajoittamatta puhemiehistön toimivaltaa; |
| --- | --- |

6.

Euroopan tason poliittiset puolueet, tämän kuitenkaan rajoittamatta puhemiehistön toimivaltaa;

| 7. | sen toteaminen, että jokin jäsenvaltio on rikkonut vakavasti ja jatkuvasti jäsenvaltioille yhteisiä periaatteita; |
| --- | --- |

7.

sen toteaminen, että jokin jäsenvaltio on rikkonut vakavasti ja jatkuvasti jäsenvaltioille yhteisiä periaatteita;

| 8. | työjärjestyksen tulkinta ja soveltaminen sekä siihen esitettävät tarkistukset. |
| --- | --- |

8.

työjärjestyksen tulkinta ja soveltaminen sekä siihen esitettävät tarkistukset.

XIX.   Naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunta

Valiokunnan toimivaltaan kuuluvat seuraavat asiat:

| 1. | naisten oikeuksien määrittely, edistäminen ja suojelu unionissa sekä näihin liittyvät yhteisön toimet; |
| --- | --- |

1.

naisten oikeuksien määrittely, edistäminen ja suojelu unionissa sekä näihin liittyvät yhteisön toimet;

| 2. | naisten oikeuksien edistäminen kolmansissa maissa; |
| --- | --- |

2.

naisten oikeuksien edistäminen kolmansissa maissa;

| 3. | yhtäläisiä mahdollisuuksia edistävä politiikka, mukaan lukien miesten ja naisten tasa-arvo asioissa, jotka koskevat heidän mahdollisuuksiaan työmarkkinoilla ja kohteluaan työssä; |
| --- | --- |

3.

yhtäläisiä mahdollisuuksia edistävä politiikka, mukaan lukien miesten ja naisten tasa-arvo asioissa, jotka koskevat heidän mahdollisuuksiaan työmarkkinoilla ja kohteluaan työssä;

| 4. | kaikenlaisen sukupuoleen perustuvan syrjinnän poistaminen; |
| --- | --- |

4.

kaikenlaisen sukupuoleen perustuvan syrjinnän poistaminen;

| 5. | tasa-arvoperiaatteen sisällyttäminen unionin kaikkeen politiikkaan ja sen kehittäminen; |
| --- | --- |

5.

tasa-arvoperiaatteen sisällyttäminen unionin kaikkeen politiikkaan ja sen kehittäminen;

| 6. | naisten oikeuksia koskevien kansainvälisten sopimusten ja yleissopimusten seuranta ja täytäntöönpano; |
| --- | --- |

6.

naisten oikeuksia koskevien kansainvälisten sopimusten ja yleissopimusten seuranta ja täytäntöönpano;

| 7. | naisten oikeuksista tiedottamisen periaatteet. |
| --- | --- |

7.

naisten oikeuksista tiedottamisen periaatteet.

XX.   Vetoomusvaliokunta

Valiokunnan toimivaltaan kuuluvat seuraavat asiat:

| 1. | vetoomukset; |
| --- | --- |

1.

vetoomukset;

| 2. | suhteet Euroopan oikeusasiamieheen. |
| --- | --- |

2.

suhteet Euroopan oikeusasiamieheen.

---

(1)  Vahvistettu parlamentin päätöksellä 6. toukokuuta 2009.

---

LIITE VIII

LUOTTAMUKSELLISET JA ARKALUONTEISET TIEDOT JA ASIAKIRJAT

A.   Parlamentille toimitetut luottamukselliset asiakirjat

Menettely Euroopan parlamentille toimitettujen luottamuksellisten asiakirjojen käsittelemiseksi (1)

| 1. | Luottamuksellisilla asiakirjoilla tarkoitetaan asiakirjoja ja tietoa, jotka voidaan olla saattamatta yleisön saataville Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1049/2001 4 artiklan nojalla ja joihin sisältyvät mainitun asetuksen 9 artiklassa määritellyt arkaluonteiset asiakirjat.
  Jos jokin toimielimistä kyseenalaistaa parlamentin vastaanottamien asiakirjojen luottamuksellisuuden, asia annetaan asetuksen (EY) N:o 1049/2001 15 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun toimielinten välisen komitean ratkaistavaksi.
  Kun Euroopan parlamentille toimitetaan luottamuksellisia asiakirjoja luottamuksellisina, asiasta vastaavan valiokunnan puheenjohtaja soveltaa ilman eri toimenpiteitä jäljempänä olevan 3 kohdan mukaista luottamuksellista menettelyä. |
| --- | --- |

1.

Luottamuksellisilla asiakirjoilla tarkoitetaan asiakirjoja ja tietoa, jotka voidaan olla saattamatta yleisön saataville Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1049/2001 4 artiklan nojalla ja joihin sisältyvät mainitun asetuksen 9 artiklassa määritellyt arkaluonteiset asiakirjat.

Jos jokin toimielimistä kyseenalaistaa parlamentin vastaanottamien asiakirjojen luottamuksellisuuden, asia annetaan asetuksen (EY) N:o 1049/2001 15 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun toimielinten välisen komitean ratkaistavaksi.

Kun Euroopan parlamentille toimitetaan luottamuksellisia asiakirjoja luottamuksellisina, asiasta vastaavan valiokunnan puheenjohtaja soveltaa ilman eri toimenpiteitä jäljempänä olevan 3 kohdan mukaista luottamuksellista menettelyä.

| 2. | Jokainen Euroopan parlamentin valiokunta voi soveltaa luottamuksellista menettelyä jonkin tiedon tai asiakirjan suhteen jäsenensä sitä kirjallisesti tai suullisesti pyytäessä. Päätökseen luottamuksellisen menettelyn soveltamisesta tarvitaan läsnä olevien jäsenten kahden kolmasosan enemmistö. |
| --- | --- |

2.

Jokainen Euroopan parlamentin valiokunta voi soveltaa luottamuksellista menettelyä jonkin tiedon tai asiakirjan suhteen jäsenensä sitä kirjallisesti tai suullisesti pyytäessä. Päätökseen luottamuksellisen menettelyn soveltamisesta tarvitaan läsnä olevien jäsenten kahden kolmasosan enemmistö.

| 3. | Kun valiokunnan puheenjohtaja on julistanut käsittelyn luottamukselliseksi, käsittelyyn voivat osallistua vain valiokunnan jäsenet sekä virkamiehet ja asiantuntijat, jotka puheenjohtaja on etukäteen nimennyt ja joiden läsnäolo on ehdottoman välttämätöntä.
  Asiakirjat, jotka numeroidaan, jaetaan kokouksen alussa ja kerätään pois kokouksen päättyessä. Asiakirjoista ei saa tehdä muistiinpanoja eikä niistä saa ottaa valokopioita.
  Kokouksen pöytäkirjaan ei tehdä mainintoja luottamuksellisena käsitellystä asiasta käydystä keskustelusta. Vain asiaa koskeva päätös, jos sellainen on tehty, kirjataan pöytäkirjaan. |
| --- | --- |

3.

Kun valiokunnan puheenjohtaja on julistanut käsittelyn luottamukselliseksi, käsittelyyn voivat osallistua vain valiokunnan jäsenet sekä virkamiehet ja asiantuntijat, jotka puheenjohtaja on etukäteen nimennyt ja joiden läsnäolo on ehdottoman välttämätöntä.

Asiakirjat, jotka numeroidaan, jaetaan kokouksen alussa ja kerätään pois kokouksen päättyessä. Asiakirjoista ei saa tehdä muistiinpanoja eikä niistä saa ottaa valokopioita.

Kokouksen pöytäkirjaan ei tehdä mainintoja luottamuksellisena käsitellystä asiasta käydystä keskustelusta. Vain asiaa koskeva päätös, jos sellainen on tehty, kirjataan pöytäkirjaan.

| 4. | Kolme luottamuksellista menettelyä soveltaneen valiokunnan jäsentä voi vaatia salassapitovelvollisuuden rikkomista koskevien tapausten käsittelyä ja asia voidaan ottaa esityslistalle. Valiokunta voi jäsentensä enemmistöllä päättää, että salassapitovelvollisuuden rikkomista koskevien tapausten käsittely otetaan ensimmäisen kokouksen esityslistalle sen jälkeen, kun käsittelypyyntö on toimitettu valiokunnan puheenjohtajalle. |
| --- | --- |

4.

Kolme luottamuksellista menettelyä soveltaneen valiokunnan jäsentä voi vaatia salassapitovelvollisuuden rikkomista koskevien tapausten käsittelyä ja asia voidaan ottaa esityslistalle. Valiokunta voi jäsentensä enemmistöllä päättää, että salassapitovelvollisuuden rikkomista koskevien tapausten käsittely otetaan ensimmäisen kokouksen esityslistalle sen jälkeen, kun käsittelypyyntö on toimitettu valiokunnan puheenjohtajalle.

| 5. | Seuraamukset: Rikkomustapauksissa valiokunnan puheenjohtaja noudattaa työjärjestyksen 9 artiklan 2 kohtaa sekä 152, 153 ja 154 artiklaa. |
| --- | --- |

5.

Seuraamukset: Rikkomustapauksissa valiokunnan puheenjohtaja noudattaa työjärjestyksen 9 artiklan 2 kohtaa sekä 152, 153 ja 154 artiklaa.

B.   Arkaluonteisten turvallisuus- ja puolustuspolitiikan alan tietojen saaminen parlamentin tutustuttavaksi

20 päivänä marraskuuta 2002 tehty toimielinten välinen sopimus Euroopan parlamentin ja neuvoston välillä neuvoston arkaluonteisten turvallisuus- ja puolustuspolitiikan alan tietojen saamisesta Euroopan parlamentin tutustuttavaksi (2)

EUROOPAN PARLAMENTTI JA NEUVOSTO, jotka

katsovat seuraavaa:

| 1. | Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 21 artiklassa määrätään, että neuvoston puheenjohtajavaltio kuulee Euroopan parlamenttia yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan keskeisistä näkökohdista ja perusvalinnoista ja huolehtii siitä, että Euroopan parlamentin näkemykset otetaan aiheellisella tavalla huomioon. Samassa artiklassa määrätään myös, että neuvoston puheenjohtajavaltio ja komissio antavat Euroopan parlamentille säännöllisesti tietoja yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan kehityksestä. Olisi otettava käyttöön järjestely, jolla varmistetaan näiden periaatteiden toteuttaminen tällä alalla. |
| --- | --- |

1.

Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 21 artiklassa määrätään, että neuvoston puheenjohtajavaltio kuulee Euroopan parlamenttia yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan keskeisistä näkökohdista ja perusvalinnoista ja huolehtii siitä, että Euroopan parlamentin näkemykset otetaan aiheellisella tavalla huomioon. Samassa artiklassa määrätään myös, että neuvoston puheenjohtajavaltio ja komissio antavat Euroopan parlamentille säännöllisesti tietoja yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan kehityksestä. Olisi otettava käyttöön järjestely, jolla varmistetaan näiden periaatteiden toteuttaminen tällä alalla.

| 2. | Tiettyjen korkeaan turvaluokkaan kuuluvien turvallisuus- ja puolustuspolitiikan alan tietojen erityisluonteen ja erityisen arkaluontoisen sisällön vuoksi olisi otettava käyttöön järjestelyt tällaisia tietoja sisältävien asiakirjojen käsittelemiseksi. |
| --- | --- |

2.

Tiettyjen korkeaan turvaluokkaan kuuluvien turvallisuus- ja puolustuspolitiikan alan tietojen erityisluonteen ja erityisen arkaluontoisen sisällön vuoksi olisi otettava käyttöön järjestelyt tällaisia tietoja sisältävien asiakirjojen käsittelemiseksi.

| 3. | Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi 30 päivänä toukokuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1049/2001 (3) 9 artiklan 7 kohdan mukaisesti neuvosto antaa Euroopan parlamentille tietoja kyseisen asetuksen 9 artiklan 1 kohdassa määritellyistä arkaluonteisista asiakirjoista toimielinten keskenään sopimien järjestelyjen mukaisesti. |
| --- | --- |

3.

Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi 30 päivänä toukokuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1049/2001 (3) 9 artiklan 7 kohdan mukaisesti neuvosto antaa Euroopan parlamentille tietoja kyseisen asetuksen 9 artiklan 1 kohdassa määritellyistä arkaluonteisista asiakirjoista toimielinten keskenään sopimien järjestelyjen mukaisesti.

| 4. | Useimmissa jäsenvaltioissa on turvaluokiteltujen tietojen lähettämistä ja käsittelemistä niiden oman hallituksen ja parlamentin välillä koskevia erityisjärjestelyjä. Tässä toimielinten välisessä sopimuksessa on tarkoitus järjestää Euroopan parlamentille kohtelu, jonka lähtökohtana on pidetty jäsenvaltioiden parhaita käytäntöjä, |
| --- | --- |

4.

Useimmissa jäsenvaltioissa on turvaluokiteltujen tietojen lähettämistä ja käsittelemistä niiden oman hallituksen ja parlamentin välillä koskevia erityisjärjestelyjä. Tässä toimielinten välisessä sopimuksessa on tarkoitus järjestää Euroopan parlamentille kohtelu, jonka lähtökohtana on pidetty jäsenvaltioiden parhaita käytäntöjä,

OVAT TEHNEET TÄMÄN SOPIMUKSEN:

1.   Soveltamisala

| 1.1 | Tämä toimielinten välinen sopimus koskee Euroopan parlamentin oikeutta saada neuvoston hallussa olevia arkaluonteisia eli turvaluokkiin ”TRÈS SECRET” / ”TOP SECRET”, ”SECRET” tai ”CONFIDENTIEL” kuuluvia turvallisuus- ja puolustuspolitiikan alan tietoja riippumatta siitä, mikä niiden alkuperä on, missä muodossa ne on esitetty tai miten täydellisiä ne ovat, sekä käsitellä näihin turvaluokkiin kuuluvia tietoja. |
| --- | --- |

1.1

Tämä toimielinten välinen sopimus koskee Euroopan parlamentin oikeutta saada neuvoston hallussa olevia arkaluonteisia eli turvaluokkiin ”TRÈS SECRET” / ”TOP SECRET”, ”SECRET” tai ”CONFIDENTIEL” kuuluvia turvallisuus- ja puolustuspolitiikan alan tietoja riippumatta siitä, mikä niiden alkuperä on, missä muodossa ne on esitetty tai miten täydellisiä ne ovat, sekä käsitellä näihin turvaluokkiin kuuluvia tietoja.

| 1.2 | Kolmannesta valtiosta tai kansainvälisestä järjestöstä peräisin olevat tiedot toimitetaan kyseisen valtion tai järjestön suostumuksella.
  Jos jäsenvaltiosta peräisin olevia tietoja toimitetaan neuvostolle ilman, että niiden jakamiselle muille toimielimille on asetettu muuta nimenomaista rajoitusta kuin tietojen turvaluokitus, sovelletaan tämän toimielinten välisen sopimuksen 2 ja 3 kohdan sääntöjä. Muussa tapauksessa tällaiset tiedot toimitetaan kyseisen jäsenvaltion suostumuksella.
  Jos neuvosto kieltäytyy toimittamasta joltain kolmannelta valtiolta, kansainväliseltä järjestöltä tai jäsenvaltiolta saamiaan tietoja, se perustelee päätöksensä. |
| --- | --- |

1.2

Kolmannesta valtiosta tai kansainvälisestä järjestöstä peräisin olevat tiedot toimitetaan kyseisen valtion tai järjestön suostumuksella.

Jos jäsenvaltiosta peräisin olevia tietoja toimitetaan neuvostolle ilman, että niiden jakamiselle muille toimielimille on asetettu muuta nimenomaista rajoitusta kuin tietojen turvaluokitus, sovelletaan tämän toimielinten välisen sopimuksen 2 ja 3 kohdan sääntöjä. Muussa tapauksessa tällaiset tiedot toimitetaan kyseisen jäsenvaltion suostumuksella.

Jos neuvosto kieltäytyy toimittamasta joltain kolmannelta valtiolta, kansainväliseltä järjestöltä tai jäsenvaltiolta saamiaan tietoja, se perustelee päätöksensä.

| 1.3 | Tämän toimielinten välisen sopimuksen määräyksiä sovelletaan asiaan sovellettavan lainsäädännön mukaisesti ja rajoittamatta Euroopan parlamentin tutkintaoikeuden käyttämistä koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 19 päivänä huhtikuuta 1995 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission päätöksen 95/167/EY, Euratom, EHTY soveltamista (4) sekä rajoittamatta olemassa olevien järjestelyjen, erityisesti talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja talousarviomenettelyn parantamisesta 6 päivänä toukokuuta 1999 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (5) soveltamista. |
| --- | --- |

1.3

Tämän toimielinten välisen sopimuksen määräyksiä sovelletaan asiaan sovellettavan lainsäädännön mukaisesti ja rajoittamatta Euroopan parlamentin tutkintaoikeuden käyttämistä koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 19 päivänä huhtikuuta 1995 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission päätöksen 95/167/EY, Euratom, EHTY soveltamista (4) sekä rajoittamatta olemassa olevien järjestelyjen, erityisesti talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja talousarviomenettelyn parantamisesta 6 päivänä toukokuuta 1999 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (5) soveltamista.

2.   Yleiset säännöt

| 2.1 | Molemmat toimielimet toimivat vilpittömään yhteistyöhön kuuluvia vastavuoroisia velvoitteitaan noudattaen ja molemminpuolisen luottamuksen hengessä sekä asiaa koskevien perussopimusten määräysten mukaisesti. Tämän toimielinten välisen sopimuksen soveltamisalaan kuuluvien tietojen toimittamisessa ja käsittelyssä on otettava aiheellisella tavalla huomioon ne edut, joita turvaluokituksella on tarkoitus suojata, ja erityisesti yleinen etu siltä osin, kuin kyse on Euroopan unionin taikka sen yhden tai useamman jäsenvaltion turvallisuudesta ja puolustuksesta tai sotilaallisesta ja ei-sotilaallisesta kriisinhallinnasta. |
| --- | --- |

2.1

Molemmat toimielimet toimivat vilpittömään yhteistyöhön kuuluvia vastavuoroisia velvoitteitaan noudattaen ja molemminpuolisen luottamuksen hengessä sekä asiaa koskevien perussopimusten määräysten mukaisesti. Tämän toimielinten välisen sopimuksen soveltamisalaan kuuluvien tietojen toimittamisessa ja käsittelyssä on otettava aiheellisella tavalla huomioon ne edut, joita turvaluokituksella on tarkoitus suojata, ja erityisesti yleinen etu siltä osin, kuin kyse on Euroopan unionin taikka sen yhden tai useamman jäsenvaltion turvallisuudesta ja puolustuksesta tai sotilaallisesta ja ei-sotilaallisesta kriisinhallinnasta.

| 2.2 | Jäljempänä 3 kohdassa esitettyjen järjestelyjen mukaisesti neuvoston puheenjohtajavaltio tai korkeana edustajana toimiva pääsihteeri ilmoittaa jommankumman 3.1 kohdassa tarkoitetun henkilön pyynnöstä näille mahdollisimman pian sellaisten arkaluonteisten tietojen sisällön, joita Euroopan parlamentti tarvitsee voidakseen käyttää sille Euroopan unionista tehdyssä sopimuksessa tämän toimielinten välisen sopimuksen alalla annettua toimivaltaa. Tällöin otetaan huomioon Euroopan unionin taikka sen yhden tai useamman jäsenvaltion turvallisuuteen ja puolustukseen tai sotilaalliseen ja ei-sotilaalliseen kriisinhallintaan liittyvä yleinen etu. |
| --- | --- |

2.2

Jäljempänä 3 kohdassa esitettyjen järjestelyjen mukaisesti neuvoston puheenjohtajavaltio tai korkeana edustajana toimiva pääsihteeri ilmoittaa jommankumman 3.1 kohdassa tarkoitetun henkilön pyynnöstä näille mahdollisimman pian sellaisten arkaluonteisten tietojen sisällön, joita Euroopan parlamentti tarvitsee voidakseen käyttää sille Euroopan unionista tehdyssä sopimuksessa tämän toimielinten välisen sopimuksen alalla annettua toimivaltaa. Tällöin otetaan huomioon Euroopan unionin taikka sen yhden tai useamman jäsenvaltion turvallisuuteen ja puolustukseen tai sotilaalliseen ja ei-sotilaalliseen kriisinhallintaan liittyvä yleinen etu.

3.   Arkaluonteisten tietojen saamista ja käsittelyä koskevat järjestelyt

| 3.1 | Tämän toimielinten välisen sopimuksen mukaisesti Euroopan parlamentin puhemies taikka Euroopan parlamentin ulkoasioiden, ihmisoikeuksien sekä yhteisen turvallisuuden ja puolustuspolitiikan valiokunnan puheenjohtaja voi pyytää neuvoston puheenjohtajavaltiota tai korkeana edustajana toimivaa pääsihteeriä toimittamaan tälle valiokunnalle Euroopan turvallisuus- ja puolustuspolitiikan kehitystä koskevia tietoja, mukaan lukien arkaluonteiset tiedot, joihin sovelletaan 3.3 kohtaa. |
| --- | --- |

3.1

Tämän toimielinten välisen sopimuksen mukaisesti Euroopan parlamentin puhemies taikka Euroopan parlamentin ulkoasioiden, ihmisoikeuksien sekä yhteisen turvallisuuden ja puolustuspolitiikan valiokunnan puheenjohtaja voi pyytää neuvoston puheenjohtajavaltiota tai korkeana edustajana toimivaa pääsihteeriä toimittamaan tälle valiokunnalle Euroopan turvallisuus- ja puolustuspolitiikan kehitystä koskevia tietoja, mukaan lukien arkaluonteiset tiedot, joihin sovelletaan 3.3 kohtaa.

| 3.2 | Tiedot on toimitettava mahdollisimman nopeasti, jos kyseessä on kriisitilanne tai jos Euroopan parlamentin puhemies tai ulkoasioiden, ihmisoikeuksien sekä yhteisen turvallisuuden ja puolustuspolitiikan valiokunnan puheenjohtaja sitä pyytää. |
| --- | --- |

3.2

Tiedot on toimitettava mahdollisimman nopeasti, jos kyseessä on kriisitilanne tai jos Euroopan parlamentin puhemies tai ulkoasioiden, ihmisoikeuksien sekä yhteisen turvallisuuden ja puolustuspolitiikan valiokunnan puheenjohtaja sitä pyytää.

| 3.3 | Tällaisessa tapauksessa neuvoston puheenjohtajavaltio tai korkeana edustajana toimiva pääsihteeri ilmoittaa Euroopan parlamentin puhemiehelle ja ulkoasioiden, ihmisoikeuksien sekä yhteisen turvallisuuden ja puolustuspolitiikan valiokunnan puheenjohtajan johtamalle ja neljästä puheenjohtajakokouksen nimeämästä jäsenestä muodostuvalle erityisvaliokunnalle sellaisten arkaluonteisten tietojen sisällön, joita Euroopan parlamentti tarvitsee voidakseen käyttää sille Euroopan unionista tehdyssä sopimuksessa tämän toimielinten välisen sopimuksen alalla annettua toimivaltaa. Euroopan parlamentin puhemies ja erityisvaliokunta voivat pyytää saada tutustua kyseisiin asiakirjoihin neuvoston tiloissa.
  Jos se asiakirjoihin sisältyvien tietojen luonne ja sisältö huomioon ottaen on aiheellista ja mahdollista, asiakirjat luovutetaan Euroopan parlamentin puhemiehelle, joka päättää, onko kyse:






  a) | ulkoasioiden, ihmisoikeuksien sekä yhteisen turvallisuuden ja puolustuspolitiikan valiokunnan puheenjohtajalle tarkoitetuista tiedoista; |
| --- | --- | --- |

3.3

Tällaisessa tapauksessa neuvoston puheenjohtajavaltio tai korkeana edustajana toimiva pääsihteeri ilmoittaa Euroopan parlamentin puhemiehelle ja ulkoasioiden, ihmisoikeuksien sekä yhteisen turvallisuuden ja puolustuspolitiikan valiokunnan puheenjohtajan johtamalle ja neljästä puheenjohtajakokouksen nimeämästä jäsenestä muodostuvalle erityisvaliokunnalle sellaisten arkaluonteisten tietojen sisällön, joita Euroopan parlamentti tarvitsee voidakseen käyttää sille Euroopan unionista tehdyssä sopimuksessa tämän toimielinten välisen sopimuksen alalla annettua toimivaltaa. Euroopan parlamentin puhemies ja erityisvaliokunta voivat pyytää saada tutustua kyseisiin asiakirjoihin neuvoston tiloissa.

Jos se asiakirjoihin sisältyvien tietojen luonne ja sisältö huomioon ottaen on aiheellista ja mahdollista, asiakirjat luovutetaan Euroopan parlamentin puhemiehelle, joka päättää, onko kyse:

a)

ulkoasioiden, ihmisoikeuksien sekä yhteisen turvallisuuden ja puolustuspolitiikan valiokunnan puheenjohtajalle tarkoitetuista tiedoista;

| b) | yksinomaan ulkoasioiden, ihmisoikeuksien sekä yhteisen turvallisuuden ja puolustuspolitiikan valiokunnan jäsenille varatusta oikeudesta saada tietoja; |
| --- | --- |

b)

yksinomaan ulkoasioiden, ihmisoikeuksien sekä yhteisen turvallisuuden ja puolustuspolitiikan valiokunnan jäsenille varatusta oikeudesta saada tietoja;

| c) | keskustelusta ulkoasioiden, ihmisoikeuksien sekä yhteisen turvallisuuden ja puolustuspolitiikan valiokunnan kokouksessa suljetuin ovin noudattaen järjestelyjä, jotka saattavat vaihdella luottamuksellisuusasteen mukaan; |
| --- | --- |

c)

keskustelusta ulkoasioiden, ihmisoikeuksien sekä yhteisen turvallisuuden ja puolustuspolitiikan valiokunnan kokouksessa suljetuin ovin noudattaen järjestelyjä, jotka saattavat vaihdella luottamuksellisuusasteen mukaan;

| d) | sellaisten asiakirjojen luovuttamisesta, joista on vaadittavan salassapitoasteen vuoksi poistettu tietoja. |
| --- | --- |

d)

sellaisten asiakirjojen luovuttamisesta, joista on vaadittavan salassapitoasteen vuoksi poistettu tietoja.

Näitä vaihtoehtoja ei sovelleta, jos arkaluonteinen tieto on luokiteltu turvaluokkaan ”TRÈS SECRET” / ”TOP SECRET”.

Turvaluokkiin ”SECRET” tai ”CONFIDENTIEL” luokiteltuja asiakirjoja koskevan tiedon osalta Euroopan parlamentin puhemies sopii edellä mainittuja vaihtoehtoja koskevasta valinnasta ennalta neuvoston kanssa.

Kyseisiä tietoja tai asiakirjoja ei julkaista eikä toimiteta eteenpäin kenellekään muulle.

4.   Loppumääräykset

| 4.1 | Euroopan parlamentti ja neuvosto toteuttavat kumpikin tämän toimielinten välisen sopimuksen soveltamiseksi tarvittavat toimenpiteet, mukaan lukien asianomaisia henkilöitä koskevien luotettavuusselvitysten edellyttämät toimenpiteet. |
| --- | --- |

4.1

Euroopan parlamentti ja neuvosto toteuttavat kumpikin tämän toimielinten välisen sopimuksen soveltamiseksi tarvittavat toimenpiteet, mukaan lukien asianomaisia henkilöitä koskevien luotettavuusselvitysten edellyttämät toimenpiteet.

| 4.2 | Molemmat toimielimet ovat valmiita keskustelemaan vastaavista, neuvoston muiden toiminta-alojen turvaluokiteltuja tietoja koskevista toimielinten välisistä sopimuksista. Tämän toimielinten välisen sopimuksen määräykset eivät kuitenkaan muodosta ennakkotapausta unionin tai yhteisön muille toiminta-aloille eivätkä vaikuta toimielinten välisten muiden sopimusten sisältöön. |
| --- | --- |

4.2

Molemmat toimielimet ovat valmiita keskustelemaan vastaavista, neuvoston muiden toiminta-alojen turvaluokiteltuja tietoja koskevista toimielinten välisistä sopimuksista. Tämän toimielinten välisen sopimuksen määräykset eivät kuitenkaan muodosta ennakkotapausta unionin tai yhteisön muille toiminta-aloille eivätkä vaikuta toimielinten välisten muiden sopimusten sisältöön.

| 4.3 | Tätä toimielinten välistä sopimusta tarkistetaan kahden vuoden kuluttua jommankumman toimielimen pyynnöstä sopimuksen täytäntöönpanosta saatujen kokemusten perusteella. |
| --- | --- |

4.3

Tätä toimielinten välistä sopimusta tarkistetaan kahden vuoden kuluttua jommankumman toimielimen pyynnöstä sopimuksen täytäntöönpanosta saatujen kokemusten perusteella.

LIITE

Tätä toimielinten välistä sopimusta sovelletaan asiaankuuluvien, voimassa olevien sääntöjen mukaisesti ja erityisesti noudatetaan periaatetta, jonka mukaan 1.2 kohdassa tarkoitettujen turvaluokiteltujen tietojen toimittaminen edellyttää tietojen alkuperäisen toimittajan suostumusta.

Arkaluonteisiin asiakirjoihin Euroopan parlamentin erityisvaliokunnan jäsenet tutustuvat neuvoston tiloissa sijaitsevassa suojatussa huoneessa.

Tämä toimielinten välinen sopimus tulee voimaan sen jälkeen, kun Euroopan parlamentti on vahvistanut sisäiset turvatoimenpiteensä, jotka ovat 2.1 kohdassa määriteltyjen periaatteiden mukaiset ja vastaavat muiden toimielinten toimenpiteitä asianomaisten arkaluonteisten tietojen vastaavan tasoisen suojaamisen varmistamiseksi.

C.   Arkaluonteisten turvallisuus- ja puolustuspolitiikan alan tietojen saamista parlamentin tutustuttavaksi koskevan toimielinten välisen sopimuksen täytäntöönpano

Arkaluonteisten turvallisuus- ja puolustuspolitiikan alan tietojen saamista parlamentin tutustuttavaksi koskevan toimielinten välisen sopimuksen täytäntöönpano

Euroopan parlamentin päätös, tehty 23 päivänä lokakuuta 2002, neuvoston arkaluonteisten turvallisuus- ja puolustuspolitiikan alan tietojen saamista Euroopan parlamentin tutustuttavaksi koskevan toimielinten välisen sopimuksen täytäntöönpanosta (6)

6

EUROOPAN PARLAMENTTI, joka

ottaa huomioon Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi 30 päivänä toukokuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1049/2001 (7) 9 artiklan ja erityisesti sen 6 ja 7 kohdan,

7

ottaa huomioon työjärjestyksen liitteessä VII (8) olevan A osan 1 kohdan,

8

ottaa huomioon puhemiehistön 28 päivänä marraskuuta 2001 Euroopan parlamentin asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi tekemän päätöksen (9) 20 artiklan,

9

ottaa huomioon Euroopan parlamentin ja neuvoston välisen toimielinten sopimuksen neuvoston arkaluonteisten turvallisuus- ja puolustuspolitiikan alan tietojen saamisesta Euroopan parlamentin tutustuttavaksi,

ottaa huomioon puhemiehistön ehdotuksen,

ottaa huomioon turvallisuus- ja puolustuspolitiikan alan tiettyjen erittäin luottamuksellisten tietojen erityisluonteen ja niiden erityisen arkaluonteisen sisällön,

ottaa huomioon, että neuvosto on velvollinen ilmoittamaan Euroopan parlamentille arkaluonteisten tietojen sisällön toimielinten sopimien määräysten mukaisesti,

ottaa huomioon, että toimielinten välisessä sopimuksessa perustettuun erityisvaliokuntaan kuuluvien Euroopan parlamentin jäsenten on läpäistävä luotettavuusselvitys voidakseen tutustua arkaluonteisiin tietoihin tarpeellisuusperiaatteen mukaisesti,

ottaa huomioon, että on tarpeen luoda erityismekanismit neuvostolta, jäsenvaltioilta, kolmansilta mailta ja kansainvälisiltä järjestöiltä peräisin olevien arkaluonteisten tietojen vastaanottoa, käsittelyä ja valvontaa varten,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

1 artikla

Tämän päätöksen tarkoituksena on hyväksyä tarvittavat lisätoimet neuvoston arkaluonteisten turvallisuus- ja puolustuspolitiikan alan tietojen saamista Euroopan parlamentin tutustuttavaksi koskevan toimielinten välisen sopimuksen täytäntöönpanemiseksi.

2 artikla

Neuvosto käsittelee Euroopan parlamentin pyynnön saada tutustua neuvoston arkaluonteisiin tietoihin sääntöjään noudattaen. Kun pyydetyn asiakirjan laatijoita ovat toiset toimielimet, jäsenvaltiot, kolmannet maat tai kansainväliset järjestöt, asiakirjat annetaan tutustuttavaksi näiden suostumuksella.

3 artikla

Euroopan parlamentin puhemies on vastuussa toimielinten välisen sopimuksen täytäntöönpanosta parlamentissa.

Tätä varten puhemies toteuttaa kaikki tarvittavat toimet, jotta taataan suoraan neuvoston puheenjohtajalta tai korkeana edustajana toimivalta pääsihteeriltä taikka sellaisista arkaluonteisista asiakirjoista, joihin on tutustuttu neuvoston tiloissa, saatujen tietojen luottamuksellinen käsittely.

4 artikla

Kun Euroopan parlamentin puhemies tai ulkoasioiden, ihmisoikeuksien sekä yhteisen turvallisuuden ja puolustuspolitiikan valiokunnan puheenjohtaja pyytää neuvoston puheenjohtajaa tai korkeana edustajana toimivaa pääsihteeriä toimittamaan arkaluonteisia tietoja toimielinten välisellä sopimuksella perustetulle erityisvaliokunnalle, tiedot toimitetaan mahdollisimman pian. Euroopan parlamentti järjestää huoneen, joka on tarkoitettu erityisesti tätä varten. Huoneen valinta tehdään varmistaen, että turvallisuus on vastaavalla tasolla, kuin tällaisten kokousten järjestämisestä on määrätty neuvoston turvallisuussääntöjen vahvistamisesta 19 päivänä maaliskuuta 2001 tehdyssä neuvoston päätöksessä 2001/264/EY (10).

10

5 artikla

Tiedotuskokous, jossa puhetta johtaa Euroopan parlamentin puhemies tai ulkoasioiden, ihmisoikeuksien sekä yhteisen turvallisuuden ja puolustuspolitiikan valiokunnan puheenjohtaja, järjestetään suljetuin ovin.

Puheenjohtajakokouksen nimeämien neljän jäsenen lisäksi kokoushuoneeseen pääsevät vain virkamiehet, jotka tehtäviensä tai yksikön tarpeiden vuoksi ovat läpikäyneet luotettavuusselvityksen ja jotka on valtuutettu pääsemään sisälle huoneeseen tarpeellisuusperiaate huomioon ottaen.

6 artikla

Kun Euroopan parlamentin puhemies tai ulkoasioiden, ihmisoikeuksien sekä yhteisen turvallisuuden ja puolustuspolitiikan valiokunnan puheenjohtaja päättää pyytää saada tutustua arkaluonteisia tietoja sisältäviin asiakirjoihin, tämä tapahtuu neuvoston tiloissa toimielinten välisen sopimuksen 3.3 kohdan mukaisesti.

Paikan päällä voi tutustua asiakirjasta saatavilla olevaan versioon / oleviin versioihin.

7 artikla

Parlamentin jäsenet, joiden on määrä osallistua tiedotuskokouksiin tai tutustua arkaluonteisiin asiakirjoihin, käyvät läpi saman luotettavuusselvitysmenettelyn kuin neuvoston ja komission jäsenet. Tätä varten Euroopan parlamentin puhemies kääntyy kansallisten toimivaltaisten viranomaisten puoleen tarvittavien toimenpiteiden toteuttamiseksi.

8 artikla

Virkamiehet, joiden on määrä tutustua arkaluonteisiin tietoihin, käyvät läpi luotettavuusselvityksen muiden toimielinten vahvistamien sääntöjen mukaisesti. Tällä tavoin seulotut virkamiehet kutsutaan tarpeellisuusperiaate huomioon ottaen edellä mainittuihin tiedotuskokouksiin tai kokouksissa käsitellyt asiat annetaan heille tiedoksi. Pääsihteeri myöntää valtuutuksen jäsenvaltioiden kansallisten toimivaltaisten viranomaisten luotettavuusselvityksen perusteella saatuaan näiden lausunnon.

9 artikla

Näissä kokouksissa saatuja tietoja tai asiakirjoihin neuvoston tiloissa tutustumisen yhteydessä saatuja tietoja ei saa luovuttaa, toimittaa eteenpäin tai jäljentää kokonaan tai osittain missään muodossa. Neuvoston antamien arkaluonteisten tietojen tallentaminen on myös kielletty.

10 artikla

Puheenjohtajakokouksen nimeämiä parlamentin jäseniä, joilla on oikeus tutustua arkaluonteisiin tietoihin, koskee salassapitovelvollisuus. Tätä velvollisuutta rikkovat jäsenet korvataan erityisvaliokunnassa puheenjohtajakokouksen nimeämällä toisella jäsenellä. Suljetuin ovin kokoontuva puheenjohtajakokous voi kuulla rikkomuksen tehnyttä jäsentä ennen hänen erottamistaan erityisvaliokunnasta. Erityisvaliokunnasta erottamisen lisäksi tietojen vuotamisesta vastaavaan jäseneen voidaan tarvittaessa kohdistaa oikeustoimia voimassa olevan lainsäädännön mukaisesti.

11 artikla

Virkamiehiä, jotka ovat läpikäyneet asianmukaisen luotettavuusselvityksen ja joiden on määrä tutustua arkaluonteisiin tietoihin tarpeellisuusperiaatteen mukaisesti, koskee salassapitovelvollisuus. Kaikki tätä sääntöä rikkovat virkamiehet alistetaan parlamentin puhemiehen alaisuudessa toteutettavaan tutkintaan, ja heihin sovelletaan tarvittaessa kurinpitomenettelyä henkilöstösääntöjen mukaisesti. Oikeustoimiin ryhdyttäessä puhemies toteuttaa kaikki tarvittavat toimet, jotta toimivaltaiset kansalliset viranomaiset voivat aloittaa asianmukaiset menettelyt.

12 artikla

Puhemiehistö on toimivaltainen tekemään mahdollisia mukautuksia, muutoksia tai tulkintoja, jotka ovat tarpeellisia tämän päätöksen soveltamiseksi.

13 artikla

Tämä päätös liitetään Euroopan parlamentin työjärjestykseen, ja se tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.

Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä

D.   Henkilökohtaiset eturistiriidat

Henkilökohtaiset eturistiriidat

Jäseneltä voidaan puhemiehistön perustellulla päätöksellä evätä lupa tutustua parlamentin asiakirjaan, jos puhemiehistö jäsentä kuultuaan katsoo selvitetyksi, että asiakirjaan tutustuminen vaarantaisi kestämättömällä tavalla parlamentin edut tai yleisen edun ja että jäsen haluaa tutustua asiakirjaan yksityisistä ja henkilökohtaisista syistä. Jäsen voi kuukauden kuluessa päätöksen tiedoksisaamisesta tehdä siitä kirjallisen valituksen, joka on perusteltava. Parlamentti ratkaisee kantansa valitukseen ilman keskustelua sen istuntojakson aikana, joka seuraa valituksen jättämistä.

---

(1)  Vahvistettu parlamentin päätöksellä 15. helmikuuta 1989 ja muutettu päätöksellä 13. marraskuuta 2001.

1

(2)  EYVL C 298, 30.11.2002, s. 1.

2

(3)  EYVL L 143, 31.5.2001, s. 43.

3

(4)  EYVL L 113, 19.5.1995, s. 1.

4

(5)  EYVL C 172, 18.6.1999, s. 1.

5

(6)  EYVL C 298, 30.11.2002, s. 4.

6

(7)  EYVL L 145, 31.5.2001, s. 43.

7

(8)  Nykyinen liite VIII.

8

(9)  EYVL C 374, 29.12.2001, s. 1.

9

(10)  EYVL L 101, 11.4.2001, s. 1.

10

---

LIITE IX

EUROOPAN PARLAMENTIN TUTKINTAOIKEUDEN KÄYTTÄMISTÄ KOSKEVAT YKSITYISKOHTAISET SÄÄNNÖT

Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission päätös, tehty 19 päivänä huhtikuuta 1995, Euroopan parlamentin tutkintaoikeuden käyttämistä koskevista yksityiskohtaisista säännöistä (1)

EUROOPAN PARLAMENTTI, NEUVOSTO JA KOMISSIO, jotka

ottavat huomioon Euroopan hiili- ja teräsyhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 20 b artiklan,

ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 193 artiklan,

ottavat huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 107 b artiklan, sekä katsovat, että

olisi laadittava yksityiskohtaiset säännöt Euroopan parlamentin tutkintaoikeuden käyttämisestä ottaen huomioon Euroopan yhteisöjen perustamissopimusten määräykset,

väliaikaisilla tutkintavaliokunnilla on oltava tarvittavat keinot tehtäviensä suorittamiseksi; tämän vuoksi on välttämätöntä, että jäsenvaltiot ja Euroopan yhteisöjen toimielimet ja laitokset toteuttavat näiden tehtävien suorittamisen helpottamiseksi tarvittavat toimenpiteet,

väliaikaisessa tutkintavaliokunnassa tapahtuvan käsittelyn salaisuus ja luottamuksellisuus on turvattava,

tutkintaoikeuden käyttämistä koskevia yksityiskohtaisia sääntöjä voidaan tarkistaa Euroopan parlamentin nykyisen vaalikauden päättymisestä alkaen kokemusten perusteella, jos yksi kyseisistä kolmesta toimielimestä sitä pyytää,

OVAT YHTEISELLÄ SOPIMUKSELLA TEHNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Tässä päätöksessä vahvistetaan EHTY:n perustamissopimuksen 20 b artiklan, EY:n perustamissopimuksen 193 artiklan ja Euratomin perustamissopimuksen 107 b artiklan mukaisesti Euroopan parlamentin tutkintaoikeuden käyttämistä koskevat yksityiskohtaiset säännöt.

2 artikla

1.   Edellä 1 artiklassa tarkoitetuissa perustamissopimuksissa määrätyissä rajoissa ja määrätyin ehdoin Euroopan parlamentti voi tehtäviään suorittaessaan, jos neljännes sen jäsenistä sitä pyytää, asettaa väliaikaisen tutkintavaliokunnan tutkimaan epäilyjä yhteisön oikeutta sovellettaessa tapahtuneesta, Euroopan yhteisöjen toimielimen tai laitoksen, jäsenvaltion julkisen hallinnon tai sellaisten henkilöiden, joilla yhteisön oikeuden mukaisesti on soveltamisvaltuutus, aiheuttamasta rikkomuksesta tai epäkohdasta.

Euroopan parlamentti määrää väliaikaisten tutkintavaliokuntien kokoonpanon ja toimeksiannon.

Päätös väliaikaisen tutkintavaliokunnan perustamisesta, jossa erityisesti yksilöidään tutkintavaliokunnan tehtävä ja määräaika kertomuksen esittämiselle, julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

2.   Väliaikainen tutkintavaliokunta toimii Euroopan yhteisöjen toimielimille ja laitoksille perustamissopimuksissa annettujen valtuuksien mukaisesti.

Väliaikaisen tutkintavaliokunnan jäsenten ja muiden henkilöiden, jotka tehtäviään suorittaessaan ovat hankkineet tai saaneet tietoonsa seikkoja, tietoja, asiakirjoja tai esineitä, joita koskee jäsenvaltion tai yhteisön toimielimen antamien säännösten mukainen salassapitovelvollisuus, on, tehtäviensä päätyttyäkin, pidettävä ne salassa henkilöiltä, joilla ei ole oikeutta saada niistä tietoja, ja yleisöltä.

Asiantuntijoita kuullaan ja todistajia kuulustellaan julkisessa istunnossa. Jos neljännes tutkintavaliokunnan jäsenistä taikka yhteisön tai kansalliset viranomaiset sitä pyytävät tai jos väliaikaisen tutkintavaliokunnan käsiteltävänä on salassa pidettäviä tietoja, asia on käsiteltävä yleisön läsnä olematta. Todistajilla ja asiantuntijoilla on oikeus antaa lausuntonsa yleisön läsnä olematta.

3.   Väliaikainen tutkintavaliokunta ei saa ottaa käsiteltäväkseen kansallisessa tai yhteisön tuomioistuimessa tutkittavina olevia asioita oikeudenkäynnin ollessa vielä vireillä.

Kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asia on 1 kohdan mukaisesti julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai siitä, kun komissio on saanut tiedon väliaikaiselle tutkintavaliokunnalle esitetyn epäilyn jäsenvaltion suorittamasta yhteisön oikeuden rikkomisesta, komissio voi ilmoittaa Euroopan parlamentille, että väliaikaisen tutkintavaliokunnan tutkittavaksi aiottu asia on käsiteltävänä mahdollista oikeudenkäyntiä edeltävässä yhteisön menettelyssä; tällöin väliaikaisen tutkintavaliokunnan on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen mahdollistamiseksi, että komissio voi täysimääräisesti käyttää perustamissopimusten mukaisia valtuuksiaan.

4.   Väliaikainen tutkintavaliokunta lakkaa, kun se antaa kertomuksensa sen perustamista koskevassa päätöksessä vahvistetussa määräajassa tai viimeistään enintään kahdentoista kuukauden kuluttua siitä, kun tutkintavaliokunta perustettiin, kuitenkin viimeistään kyseisen vaalikauden loppuun mennessä.

Euroopan parlamentti voi perustellulla päätöksellä kahdesti pidentää kahdentoista kuukauden määräaikaa kolmella kuukaudella. Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

5.   Väliaikaista tutkintavaliokuntaa ei saa perustaa tai perustaa uudelleen käsittelemään asioita, jotka jo on tutkittu väliaikaisessa tutkintavaliokunnassa, ennen kuin vähintään kaksitoista kuukautta on kulunut tätä tutkintaa koskevan kertomuksen antamisesta tai valiokunnan tehtävän päättymisestä, ellei uusia tosiseikkoja ole ilmennyt.

3 artikla

1.   Väliaikainen tutkintavaliokunta suorittaa yhteisön oikeutta sovellettaessa tapahtuneeksi epäiltyjen rikkomusten tai epäkohtien toteamiseksi tarvittavat tutkimukset jäljempänä määrätyllä tavalla.

2.   Väliaikainen tutkintavaliokunta voi pyytää Euroopan yhteisöjen toimielintä tai laitosta tai jäsenvaltion hallitusta nimeämään yhden tai useamman jäsenensä osallistumaan valiokunnan toimintaan.

3.   Väliaikaisen tutkintavaliokunnan esittämästä perustellusta pyynnöstä asianomaiset jäsenvaltiot tai Euroopan yhteisöjen toimielimet ja laitokset nimeävät virkamiehen tai muun henkilöstöön kuuluvan, jonka ne valtuuttavat esiintymään väliaikaisessa tutkintavaliokunnassa, jollei salassapitoa taikka yleistä tai kansallista turvallisuutta koskevista seikoista kansallisen lainsäädännön mukaisesti muuta johdu.

Kyseiset virkamiehet tai muut henkilökuntaan kuuluvat esiintyvät hallituksensa tai toimielimensä nimissä ja sen antamien toimintaohjeiden mukaisesti. Heitä sitovat heidän asemastaan johtuvat velvoitteet.

4.   Jäsenvaltioiden viranomaiset ja Euroopan yhteisöjen toimielimet tai laitokset toimittavat väliaikaisen tutkintavaliokunnan pyynnöstä tai omasta aloitteestaan tutkintavaliokunnan tehtävän toteuttamiseksi tarvittavat asiakirjat, jollei siihen salassapitoa taikka yleistä tai kansallista turvallisuutta koskevien seikkojen vuoksi ole kansallisen lainsäädännön tai määräysten perusteella estettä.

5.   Mitä 3 ja 4 kohdassa määrätään, ei kuitenkaan rajoita jäsenvaltioiden muiden, virkamiesten esiintymisen tai asiakirjojen toimittamisen kieltävien säännösten soveltamista.

Asianomaisen valtion hallituksen tai toimielimen valtuutetun edustajan on ilmoitettava Euroopan parlamentille salassapidosta, yleisestä tai kansallisesta turvallisuudesta taikka ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetuista määräyksistä johtuvasta esteestä.

6.   Euroopan yhteisöjen toimielimet tai laitokset eivät saa antaa väliaikaiselle tutkintavaliokunnalle jäsenvaltiosta peräisin olevia asiakirjoja ilmoittamatta siitä ensin kyseiselle valtiolle.

Ne saavat toimittaa väliaikaiselle tutkintavaliokunnalle asiakirjoja, joihin tämän artiklan 5 kohtaa sovelletaan, ainoastaan asianomaisen jäsenvaltion suostumuksella.

7.   Mitä 3, 4 ja 5 kohdassa määrätään, sovelletaan luonnollisiin henkilöihin ja oikeushenkilöihin, joille on yhteisön oikeudessa annettu valtuus sen soveltamiseen.

8.   Väliaikainen tutkintavaliokunta voi kutsua kenet tahansa todistajana kuultavaksi, jos se on tarpeen sen tehtävien suorittamiseksi. Jos väliaikaisessa tutkintavaliokunnassa käsiteltävänä olevassa asiassa esiintyminen saattaa vahingoittaa henkilöä, hänet kutsuneen väliaikaisen tutkintavaliokunnan on ilmoitettava tästä hänelle.

4 artikla

1.   Väliaikaisen tutkintavaliokunnan saamia tietoja saa käyttää ainoastaan sen tehtävien suorittamiseksi. Niitä ei saa julkistaa, jos ne sisältävät salassapidettäviä tai luottamuksellisia seikkoja tai jos niissä mainitaan asiaan osallisia henkilöitä nimeltä.

Euroopan parlamentti toteuttaa väliaikaisessa tutkintavaliokunnassa tapahtuvan käsittelyn salassapidon ja luottamuksellisuuden turvaamiseksi tarvittavat hallinnolliset ja lainsäädännölliset toimenpiteet.

2.   Väliaikaisen tutkintavaliokunnan kertomus esitetään Euroopan parlamentille, joka voi päättää sen julkistamisesta ottaen huomioon, mitä 1 kohdassa määrätään.

3.   Euroopan parlamentti voi osoittaa Euroopan yhteisöjen toimielimille tai laitoksille taikka jäsenvaltioille väliaikaisen tutkintavaliokunnan kertomuksen perusteella mahdollisesti antamansa suositukset. Nämä tekevät niistä aiheellisiksi katsomansa johtopäätökset.

5 artikla

Tämän päätöksen soveltamista koskevat tiedonannot jäsenvaltioiden kansallisille viranomaisille toimitetaan niiden Euroopan unionissa olevien pysyvien edustustojen kautta.

6 artikla

Euroopan parlamentin, neuvoston tai komission pyynnöstä edellä olevia yksityiskohtaisia sääntöjä voidaan tarkistaa saatujen kokemusten perusteella Euroopan parlamentin nykyisen vaalikauden päätyttyä.

7 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

---

(1)  EYVL L 113, 19.5.1995, s. 1.

1

---

LIITE X

9 ARTIKLAN 4 KOHDAN SOVELTAMISTA KOSKEVAT MÄÄRÄYKSET EDUNVALVONNASTA EUROOPAN PARLAMENTISSA

1 artikla

Kulkuluvat

1.   Kulkulupa on haltijan valokuvalla varustettu muovikortti, johon merkitään haltijan etu- ja sukunimi sekä sen yrityksen, järjestön tai henkilön nimi, jonka palveluksessa haltija on.

Haltijan on pidettävä kulkulupa pysyvästi esillä liikkuessaan parlamentin tiloissa. Tämän velvollisuuden laiminlyönti saattaa johtaa kulkuluvan peruuttamiseen.

Kulkuluvat eroavat muodoltaan ja väriltään vierailijoille annettavista kulkuluvista.

2.   Kulkulupa voidaan uudistaa ainoastaan, jos sen haltija on noudattanut 9 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja velvollisuuksia.

Jäsenen huomautus edunvalvojan tai eturyhmän toiminnasta toimitetaan kvestoreille, jotka käsittelevät asian ja voivat päättää kulkuluvan jatkamisesta tai peruuttamisesta.

3.   Kulkulupa ei oikeuta haltijaa osallistumaan parlamentin tai sen elinten kokouksiin, jotka eivät ole julkisia, eikä se oikeuta poikkeuksiin muihin unionin kansalaisiin sovellettavista säännöistä, jotka koskevat pääsyä parlamentin tiloihin.

2 artikla

Avustajat

1.   Vaalikauden alussa kvestorit päättävät jäsenen valtuutettavissa olevien avustajien enimmäismäärän.

Aloittaessaan tehtävänsä valtuutetun avustajan on tehtävä kirjallinen ilmoitus ammatillisesta ja muusta palkallisesta toiminnastaan tai muista suorittamistaan tehtävistä, joista hän saa korvausta.

2.   Avustajat voivat liikkua toimielimen tiloissa samoin edellytyksin kuin pääsihteeristön tai poliittisten ryhmien henkilöstö.

3.   Muut henkilöt, mukaan lukien jäsenten kanssa välittömästi työskentelevät henkilöt, saavat liikkua parlamentin tiloissa ainoastaan työjärjestyksen 9 artiklan 4 kohdassa määrätyin edellytyksin.

3 artikla

Hyvä edunvalvontatapa

1.   Työjärjestyksen 9 artiklan 4 kohdassa tarkoitetussa luettelossa mainittujen henkilöiden on suhteissaan parlamenttiin

| a) | noudatettava 9 artiklan ja tämän liitteen määräyksiä; |
| --- | --- |

a)

noudatettava 9 artiklan ja tämän liitteen määräyksiä;

| b) | ilmoitettava valvomistaan eduista asioidessaan parlamentin jäsenten, näiden henkilökunnan tai parlamentin virkamiesten kanssa; |
| --- | --- |

b)

ilmoitettava valvomistaan eduista asioidessaan parlamentin jäsenten, näiden henkilökunnan tai parlamentin virkamiesten kanssa;

| c) | pidättäydyttävä kaikista yrityksistä hankkia tietoja epärehellisesti; |
| --- | --- |

c)

pidättäydyttävä kaikista yrityksistä hankkia tietoja epärehellisesti;

| d) | pidättäydyttävä esittämästä, että heillä on virallisia yhteyksiä parlamenttiin asioidessaan kolmansien osapuolien kanssa; |
| --- | --- |

d)

pidättäydyttävä esittämästä, että heillä on virallisia yhteyksiä parlamenttiin asioidessaan kolmansien osapuolien kanssa;

| e) | oltava luovuttamatta voittoa vastaan kolmansille osapuolille jäljennöksiä parlamentista saamistaan asiakirjoista; |
| --- | --- |

e)

oltava luovuttamatta voittoa vastaan kolmansille osapuolille jäljennöksiä parlamentista saamistaan asiakirjoista;

| f) | tarkoin noudatettava liitteessä I olevan 2 artiklan toisen kohdan määräyksiä; |
| --- | --- |

f)

tarkoin noudatettava liitteessä I olevan 2 artiklan toisen kohdan määräyksiä;

| g) | varmistettava, että kaikenlainen liitteessä I olevan 2 artiklan määräysten mukaisesti annettu tuki ilmoitetaan asianmukaiseen rekisteriin; |
| --- | --- |

g)

varmistettava, että kaikenlainen liitteessä I olevan 2 artiklan määräysten mukaisesti annettu tuki ilmoitetaan asianmukaiseen rekisteriin;

| h) | noudatettava henkilöstösääntöjen määräyksiä ottaessaan palvelukseensa toimielinten entisiä virkamiehiä; |
| --- | --- |

h)

noudatettava henkilöstösääntöjen määräyksiä ottaessaan palvelukseensa toimielinten entisiä virkamiehiä;

| i) | noudatettava kaikkia parlamentin antamia määräyksiä entisten jäsenten oikeuksista ja velvollisuuksista; |
| --- | --- |

i)

noudatettava kaikkia parlamentin antamia määräyksiä entisten jäsenten oikeuksista ja velvollisuuksista;

| j) | saatava kaikkien eturistiriitojen välttämiseksi ennakolta sen jäsenen tai niiden jäsenten suostumus, jota tai joita asia koskee, jäsenen avustajan sopimus- tai työsuhteen osalta, ja varmistettava itse, että tästä ilmoitetaan 9 artiklan 4 kohdassa määrättyyn luetteloon. |
| --- | --- |

j)

saatava kaikkien eturistiriitojen välttämiseksi ennakolta sen jäsenen tai niiden jäsenten suostumus, jota tai joita asia koskee, jäsenen avustajan sopimus- tai työsuhteen osalta, ja varmistettava itse, että tästä ilmoitetaan 9 artiklan 4 kohdassa määrättyyn luetteloon.

2.   Hyvän edunvalvontatavan vastainen menettely voi johtaa asianomaisille henkilöille tai mahdollisesti heidän edustamalleen yritykselle myönnetyn kulkuluvan peruuttamiseen.

---

LIITE XI

OIKEUSASIAMIEHEN TEHTÄVIEN HOITAMINEN

A.   Euroopan parlamentin päätös oikeusasiamiehen tehtävien hoitamista koskevasta ohjesäännöstä ja hänen tehtäviensä hoitamista koskevista yleisistä ehdoista
   (1)

EUROOPAN PARLAMENTTI, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen perussopimukset sekä erityisesti Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 195 artiklan 4 kohdan ja Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 107 d artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon komission lausunnon,

ottaa huomioon neuvoston hyväksymisen,

sekä katsoo, että olisi vahvistettava oikeusasiamiehen tehtävien hoitamista koskeva ohjesääntö ja hänen tehtäviensä hoitamista koskevat yleiset ehdot Euroopan yhteisöjen perussopimusten määräysten mukaisesti,

olisi määritettävä edellytykset, joiden mukaisesti kantelu voidaan saattaa oikeusasiamiehen käsiteltäväksi, sekä oikeusasiamiehen tehtävien hoitamisen ja oikeudenkäynti- tai hallinnollisten menettelyjen välinen suhde,

oikeusasiamiehellä, joka voi toimia myös omasta aloitteestaan, on oltava mahdollisuus saada kaikki tehtäviensä suorittamiseksi tarvittava aineisto; tätä varten yhteisön toimielinten ja laitosten on toimitettava oikeusasiamiehelle tämän niiltä pyytämät tiedot sanotun kuitenkaan rajoittamatta oikeusasiamiehen velvollisuutta olla ilmaisematta tällaisia tietoja; luottamuksellisiin tietoihin tai asiakirjoihin, ja etenkin asetuksen (EY) N:o 1049/2001 (2) 9 artiklassa tarkoitettuihin arkaluontoisiin asiakirjoihin tutustumisen edellytyksenä on yhteisön asianomaisen toimielimen tai elimen turvallisuussääntöjen noudattaminen; luottamuksellisia tietoja tai asiakirjoja 3 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti antavien toimielinten tai elinten on ilmoitettava oikeusasiamiehelle luottamuksellisuudesta; 3 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan säännösten täytäntöönpanemiseksi oikeusasiamiehen on sovittava etukäteen kyseisen toimielimen tai elimen kanssa luottamuksellisten tietojen tai asiakirjojen ja muiden salassapitovelvollisuuden piiriin kuuluvien tietojen käsittelyä koskevista ehdoista; jollei oikeusasiamiestä avusteta toivotulla tavalla, hän antaa tämän tiedoksi Euroopan parlamentille, jonka tehtävänä on toteuttaa aiheelliset toimenpiteet,

olisi määrättävä menettelyistä, joita noudatetaan, kun oikeusasiamiehen tutkimusten tuloksista käy ilmi epäkohtia; olisi myös määrättävä oikeusasiamiehen Euroopan parlamentille vuosittain kunkin kauden lopussa antamasta kattavasta kertomuksesta,

oikeusasiamiehen ja hänen henkilöstönsä velvollisuutena on käsitellä tehtäviään hoitaessaan saamansa tiedot luottamuksellisina; oikeusasiamiehen on puolestaan annettava toimivaltaisille viranomaisille tiedoksi seikat, joilla hän arvioi voivan olla rikosoikeudellista merkitystä ja jotka ovat tulleet hänen tietoonsa tutkimuksen yhteydessä,

olisi määrättävä oikeusasiamiehen ja tietyissä jäsenvaltioissa toimivien samankaltaisten viranomaisten välisestä yhteistyömahdollisuudesta kulloinkin sovellettavan kansallisen lainsäädännön mukaisesti,

Euroopan parlamentin tehtävänä on nimittää oikeusasiamies jokaisen vaalikautensa alussa ja sen ajaksi sellaisista henkilöistä, jotka ovat Euroopan unionin kansalaisia, joiden riippumattomuus on kiistaton ja jotka täyttävät kelpoisuusvaatimukset,

olisi määrättävä ehdoista, joiden mukaisesti oikeusasiamiehen tehtävät päättyvät,

oikeusasiamiehen on hoidettava tehtäväänsä täysin riippumattomana, mistä hän antaa juhlallisen vakuutuksen Euroopan yhteisöjen tuomioistuimessa aloittaessaan tehtäväänsä; olisi määritettävä oikeusasiamiehen tehtävien luonteen kanssa ristiriidassa oleva toiminta sekä oikeusasiamiehelle myönnettävä kohtelu, erioikeudet ja vapaudet,

olisi annettava määräyksiä sihteeristön virkamiehistä ja muista henkilöstöön kuuluvista, joiden on avustettava oikeusasiamiestä, sekä oikeusasiamiehen talousarviosta; oikeusasiamiehen kotipaikka on sama kuin Euroopan parlamentin kotipaikka, ja

oikeusasiamiehen tehtävänä on antaa tämän päätöksen täytäntöönpanoa koskevat määräykset; lisäksi olisi vahvistettava tiettyjä, ensimmäiseen oikeusasiamieheen, joka nimitetään Euroopan unionista tehdyn sopimuksen voimaantulon jälkeen, sovellettavia siirtymämääräyksiä,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

1 artikla

1.   Oikeusasiamiehen tehtävien hoitamista koskeva ohjesääntö ja hänen tehtäviensä hoitamista koskevat yleiset ehdot vahvistetaan tällä päätöksellä Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 195 artiklan 4 kohdan ja Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 107 d artiklan 4 kohdan mukaisesti.

2.   Oikeusasiamies hoitaa tehtäviään yhteisöjen toimielimissä ja laitoksissa perustamissopimuksissa myönnettyjen toimivaltuuksien mukaisesti.

3.   Oikeusasiamies ei voi osallistua asian käsittelyyn tuomioistuimessa eikä asettaa oikeuden päätöstä kyseenalaiseksi.

2 artikla

1.   Oikeusasiamies osallistuu edellä tarkoitetuissa perustamissopimuksissa vahvistettujen edellytysten ja rajoitusten mukaisesti epäkohtien paljastamiseen yhteisöjen toimielinten ja laitosten toiminnassa, lukuun ottamatta yhteisöjen tuomioistuimen ja yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen toimintaa lainkäyttöeliminä, ja suositusten antamiseen epäkohtien poistamiseksi. Minkään muun viranomaisen tai kenenkään muun henkilön toiminnasta ei voi kannella oikeusasiamiehelle.

2.   Euroopan unionin kansalaiset taikka ne luonnolliset henkilöt tai oikeushenkilöt, joiden asuinpaikka tai sääntömääräinen kotipaikka on jossakin Euroopan unionin jäsenvaltiossa, voivat saattaa oikeusasiamiehen käsiteltäväksi suoraan tai Euroopan parlamentin jäsenten välityksellä kantelun epäkohdasta yhteisöjen toimielinten tai laitosten toiminnassa, lukuun ottamatta yhteisöjen tuomioistuimen ja yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen toimintaa lainkäyttöeliminä. Oikeusasiamies antaa asian tiedoksi kyseiselle toimielimelle tai elimelle heti saatuaan kantelun käsiteltäväksi.

3.   Kantelusta on käytävä ilmi sen kohde sekä sen tekijän henkilöllisyys; kyseinen henkilö voi pyytää, että kantelu käsitellään luottamuksellisena.

4.   Kantelu on tehtävä kahden vuoden kuluessa siitä päivästä, jona kantelun tekijä sai tietoonsa kanteluun oikeuttavat seikat, ja ennen kantelun tekemistä on aiheelliset hallinnolliset menettelyt oltava suoritettu toimielimissä ja elimissä, joita asia koskee.

5.   Oikeusasiamies voi neuvoa kantelun tekijää kääntymään toisen viranomaisen puoleen.

6.   Oikeusasiamiehelle esitetyt kantelut eivät keskeytä oikeudenkäyntiin tai hallinnolliseen menettelyyn liittyvän valitusajan kulumista.

7.   Kun oikeusasiamiehen on ilmoitettava, ettei hän voi vastaanottaa tai käsitellä loppuun asti esiin tuotuja seikkoja sen vuoksi, että niitä käsitellään tai on käsitelty oikeudenkäynnissä, hänen aikaisemmin mahdollisesti saamansa tutkimustulokset arkistoidaan.

8.   Oikeusasiamiehelle voidaan kannella yhteisöjen toimielinten ja elinten sekä näiden virkamiesten tai muiden henkilöstöön kuuluvien välisiin työsuhteisiin liittyvistä asioista vain, jos asianosainen on käyttänyt hallinnon sisäiset valitusmahdollisuudet, erityisesti virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen 90 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut menettelyt, ja vasta kun vastausta koskeva määräaika on päättynyt sen viranomaisen osalta, johon on vedottu.

9.   Oikeusasiamies antaa viipymättä kantelun tekijälle tiedoksi, mihin toimenpiteisiin kantelu on mahdollisesti johtanut.

3 artikla

1.   Oikeusasiamies suorittaa omasta aloitteestaan tai kantelun seurauksena perustelluiksi arvioimansa tutkimukset mahdollisten epäkohtien selvittämiseksi yhteisöjen toimielinten ja elinten toiminnassa. Hän antaa asian tiedoksi kyseiselle toimielimelle tai elimelle, joka voi toimittaa oikeusasiamiehelle hyödyllisiä huomioitaan.

2.   Yhteisöjen toimielinten ja elinten on toimitettava oikeusasiamiehelle tämän pyytämät tiedot ja annettava hänen tutustua asianomaisiin asiakirjoihin. Luottamuksellisiin tietoihin tai asiakirjoihin ja etenkin asetuksen (EY) N:o 1049/2001 9 artiklassa tarkoitettuihin arkaluontoisiin asiakirjoihin tutustumisen edellytyksenä on yhteisön asianomaisen toimielimen tai elimen turvallisuussääntöjen noudattaminen.

Luottamuksellisia tietoja tai asiakirjoja edellisen alakohdan mukaisesti antavien toimielinten tai elinten on ilmoitettava oikeusasiamiehelle luottamuksellisuudesta.

Ensimmäisen alakohdan säännösten täytäntöönpanemiseksi oikeusasiamiehen on sovittava etukäteen kyseisen toimielimen tai elimen kanssa luottamuksellisten tietojen tai asiakirjojen ja muiden salassapitovelvollisuuden piiriin kuuluvien tietojen käsittelyä koskevista ehdoista.

Asianomaiset toimielimet tai elimet antavat tutustuttavaksi jäsenvaltion sellaisia asiakirjoja, joihin sovelletaan salassapitoa koskevaa lakia tai asetusta, vain kyseisen jäsenvaltion etukäteen antamalla suostumuksella.

Ne antavat tutustuttavaksi muita jäsenvaltion asiakirjoja ilmoitettuaan tästä asianomaiselle jäsenvaltiolle.

Oikeusasiamies ei 4 artiklan mukaisesti saa kummassakaan tapauksessa paljastaa asiakirjojen sisältöä.

Yhteisöjen toimielinten virkamiehen tai muun niiden henkilöstöön kuuluvan on oikeusasiamiehen pyynnöstä toimittava todistajana; häntä sitovat henkilöstösääntöjen asiaa koskevat määräykset, erityisesti salassapitovelvollisuus.

3.   Jäsenvaltioiden viranomaisten on toimitettava oikeusasiamiehelle tämän pyynnöstä ja jäsenvaltioiden Euroopan yhteisöissä olevien pysyvien edustajien välityksellä tiedot, joiden avulla voidaan selvittää yhteisöjen toimielinten tai laitosten toiminnan epäkohtia, paitsi jos näihin tietoihin sovelletaan salassapitoa koskevia lakeja tai asetuksia taikka tietojen välittämistä estäviä säännöksiä. Tässä jälkimmäisessä tapauksessa asianosaisena oleva jäsenvaltio voi kuitenkin antaa oikeusasiamiehelle kyseiset tiedot edellyttäen, että tämä sitoutuu olemaan ilmaisematta niiden sisältöä.

4.   Jos oikeusasiamiestä ei avusteta tämän toivomalla tavalla, hän antaa asian tiedoksi Euroopan parlamentille, joka toteuttaa aiheelliset toimenpiteet.

5.   Oikeusasiamies pyrkii kyseisen toimielimen tai elimen kanssa mahdollisuuksien mukaan poistamaan epäkohdan ja antamaan tyydyttävän vastauksen kanteluun.

6.   Jos oikeusasiamies toteaa epäkohdan, hän saattaa asian sen toimielimen tai elimen käsiteltäväksi, jota asia koskee, ja toimittaa tälle tapauksen mukaan ehdotuksia suosituksiksi. Kyseinen toimielin tai elin antaa yksityiskohtaisen lausuntonsa hänelle kolmen kuukauden kuluessa.

7.   Tämän jälkeen oikeusasiamies antaa asiasta kertomuksen Euroopan parlamentille ja kyseiselle toimielimelle tai elimelle. Hän voi lausunnossaan esittää suosituksia. Oikeusasiamies antaa kantelun tekijälle tiedoksi tutkimuksen tulokset, kyseisen toimielimen tai elimen lausunnon ja mahdollisesti esittämänsä suositukset.

8.   Oikeusasiamies antaa kunkin vuosittaisen kauden lopussa Euroopan parlamentille kertomuksen tutkimustensa tuloksista.

4 artikla

1.   Oikeusasiamies ja hänen henkilöstönsä – joihin sovelletaan Euroopan yhteisöjen perustamissopimuksen 287 artiklaa ja Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 194 artiklaa – eivät saa ilmaista tietoja ja asiakirjoja, joista he ovat saaneet tiedon suorittamiensa tutkimusten yhteydessä. Heidän velvollisuutenaan on erityisesti olla paljastamatta oikeusasiamiehelle toimitettuja luottamuksellisia tietoja tai asiakirjoja, erityisesti asetuksen (EY) N:o 1049/2001 9 artiklassa tarkoitettuja arkaluontoisia asiakirjoja tai henkilötietojen suojaa koskevan yhteisön lainsäädännön soveltamisalaan kuuluvia asiakirjoja taikka mitään muita sellaisia tietoja, jotka voisivat aiheuttaa haittaa kantelun tekijälle tai jollekin muulle henkilölle, jota asia koskee, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 2 kohdan määräysten soveltamista.

2.   Jos oikeusasiamiehen tietoon tulee tutkimuksen yhteydessä seikkoja, joilla hän arvioi voivan olla rikosoikeudellista merkitystä, hän antaa asian viipymättä tiedoksi kansallisille toimivaltaisille viranomaisille jäsenvaltioiden Euroopan yhteisöissä olevien pysyvien edustustojen välityksellä ja, jos asia kuuluu sen toimivaltaan, toimivaltaiselle yhteisön toimielimelle, elimelle tai petosten torjunnasta vastaavalle yksikölle; tapauksen mukaan oikeusasiamies ilmoittaa myös sille yhteisöjen toimielimelle tai elimelle, jonka alaisena kyseinen virkamies tai muu henkilöstöön kuuluva on, jolloin kyseinen toimielin voi soveltaa Euroopan yhteisöjen erioikeuksia ja vapauksia koskevan pöytäkirjan 18 artiklan toista kohtaa. Oikeusasiamies voi myös antaa kyseiselle yhteisöjen toimielimelle tai elimelle tiedoksi seikat, jotka antavat aihetta näiden virkamiesten tai muiden henkilöstöön kuuluvien käyttäytymisen kurinpidolliseen arviointiin.

4 a artikla

Oikeusasiamies ja hänen henkilöstönsä käsittelevät oikeutta tutustua asiakirjoihin koskevia muita pyyntöjä kuin 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja pyyntöjä asetuksessa (EY) N:o 1049/2001 säädettyjä ehtoja ja rajoituksia noudattaen.

5 artikla

1.   Oikeusasiamies voi kulloinkin sovellettavan kansallisen lainsäädännön mukaisesti olla yhteistyössä tietyissä jäsenvaltioissa toimivien samankaltaisten viranomaisten kanssa siltä osin, kuin tämä voi osaltaan parantaa oikeusasiamiehen tutkimusten tehokkuutta ja hänelle kanteluja tekevien henkilöiden oikeuksista ja eduista huolehtimista. Oikeusasiamies ei voi tällä tavoin vaatia oikeutta tutustua asiakirjoihin, joihin sitä ei 3 artiklan mukaisesti olisi voitu hänelle myöntää.

2.   Oikeusasiamies voi Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 195 artiklassa ja Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 107 d artiklassa määrätyn toimivaltansa puitteissa ja välttäen päällekkäisyyttä muiden toimielinten tai elinten toiminnan kanssa tehdä näiden samojen edellytysten mukaisesti yhteistyötä perusoikeuksien edistämisestä ja suojaamisesta vastaavien jäsenvaltioiden toimielinten ja elinten kanssa.

6 artikla

1.   Euroopan parlamentti nimittää oikeusasiamiehen jokaisten Euroopan parlamentin vaalien jälkeen parlamentin vaalikauden ajaksi. Sama henkilö voidaan nimittää uudeksi toimikaudeksi.

2.   Oikeusasiamies valitaan sellaisista henkilöistä, jotka ovat Euroopan unionin kansalaisia, joilla on täydet kansalais- ja poliittiset oikeudet, joiden riippumattomuus on kiistaton ja jotka täyttävät kotimaassaan korkeimpien tuomarin virkojen kelpoisuusvaatimukset tai joilla on tunnetusti tarvittava kokemus ja pätevyys oikeusasiamiehen tehtävien hoitamiseksi.

7 artikla

1.   Oikeusasiamiehen tehtävät päättyvät toimikauden päättyessä, hänen erotessaan tehtävästä tai kun hänet erotetaan.

2.   Muun syyn kuin erottamisen ollessa kyseessä oikeusasiamies hoitaa edelleen tehtäviään, kunnes hänen seuraajansa on nimitetty.

3.   Oikeusasiamiehen tehtävien päättyessä ennenaikaisesti hänen seuraajansa nimitetään kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun paikka on jäänyt täyttämättä, vaalikauden loppuajaksi.

8 artikla

Yhteisöjen tuomioistuin voi Euroopan parlamentin pyynnöstä erottaa oikeusasiamiehen, jos hän ei enää täytä niitä vaatimuksia, joita hänen tehtävänsä vaativat, tai jos hän on syyllistynyt vakavaan rikkomukseen.

9 artikla

1.   Oikeusasiamies hoitaa tehtäväänsä täysin riippumattomana ja sekä yhteisöjen että Euroopan unionin kansalaisten yleisen edun mukaisesti. Tehtäväänsä hoitaessaan hän ei pyydä eikä ota ohjeita miltään hallitukselta tai toimielimeltä. Oikeusasiamies pidättäytyy kaikista toimista, jotka ovat ristiriidassa hänen tehtäviensä luonteen kanssa.

2.   Aloittaessaan tehtäväänsä oikeusasiamies antaa Euroopan yhteisöjen tuomioistuimessa juhlallisen vakuutuksen luvaten hoitaa tehtäviään täysin riippumattomana ja puolueettomana sekä noudattaa tehtäviä hoitaessaan ja niiden päätyttyä tehtävistään johtuvia velvoitteita, erityisesti rehellisyyttä ja pidättyvyyttä, tiettyjen toimien tai etujen vastaanottamisessa oikeusasiamiehen tehtävän päätyttyä.

10 artikla

1.   Oikeusasiamies ei saa toimikautensa aikana harjoittaa muuta poliittista tai hallinnollista toimintaa taikka palkallista tai palkatonta ammattitoimintaa.

2.   Palkan korvausten ja vanhuuseläkkeen osalta oikeusasiamies rinnastetaan Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen tuomariin.

3.   Euroopan yhteisöjen erioikeuksia ja vapauksia koskevan pöytäkirjan 12, 13, 14, 15 ja 18 artiklaa sovelletaan oikeusasiamieheen sekä hänen sihteeristönsä virkamiehiin ja muuhun henkilöstöön.

11 artikla

1.   Oikeusasiamiestä avustaa sihteeristö, jonka johtajan nimittää oikeusasiamies.

2.   Oikeusasiamiehen sihteeristön virkamiehiin ja muihin henkilöstöön kuuluviin sovelletaan Euroopan yhteisöjen virkamiehistä ja muista henkilöstöön kuuluvista voimassa olevia säännöksiä. Henkilöstön lukumäärä vahvistetaan vuosittain talousarviomenettelyn yhteydessä.

3.   Euroopan yhteisöjen ja jäsenvaltioiden virkamiehet, jotka on nimitetty oikeusasiamiehen sihteeristön henkilöstöön kuuluviksi, irrotetaan yksikön edun mukaisesti ja heille taataan täysi oikeus palata myöhemmin alkuperäiseen toimielimeensä.

4.   Oikeusasiamies rinnastetaan henkilöstöään koskevissa kysymyksissä Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen 1 artiklassa tarkoitettuihin toimielimiin.

12 artikla

Poistettu

13 artikla

Oikeusasiamiehen kotipaikka on sama kuin Euroopan parlamentin toimipaikka.

14 artikla

Oikeusasiamies antaa tämän päätöksen täytäntöönpanoa koskevat määräykset.

15 artikla

Ensimmäinen oikeusasiamies, joka nimitetään Euroopan unionista tehdyn sopimuksen voimaantulon jälkeen, nimitetään vaalikauden loppuajaksi.

16 artikla

Poistettu

17 artikla

Tämä päätös julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Se tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan.

B.   Euroopan oikeusasiamiehen päätös täytäntöönpanosäännösten hyväksymisestä
   (3)

1 artikla

Määritelmät

Näissä täytäntöönpanomääräyksissä

| a) | ’asianomainen toimielin’ tarkoittaa kantelun tai omasta aloitteesta tehdyn tutkimuksen kohteena olevaa yhteisön toimielintä tai laitosta |
| --- | --- |

a)

’asianomainen toimielin’ tarkoittaa kantelun tai omasta aloitteesta tehdyn tutkimuksen kohteena olevaa yhteisön toimielintä tai laitosta

| b) | ’ohjesääntö’ tarkoittaa oikeusasiamiehen tehtävien hoitoa koskevia määräyksiä ja yleisiä ehtoja. |
| --- | --- |

b)

’ohjesääntö’ tarkoittaa oikeusasiamiehen tehtävien hoitoa koskevia määräyksiä ja yleisiä ehtoja.

| c) | ’luottamuksellinen’ tarkoittaa suhteessa asiakirjoihin ja tietoon, että niitä ei saa julkistaa. |
| --- | --- |

c)

’luottamuksellinen’ tarkoittaa suhteessa asiakirjoihin ja tietoon, että niitä ei saa julkistaa.

2 artikla

Kantelujen vastaanotto

| 2.1 | Kantelut nimetään, kirjataan ja niille annetaan diaarinumero välittömästi. |
| --- | --- |

2.1

Kantelut nimetään, kirjataan ja niille annetaan diaarinumero välittömästi.

| 2.2 | Kantelun tekijälle lähetetään saantitodistus, jossa ilmoitetaan kantelun diaarinumero ja asiaa käsittelevän lakimiehen nimi. |
| --- | --- |

2.2

Kantelun tekijälle lähetetään saantitodistus, jossa ilmoitetaan kantelun diaarinumero ja asiaa käsittelevän lakimiehen nimi.

| 2.3 | Vetoomuksen laatijan suostumuksella Euroopan parlamentilta oikeusasiamiehelle siirrettyä vetoomusta käsitellään kanteluna. |
| --- | --- |

2.3

Vetoomuksen laatijan suostumuksella Euroopan parlamentilta oikeusasiamiehelle siirrettyä vetoomusta käsitellään kanteluna.

| 2.4 | Aiheellisissa tapauksissa ja kantelun tekijän suostumuksella oikeusasiamies voi siirtää kantelun Euroopan parlamentille, joka käsittelee sitä vetoomuksena. |
| --- | --- |

2.4

Aiheellisissa tapauksissa ja kantelun tekijän suostumuksella oikeusasiamies voi siirtää kantelun Euroopan parlamentille, joka käsittelee sitä vetoomuksena.

| 2.5 | Aiheellisissa tapauksissa ja kantelun tekijän suostumuksella oikeusasiamies voi siirtää kantelun muulle toimivaltaiselle viranomaiselle. |
| --- | --- |

2.5

Aiheellisissa tapauksissa ja kantelun tekijän suostumuksella oikeusasiamies voi siirtää kantelun muulle toimivaltaiselle viranomaiselle.

3 artikla

Kantelujen tutkittavaksi ottaminen

| 3.1 | Perustamissopimuksessa ja ohjesäännössä määrättyjen kriteereiden mukaan oikeusasiamies määrittelee sen, kuuluuko kantelu hänen toimivaltaansa, ja jos kuuluu, täyttääkö se käsiteltäväksi ottamisen edellytykset; hän voi pyytää kantelun tekijältä lisätietoja tai uusia asiakirjoja ennen päätöksen tekoa. |
| --- | --- |

3.1

Perustamissopimuksessa ja ohjesäännössä määrättyjen kriteereiden mukaan oikeusasiamies määrittelee sen, kuuluuko kantelu hänen toimivaltaansa, ja jos kuuluu, täyttääkö se käsiteltäväksi ottamisen edellytykset; hän voi pyytää kantelun tekijältä lisätietoja tai uusia asiakirjoja ennen päätöksen tekoa.

| 3.2 | Jos kantelu ei kuulu oikeusasiamiehen toimivaltaan tai ei täytä tutkittavaksi ottamisen edellytyksiä, oikeusasiamies ei tutki sitä. Hän antaa kantelun tekijälle perustellun tiedon päätöksestä. Oikeusasiamies voi neuvoa kantelun tekijää osoittamaan kantelunsa toiselle viranomaiselle. |
| --- | --- |

3.2

Jos kantelu ei kuulu oikeusasiamiehen toimivaltaan tai ei täytä tutkittavaksi ottamisen edellytyksiä, oikeusasiamies ei tutki sitä. Hän antaa kantelun tekijälle perustellun tiedon päätöksestä. Oikeusasiamies voi neuvoa kantelun tekijää osoittamaan kantelunsa toiselle viranomaiselle.

4 artikla

Tutkittavaksi otettavien kanteluiden tutkinta

| 4.1 | Oikeusasiamies päättää, onko riittäviä perusteita, jotka oikeuttavat tutkittavaksi ottamisen edellytykset täyttävän kantelun tutkimisen. |
| --- | --- |

4.1

Oikeusasiamies päättää, onko riittäviä perusteita, jotka oikeuttavat tutkittavaksi ottamisen edellytykset täyttävän kantelun tutkimisen.

| 4.2 | Jos oikeusasiamies katsoo, että kantelun tutkimiseen ei ole riittäviä perusteita, hän jättää kantelun tutkimatta ja ilmoittaa siitä kantelun tekijälle. Oikeusasiamies voi myös ilmoittaa siitä asianomaiselle toimielimelle. |
| --- | --- |

4.2

Jos oikeusasiamies katsoo, että kantelun tutkimiseen ei ole riittäviä perusteita, hän jättää kantelun tutkimatta ja ilmoittaa siitä kantelun tekijälle. Oikeusasiamies voi myös ilmoittaa siitä asianomaiselle toimielimelle.

| 4.3 | Jos oikeusasiamies katsoo, että kantelun tutkimiseen on olemassa riittäviä perusteita, hän ilmoittaa asiasta kantelun tekijälle ja asianomaiselle toimielimelle. Hän toimittaa kopion kantelusta asianomaiselle toimielimelle ja pyytää sitä antamaan lausunnon tietyn ajan kuluessa, joka tavallisesti on korkeintaan kolme kuukautta. Asianomaiselle toimielimelle lähetetyssä lausuntopyynnössä voidaan tähdentää kantelun tiettyjä näkökohtia tai erityisiä kysymyksiä, joihin lausunnossa on annettava vastaus. |
| --- | --- |

4.3

Jos oikeusasiamies katsoo, että kantelun tutkimiseen on olemassa riittäviä perusteita, hän ilmoittaa asiasta kantelun tekijälle ja asianomaiselle toimielimelle. Hän toimittaa kopion kantelusta asianomaiselle toimielimelle ja pyytää sitä antamaan lausunnon tietyn ajan kuluessa, joka tavallisesti on korkeintaan kolme kuukautta. Asianomaiselle toimielimelle lähetetyssä lausuntopyynnössä voidaan tähdentää kantelun tiettyjä näkökohtia tai erityisiä kysymyksiä, joihin lausunnossa on annettava vastaus.

| 4.4 | Lausunto ei saa sisältää mitään sellaista tietoa tai sellaisia asiakirjoja, jotka asianomainen toimielin katsoo luottamuksellisiksi. |
| --- | --- |

4.4

Lausunto ei saa sisältää mitään sellaista tietoa tai sellaisia asiakirjoja, jotka asianomainen toimielin katsoo luottamuksellisiksi.

| 4.5 | Asianomainen toimielin voi pyytää, että tietyt sen laatiman lausunnon osat annetaan vain kantelun tekijälle. Sen on selkeästi ilmoitettava, mitkä kyseiset osat ovat, ja selitettävä syy tai syyt pyyntöön. |
| --- | --- |

4.5

Asianomainen toimielin voi pyytää, että tietyt sen laatiman lausunnon osat annetaan vain kantelun tekijälle. Sen on selkeästi ilmoitettava, mitkä kyseiset osat ovat, ja selitettävä syy tai syyt pyyntöön.

| 4.6 | Oikeusasiamies lähettää asianomaisen toimielimen lausunnon kantelun tekijälle. Kantelun tekijällä on mahdollisuus esittää oikeusasiamiehelle huomautuksia tietyn ajan kuluessa, joka tavallisesti on korkeintaan yksi kuukausi. |
| --- | --- |

4.6

Oikeusasiamies lähettää asianomaisen toimielimen lausunnon kantelun tekijälle. Kantelun tekijällä on mahdollisuus esittää oikeusasiamiehelle huomautuksia tietyn ajan kuluessa, joka tavallisesti on korkeintaan yksi kuukausi.

| 4.7 | Oikeusasiamies voi tehdä lisätutkimuksia katsoessaan sen aiheelliseksi. Kohtia 4.3–4.6 sovelletaan myös lisätutkimuksiin, mutta aika, jonka sisällä asianomaisen toimielimen on vastattava, on tällöin tavallisesti yksi kuukausi. |
| --- | --- |

4.7

Oikeusasiamies voi tehdä lisätutkimuksia katsoessaan sen aiheelliseksi. Kohtia 4.3–4.6 sovelletaan myös lisätutkimuksiin, mutta aika, jonka sisällä asianomaisen toimielimen on vastattava, on tällöin tavallisesti yksi kuukausi.

| 4.8 | Jos oikeusasiamies katsoo sen aiheelliseksi, hän voi soveltaa yksinkertaistettua menettelyä nopean ratkaisun aikaansaamiseksi. |
| --- | --- |

4.8

Jos oikeusasiamies katsoo sen aiheelliseksi, hän voi soveltaa yksinkertaistettua menettelyä nopean ratkaisun aikaansaamiseksi.

| 4.9 | Päätettyään tutkimuksensa oikeusasiamies lopettaa asian käsittelyn ja antaa perustellun päätöksen, jonka hän toimittaa kantelun tekijälle ja asianomaiselle toimielimelle. |
| --- | --- |

4.9

Päätettyään tutkimuksensa oikeusasiamies lopettaa asian käsittelyn ja antaa perustellun päätöksen, jonka hän toimittaa kantelun tekijälle ja asianomaiselle toimielimelle.

5 artikla

Tutkintavaltuudet

| 5.1 | Ohjesäännössä määrättyjen ehtojen mukaisesti oikeusasiamies voi vaatia yhteisön toimielimiä ja laitoksia ja jäsenvaltioiden viranomaisia toimittamaan kohtuullisen ajan kuluessa tietoa tai asiakirjoja tutkintaa varten. Niiden on selkeästi ilmoittava, mikä tieto tai mitkä asiakirjat ovat luottamuksellisia. |
| --- | --- |

5.1

Ohjesäännössä määrättyjen ehtojen mukaisesti oikeusasiamies voi vaatia yhteisön toimielimiä ja laitoksia ja jäsenvaltioiden viranomaisia toimittamaan kohtuullisen ajan kuluessa tietoa tai asiakirjoja tutkintaa varten. Niiden on selkeästi ilmoittava, mikä tieto tai mitkä asiakirjat ovat luottamuksellisia.

| 5.2 | Oikeusasiamies voi tutkia asianomaisen toimielimen arkistoja. Toimielimen on selkeästi ilmoitettava, mitä asiakirjat arkistossa ovat luottamuksellisia. Oikeusasiamies voi kopioida asiaa koskevat arkistotiedot tai arkistoihin sisältyvän yksittäisen asiakirjan. Hän tiedottaa kantelun tekijälle tutkinnan suorittamisesta. |
| --- | --- |

5.2

Oikeusasiamies voi tutkia asianomaisen toimielimen arkistoja. Toimielimen on selkeästi ilmoitettava, mitä asiakirjat arkistossa ovat luottamuksellisia. Oikeusasiamies voi kopioida asiaa koskevat arkistotiedot tai arkistoihin sisältyvän yksittäisen asiakirjan. Hän tiedottaa kantelun tekijälle tutkinnan suorittamisesta.

| 5.3 | Oikeusasiamies voi vaatia yhteisön toimielinten tai laitosten virkamiehiä tai muita toimihenkilöitä toimimaan todistajina ohjesäännössä määrättyjen ehtojen mukaisesti. Oikeusasiamies voi päättää, että todisteet annetaan luottamuksellisesti. |
| --- | --- |

5.3

Oikeusasiamies voi vaatia yhteisön toimielinten tai laitosten virkamiehiä tai muita toimihenkilöitä toimimaan todistajina ohjesäännössä määrättyjen ehtojen mukaisesti. Oikeusasiamies voi päättää, että todisteet annetaan luottamuksellisesti.

| 5.4 | Oikeusasiamies voi pyytää yhteisön toimielimiä ja laitoksia ryhtymään järjestelyihin, joiden avulla hän voi tutkia asiaa itse paikalla. |
| --- | --- |

5.4

Oikeusasiamies voi pyytää yhteisön toimielimiä ja laitoksia ryhtymään järjestelyihin, joiden avulla hän voi tutkia asiaa itse paikalla.

| 5.5 | Oikeusasiamies voi teettää tutkinnan onnistumisen kannalta tarpeellisiksi katsomiaan tutkimuksia tai asiantuntijaraportteja. |
| --- | --- |

5.5

Oikeusasiamies voi teettää tutkinnan onnistumisen kannalta tarpeellisiksi katsomiaan tutkimuksia tai asiantuntijaraportteja.

6 artikla

Sovintoratkaisut

| 6.1 | Jos oikeusasiamies toteaa hallinnollisen epäkohdan, hän toimii mahdollisuuksien mukaan yhteistyössä asianomaisen toimielimen kanssa löytääkseen sovintoratkaisun, jolla hallinnollinen epäkohta poistetaan ja joka vastaa kantelun tekijän vaatimuksiin. |
| --- | --- |

6.1

Jos oikeusasiamies toteaa hallinnollisen epäkohdan, hän toimii mahdollisuuksien mukaan yhteistyössä asianomaisen toimielimen kanssa löytääkseen sovintoratkaisun, jolla hallinnollinen epäkohta poistetaan ja joka vastaa kantelun tekijän vaatimuksiin.

| 6.2 | Jos oikeusasiamies katsoo, että tämä yhteistyö on ollut menestyksellistä, hän lopettaa asian käsittelyn perustellulla päätöksellä. Hän antaa päätöksen tiedoksi kantelun tekijälle ja asianomaiselle toimielimelle. |
| --- | --- |

6.2

Jos oikeusasiamies katsoo, että tämä yhteistyö on ollut menestyksellistä, hän lopettaa asian käsittelyn perustellulla päätöksellä. Hän antaa päätöksen tiedoksi kantelun tekijälle ja asianomaiselle toimielimelle.

| 6.3 | Jos oikeusasiamies katsoo, että sovintoratkaisu ei ole mahdollinen tai että sovintoratkaisuun pyrkiminen on ollut tuloksetonta, hän joko lopettaa asian käsittelyn perustellulla päätöksellä, joka saattaa sisältää kriittisen huomautuksen, tai laatii asiasta kertomuksen, joka sisältää suositusluonnoksia. |
| --- | --- |

6.3

Jos oikeusasiamies katsoo, että sovintoratkaisu ei ole mahdollinen tai että sovintoratkaisuun pyrkiminen on ollut tuloksetonta, hän joko lopettaa asian käsittelyn perustellulla päätöksellä, joka saattaa sisältää kriittisen huomautuksen, tai laatii asiasta kertomuksen, joka sisältää suositusluonnoksia.

7 artikla

Kriittiset huomautukset

| 7.1 | Oikeusasiamies antaa kriittisen huomautuksen, jos hän katsoo






  a) | että asianomainen toimielin ei enää kykene poistamaan hallinnollista epäkohtaa; ja |
| --- | --- | --- |

7.1

Oikeusasiamies antaa kriittisen huomautuksen, jos hän katsoo

a)

että asianomainen toimielin ei enää kykene poistamaan hallinnollista epäkohtaa; ja

| b) | että hallinnollisella epäkohdalla ei ole yleistä vaikutusta. |
| --- | --- |

b)

että hallinnollisella epäkohdalla ei ole yleistä vaikutusta.

| 7.2 | Kun oikeusasiamies lopettaa asian käsittelyn antamalla kriittisen huomautuksen, hän ilmoittaa päätöksestään kantelun tekijälle ja asianomaiselle toimielimelle. |
| --- | --- |

7.2

Kun oikeusasiamies lopettaa asian käsittelyn antamalla kriittisen huomautuksen, hän ilmoittaa päätöksestään kantelun tekijälle ja asianomaiselle toimielimelle.

8 artikla

Kertomukset ja suositukset

| 8.1 | Oikeusasiamies laatii asianomaiselle toimielimelle kertomuksen, joka sisältää suositusluonnoksia, jos hän katsoo joko






  a) | että toimielin kykenee poistamaan hallinnollisen epäkohdan; tai |
| --- | --- | --- |

8.1

Oikeusasiamies laatii asianomaiselle toimielimelle kertomuksen, joka sisältää suositusluonnoksia, jos hän katsoo joko

a)

että toimielin kykenee poistamaan hallinnollisen epäkohdan; tai

| b) | että hallinnollisella epäkohdalla on yleisiä vaikutuksia. |
| --- | --- |

b)

että hallinnollisella epäkohdalla on yleisiä vaikutuksia.

| 8.2 | Oikeusasiamies lähettää kertomuksensa ja suositusluonnostensa kopion asianomaiselle toimielimelle ja kantelun tekijälle. |
| --- | --- |

8.2

Oikeusasiamies lähettää kertomuksensa ja suositusluonnostensa kopion asianomaiselle toimielimelle ja kantelun tekijälle.

| 8.3 | Asianomainen toimielin lähettää oikeusasiamiehelle yksityiskohtaisen lausunnon kolmen kuukauden kuluessa. Yksityiskohtainen lausunto voi sisältää tiedon oikeusasiamiehen päätöksen hyväksymisestä ja kuvauksen toimista, joilla suositusluonnokset pannaan täytäntöön. |
| --- | --- |

8.3

Asianomainen toimielin lähettää oikeusasiamiehelle yksityiskohtaisen lausunnon kolmen kuukauden kuluessa. Yksityiskohtainen lausunto voi sisältää tiedon oikeusasiamiehen päätöksen hyväksymisestä ja kuvauksen toimista, joilla suositusluonnokset pannaan täytäntöön.

| 8.4 | Jos oikeusasiamies katsoo, että yksityiskohtainen lausunto ei ole tyydyttävä, hän voi laatia Euroopan parlamentille erityiskertomuksen hallinnollisesta epäkohdasta. Kertomus voi sisältää suosituksia. Oikeusasiamies lähettää kertomuksen kopion asianomaiselle toimielimelle ja kantelun tekijälle. |
| --- | --- |

8.4

Jos oikeusasiamies katsoo, että yksityiskohtainen lausunto ei ole tyydyttävä, hän voi laatia Euroopan parlamentille erityiskertomuksen hallinnollisesta epäkohdasta. Kertomus voi sisältää suosituksia. Oikeusasiamies lähettää kertomuksen kopion asianomaiselle toimielimelle ja kantelun tekijälle.

9 artikla

Oma-aloitteinen tutkinta

| 9.1 | Oikeusasiamies voi päättää käynnistää oma-aloitteisen tutkinnan. |
| --- | --- |

9.1

Oikeusasiamies voi päättää käynnistää oma-aloitteisen tutkinnan.

| 9.2 | Oma-aloitteisessa tutkinnassa oikeusasiamiehen tutkintavaltuudet ovat samat kuin kantelun perusteella suoritettavassa tutkinnassa. |
| --- | --- |

9.2

Oma-aloitteisessa tutkinnassa oikeusasiamiehen tutkintavaltuudet ovat samat kuin kantelun perusteella suoritettavassa tutkinnassa.

| 9.3 | Oma-aloitteisen tutkinnan menettelyt ovat samat kuin kantelun perusteella suoritettavan tutkinnan. |
| --- | --- |

9.3

Oma-aloitteisen tutkinnan menettelyt ovat samat kuin kantelun perusteella suoritettavan tutkinnan.

10 artikla

Menettelytavat

| 10.1 | Kantelun tekijän pyynnöstä oikeusasiamies määrää kantelun käsiteltäväksi luottamuksellisena. Jos oikeusasiamies katsoo, että kantelun tekijän tai kolmannen osapuolen etuja on suojeltava, hän voi oma-aloitteisesti määrätä kantelun luottamukselliseksi. |
| --- | --- |

10.1

Kantelun tekijän pyynnöstä oikeusasiamies määrää kantelun käsiteltäväksi luottamuksellisena. Jos oikeusasiamies katsoo, että kantelun tekijän tai kolmannen osapuolen etuja on suojeltava, hän voi oma-aloitteisesti määrätä kantelun luottamukselliseksi.

| 10.2 | Oikeusasiamies voi aiheellisiksi katsomissaan tapauksissa käsitellä kantelun kiireellisenä. |
| --- | --- |

10.2

Oikeusasiamies voi aiheellisiksi katsomissaan tapauksissa käsitellä kantelun kiireellisenä.

| 10.3 | Jos tutkinnan kohteena oleva asia pannaan vireille tuomioistuimessa, oikeusasiamies päättää tutkimuksensa. Kaikki siihen mennessä kertyneet tulokset arkistoidaan ilman jatkotoimenpiteitä. |
| --- | --- |

10.3

Jos tutkinnan kohteena oleva asia pannaan vireille tuomioistuimessa, oikeusasiamies päättää tutkimuksensa. Kaikki siihen mennessä kertyneet tulokset arkistoidaan ilman jatkotoimenpiteitä.

| 10.4 | Oikeusasiamies ilmoittaa asianomaisille kansallisille viranomaisille ja tarvittaessa yhteisön toimielimelle tai laitokselle niistä rikosoikeuden piiriin kuuluvista asioista, jotka tulevat hänen tietoonsa tutkinnan aikana. Oikeusasiamies voi myös ilmoittaa yhteisön toimielimelle tai laitokselle seikoista, jotka hänen mielestään voivat oikeuttaa ryhtymään kurinpitotoimiin. |
| --- | --- |

10.4

Oikeusasiamies ilmoittaa asianomaisille kansallisille viranomaisille ja tarvittaessa yhteisön toimielimelle tai laitokselle niistä rikosoikeuden piiriin kuuluvista asioista, jotka tulevat hänen tietoonsa tutkinnan aikana. Oikeusasiamies voi myös ilmoittaa yhteisön toimielimelle tai laitokselle seikoista, jotka hänen mielestään voivat oikeuttaa ryhtymään kurinpitotoimiin.

11 artikla

Kertomukset Euroopan parlamentille

| 11.1 | Oikeusasiamies antaa Euroopan parlamentille vuosittain kertomuksen kaikesta toiminnastaan, myös tutkimustensa tuloksista. |
| --- | --- |

11.1

Oikeusasiamies antaa Euroopan parlamentille vuosittain kertomuksen kaikesta toiminnastaan, myös tutkimustensa tuloksista.

| 11.2 | Edellä olevassa 8 artiklan 4 kohdassa tarkoitettujen erityiskertomusten lisäksi oikeusasiamies voi antaa Euroopan parlamentille myös muita erityiskertomuksia, joita hän pitää perustamissopimusten ja ohjesäännön mukaisten velvoitteidensa hoitamisen kannalta aiheellisina. |
| --- | --- |

11.2

Edellä olevassa 8 artiklan 4 kohdassa tarkoitettujen erityiskertomusten lisäksi oikeusasiamies voi antaa Euroopan parlamentille myös muita erityiskertomuksia, joita hän pitää perustamissopimusten ja ohjesäännön mukaisten velvoitteidensa hoitamisen kannalta aiheellisina.

| 11.3 | Oikeusasiamiehen vuosittaiset kertomukset ja erityiskertomukset voivat sisältää suosituksia, joita hän pitää perustamissopimusten ja ohjesäännön mukaisten velvoitteidensa hoitamisen kannalta aiheellisina. |
| --- | --- |

11.3

Oikeusasiamiehen vuosittaiset kertomukset ja erityiskertomukset voivat sisältää suosituksia, joita hän pitää perustamissopimusten ja ohjesäännön mukaisten velvoitteidensa hoitamisen kannalta aiheellisina.

12 artikla

Yhteistyö jäsenvaltioiden oikeusasiamiesten ja vastaavien viranomaisten kanssa

Oikeusasiamies voi toimia yhteistyössä jäsenvaltioiden oikeusasiamiesten ja vastaavien viranomaisten kanssa parantaakseen sekä omien tutkimustensa että jäsenvaltioiden oikeusasiamiesten ja vastaavien viranomaisten tutkimusten tehokkuutta ja suojellakseen paremmin kansalaisten oikeuksia ja etuja Euroopan unionin ja yhteisön lainsäädännön yhteydessä.

13 artikla

Kantelun tekijän oikeus tutustua oikeusasiamiehen asiakirjoihin

| 13.1 | Kantelun tekijällä on oikeus tutustua kanteluaan koskeviin oikeusasiamiehen asiakirjoihin sanotun kuitenkaan rajoittamatta jäljempänä olevan 13 artiklan 3 kohdan soveltamista. |
| --- | --- |

13.1

Kantelun tekijällä on oikeus tutustua kanteluaan koskeviin oikeusasiamiehen asiakirjoihin sanotun kuitenkaan rajoittamatta jäljempänä olevan 13 artiklan 3 kohdan soveltamista.

| 13.2 | Kantelun tekijällä on oikeus tutustua asiakirjoihin itse paikalla. Hän voi pyytää oikeusasiamieheltä kopiota kaikista häntä koskevista asiakirjoista tai yksittäisestä asiakirjasta. |
| --- | --- |

13.2

Kantelun tekijällä on oikeus tutustua asiakirjoihin itse paikalla. Hän voi pyytää oikeusasiamieheltä kopiota kaikista häntä koskevista asiakirjoista tai yksittäisestä asiakirjasta.

| 13.3 | Kantelun tekijällä ei ole oikeutta tutustua






  a) | asiakirjoihin tai tietoihin, jotka on saatu käyttöön edellä mainitun 5 artiklan 1 tai 2 kohdan mukaisesti ja joista on ilmoitettu oikeusasiamiehelle, että ne ovat luottamuksellisia; |
| --- | --- | --- |

13.3

Kantelun tekijällä ei ole oikeutta tutustua

a)

asiakirjoihin tai tietoihin, jotka on saatu käyttöön edellä mainitun 5 artiklan 1 tai 2 kohdan mukaisesti ja joista on ilmoitettu oikeusasiamiehelle, että ne ovat luottamuksellisia;

| b) | todistusaineistoon, joka on annettu luottamuksellisesti 5 artiklan 3 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

b)

todistusaineistoon, joka on annettu luottamuksellisesti 5 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

14 artikla

Oikeusasiamiehen hallussa olevien asiakirjojen julkisuus

| 14.1 | Oikeusasiamiehen asiakirjat, jotka eivät liity tutkimuksiin, ovat julkisia Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi annetussa asetuksessa (EY) N:o 1049/2001 (4) määrätyin edellytyksin ja rajoituksin. |
| --- | --- |

14.1

Oikeusasiamiehen asiakirjat, jotka eivät liity tutkimuksiin, ovat julkisia Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi annetussa asetuksessa (EY) N:o 1049/2001 (4) määrätyin edellytyksin ja rajoituksin.

| 14.2 | Oikeusasiamiehen asiakirjat, jotka liittyvät tutkimuksiin, ovat julkisia vain siinä tapauksessa, että kantelua ei ole kantelijan pyynnöstä tai oikeusasiamiehen määräyksestä edellä mainitun 10 artiklan 2 kohdan mukaisesti määrätty käsiteltäväksi luottamuksellisena. Julkisia eivät ole






  a) | asiakirjat tai tiedot, jotka on saatu käyttöön edellä mainitun 5 artiklan 1 tai 2 kohdan mukaisesti ja joista on ilmoitettu oikeusasiamiehelle, että ne ovat luottamuksellisia; |
| --- | --- | --- |

14.2

Oikeusasiamiehen asiakirjat, jotka liittyvät tutkimuksiin, ovat julkisia vain siinä tapauksessa, että kantelua ei ole kantelijan pyynnöstä tai oikeusasiamiehen määräyksestä edellä mainitun 10 artiklan 2 kohdan mukaisesti määrätty käsiteltäväksi luottamuksellisena. Julkisia eivät ole

a)

asiakirjat tai tiedot, jotka on saatu käyttöön edellä mainitun 5 artiklan 1 tai 2 kohdan mukaisesti ja joista on ilmoitettu oikeusasiamiehelle, että ne ovat luottamuksellisia;

| b) | todisteet, joka on annettu luottamuksellisesti edellä mainitun 5 artiklan 3 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

b)

todisteet, joka on annettu luottamuksellisesti edellä mainitun 5 artiklan 3 kohdan mukaisesti;

| c) | lausuntojen sellaiset osat ja lisätutkimuksia koskevat vastaukset, jotka asianomaisen toimielimen pyynnöstä annetaan vain kantelun tekijälle edellä mainitun 4 artiklan 5 kohdan mukaisesti. Tietoja pyytävälle ilmoitetaan syy tai syyt, joiden perusteella asianomainen toimielin on pyytänyt tiedon julkistamisen rajoittamista; |
| --- | --- |

c)

lausuntojen sellaiset osat ja lisätutkimuksia koskevat vastaukset, jotka asianomaisen toimielimen pyynnöstä annetaan vain kantelun tekijälle edellä mainitun 4 artiklan 5 kohdan mukaisesti. Tietoja pyytävälle ilmoitetaan syy tai syyt, joiden perusteella asianomainen toimielin on pyytänyt tiedon julkistamisen rajoittamista;

| d) | asiakirjat, joiden julkistaminen voi vahingoittaa käynnissä olevaa tutkintaa. |
| --- | --- |

d)

asiakirjat, joiden julkistaminen voi vahingoittaa käynnissä olevaa tutkintaa.

| 14.3 | Asiakirjoihin tutustumista koskevat pyynnöt tehdään kirjallisina (kirjeenä, faksina tai sähköpostitse), ja pyynnön on oltava riittävän tarkka asiakirjan tunnistamisen mahdollistamiseksi. |
| --- | --- |

14.3

Asiakirjoihin tutustumista koskevat pyynnöt tehdään kirjallisina (kirjeenä, faksina tai sähköpostitse), ja pyynnön on oltava riittävän tarkka asiakirjan tunnistamisen mahdollistamiseksi.

| 14.4 | Asiakirjoihin voi tutustua itse paikalla tai pyytämällä niistä kopiot. Oikeusasiamies voi periä kopioiden toimittamisesta kohtuullisen korvauksen. Kaikkien maksujen laskuperusteet selvitetään. |
| --- | --- |

14.4

Asiakirjoihin voi tutustua itse paikalla tai pyytämällä niistä kopiot. Oikeusasiamies voi periä kopioiden toimittamisesta kohtuullisen korvauksen. Kaikkien maksujen laskuperusteet selvitetään.

| 14.5 | Päätökset oikeudesta tutustua asiakirjoihin tehdään 15 työpäivän kuluessa pyynnön vastaanotosta. Erityistapauksissa määräaikaa voidaan jatkaa viidellätoista työpäivällä; pyynnön esittäjälle ilmoitetaan tästä ennakolta ja lykkäys perustellaan yksityiskohtaisesti. |
| --- | --- |

14.5

Päätökset oikeudesta tutustua asiakirjoihin tehdään 15 työpäivän kuluessa pyynnön vastaanotosta. Erityistapauksissa määräaikaa voidaan jatkaa viidellätoista työpäivällä; pyynnön esittäjälle ilmoitetaan tästä ennakolta ja lykkäys perustellaan yksityiskohtaisesti.

| 14.6 | Jos asiakirjapyyntö evätään kokonaan tai osittain, epäämisen syy ilmoitetaan. |
| --- | --- |

14.6

Jos asiakirjapyyntö evätään kokonaan tai osittain, epäämisen syy ilmoitetaan.

15 artikla

Kielet

| 15.1 | Kantelu oikeusasiamiehelle voidaan jättää millä tahansa yhteisön perustamissopimusten kielistä. Oikeusasiamies ei ole velvollinen käsittelemään muilla kielillä laadittuja kanteluja. |
| --- | --- |

15.1

Kantelu oikeusasiamiehelle voidaan jättää millä tahansa yhteisön perustamissopimusten kielistä. Oikeusasiamies ei ole velvollinen käsittelemään muilla kielillä laadittuja kanteluja.

| 15.2 | Oikeusasiamies käsittelee asian yhdellä yhteisön perustamissopimuksen kielistä; kantelun käsittelykieli on se virallinen kieli, jolla kantelu on laadittu. |
| --- | --- |

15.2

Oikeusasiamies käsittelee asian yhdellä yhteisön perustamissopimuksen kielistä; kantelun käsittelykieli on se virallinen kieli, jolla kantelu on laadittu.

| 15.3 | Oikeusasiamies määrää sen, mitkä asiakirjat laaditaan käsittelykielellä. |
| --- | --- |

15.3

Oikeusasiamies määrää sen, mitkä asiakirjat laaditaan käsittelykielellä.

16 artikla

Kertomusten julkaisu

| 16.1 | Euroopan oikeusasiamies julkaisee Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä tiedonannot, jotka koskevat vuosikertomusten ja erityiskertomusten hyväksymistä, ja ilmoittaa, miten kyseisten kertomusten teksteihin voi tutustua. |
| --- | --- |

16.1

Euroopan oikeusasiamies julkaisee Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä tiedonannot, jotka koskevat vuosikertomusten ja erityiskertomusten hyväksymistä, ja ilmoittaa, miten kyseisten kertomusten teksteihin voi tutustua.

| 16.2 | Kertomukset tai yhteenvedot oikeusasiamiehen päätöksistä, jotka koskevat luottamuksellisia kanteluja, julkaistaan sellaisessa muodossa, että kantelun tekijää ei ole mahdollista tunnistaa. |
| --- | --- |

16.2

Kertomukset tai yhteenvedot oikeusasiamiehen päätöksistä, jotka koskevat luottamuksellisia kanteluja, julkaistaan sellaisessa muodossa, että kantelun tekijää ei ole mahdollista tunnistaa.

17 artikla

Voimaantulo

| 17.1 | Aiemmat 16. lokakuuta 1997 hyväksytyt täytäntöönpanosäännökset kumotaan. |
| --- | --- |

17.1

Aiemmat 16. lokakuuta 1997 hyväksytyt täytäntöönpanosäännökset kumotaan.

| 17.2 | Tämä päätös tulee voimaan 1. tammikuuta 2003. |
| --- | --- |

17.2

Tämä päätös tulee voimaan 1. tammikuuta 2003.

| 17.3 | Päätöksen hyväksyminen annetaan tiedoksi Euroopan parlamentin puhemiehelle. Lisäksi asiasta tiedotetaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. |
| --- | --- |

17.3

Päätöksen hyväksyminen annetaan tiedoksi Euroopan parlamentin puhemiehelle. Lisäksi asiasta tiedotetaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.

---

(1)  Tehty 9. maaliskuuta 1994 (EYVL L 113, 4.5.1994, s. 15) ja muutettu 14. maaliskuuta 2002 tehdyllä päätöksellä (EYVL L 92, 9.4.2002, s. 13) ja 18. kesäkuuta 2008 tehdyllä päätöksellä (EUVL L 189, 17.7.2008, s. 25).

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1049/2001, annettu 30 päivänä toukokuuta 2001, Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi (EYVL L 145, 31.5.2001, s. 43).

(3)  Tehty 8. heinäkuuta 2002 ja muutettu oikeusasiamiehen päätöksellä 5. huhtikuuta 2004 ja 3. joulukuuta 2008.

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1049/2001, annettu 30 päivänä toukokuuta 2001, Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi (EYVL L 145, 31.5.2001, s. 43).

---

LIITE XII

PETOSTEN, LAHJONNAN JA YHTEISÖJEN ETUA VAHINGOITTAVAN MUUN LAITTOMAN TOIMINNAN TORJUNTA

Euroopan parlamentin päätös petosten, lahjonnan ja yhteisöjen etua vahingoittavan muun laittoman toiminnan torjumista koskevien sisäisten tutkimusten edellytyksistä ja yksityiskohtaisista säännöistä (1)

EUROOPAN PARLAMENTTI, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 199 artiklan,

ottaa huomioon Euroopan hiili- ja teräsyhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 25 artiklan,

ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 112 artiklan,

ottaa huomioon Euroopan parlamentin työjärjestyksen ja erityisesti sen 186 artiklan ensimmäisen kohdan c alakohdan (2),

sekä katsoo, että

Euroopan petostentorjuntaviraston tutkimuksista 25 päivänä toukokuuta 1999 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1073/1999 (3) ja neuvoston asetuksessa (Euratom) N:o 1074/1999 (4) säädetään, että virasto toteuttaa hallinnollisia tutkimuksia EY:n ja Euratomin perustamissopimuksissa tai niiden nojalla perustetuissa toimielimissä ja elimissä;

komission perustaman petostentorjuntaviraston tehtäviin kuuluvat taloudellisten etujen suojaamisen lisäksi kaikki toimet yhteisön etujen suojelemiseksi sellaisia väärinkäytöksiä vastaan, jotka voivat johtaa hallinnollisiin kanteisiin tai rikossyytteisiin;

olisi vahvistettava petosten torjunnan laajuutta ja tehokkuutta hyödyntäen nykyistä hallinnollisten tutkimusten asiantuntemusta;

kaikkien toimielinten ja elinten olisi tämän vuoksi annettava kullakin olevan hallinnollisen toimivallan puitteissa viraston tehtäväksi toteuttaa niissä hallinnollisia tutkimuksia sellaisten virkatoimintaan liittyvien vakavien tekojen selvittämiseksi, jotka voivat merkitä, että virkamies tai muuhun henkilöstöön kuuluva on jättänyt noudattamatta Euroopan yhteisöjen virkamiehiin ja muuhun henkilöstöön sovellettavien henkilöstösääntöjen, jäljempänä ’henkilöstösäännöt’, 11 artiklassa ja 12 artiklan toisessa ja kolmannessa kohdassa, 13, 14 ja 16 artiklassa sekä 17 artiklan ensimmäisessä kohdassa mainittuja velvollisuuksiaan tavalla, joka voi haitata näiden yhteisöjen etuja ja joka voi johtaa kurinpitotoimiin ja tarvittaessa rikossyytteisiin, tai että hän on tehnyt henkilöstösääntöjen 22 artiklassa tarkoitetun vakavan virheen taikka että parlamentin jäsen tai henkilökuntaan kuuluva, johon ei sovelleta henkilöstösääntöjä, on vastaavalla tavalla jättänyt noudattamatta velvollisuuksiaan;

näissä tutkimuksissa on otettava täysimääräisesti huomioon Euroopan yhteisöjen perustamissopimusten asianomaiset määräykset sekä erityisesti yhteisöjen erioikeuksista ja vapauksista tehty pöytäkirja ja sen täytäntöönpanemiseksi annetut tekstit sekä henkilöstösäännöt;

nämä tutkimukset on kaikissa toimielimissä ja elimissä toteutettava samoin edellytyksin eikä näiden tehtävien antaminen virastolle vaikuta toimielinten tai elinten omaan vastuuseen eikä heikennä asianomaisten henkilöiden oikeussuojaa ja;

olisi määriteltävä, kunnes henkilöstösäännöt muutetaan, käytännön yksityiskohtaiset säännöt siitä, miten toimielinten ja elinten jäsenet ja elinten johtohenkilöt sekä niiden virkamiehet ja muut henkilöstöön kuuluvat toimivat yhteistyössä sisäisten tarkastusten toteuttamiseksi moitteettomasti,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

1 artikla

Velvollisuus toimia yhteistyössä viraston kanssa

Euroopan parlamentin pääsihteerin, yksiköiden sekä virkamiesten ja muuhun henkilöstöön kuuluvien on toimittava täysimääräisesti yhteistyössä viraston henkilöstöön kuuluvien kanssa ja annettava kaikkea tutkimuksissa tarvittavaa apua. Tätä varten he antavat viraston henkilökuntaan kuuluville kaikki asiaa koskevat tiedot ja selitykset.

Jäsenet toimivat yhteistyössä viraston kanssa, tämän kuitenkaan rajoittamatta Euroopan yhteisöjen perustamissopimusten, erityisesti erioikeuksista ja vapauksista tehdyn pöytäkirjan sekä niiden soveltamiseksi annettujen tekstien määräysten soveltamista.

2 artikla

Ilmoittamisvelvollisuus

Euroopan parlamentin virkamiehen tai muuhun henkilöstöön kuuluvan on viipymättä ilmoitettava sellaisista tietoonsa tulleista seikoista, jotka antavat aihetta olettaa petoksen, lahjonnan taikka yhteisön etuja vahingoittavan muun toiminnan mahdollisuutta, tai sellaisista virkatoimiin liittyvistä vakavista teoista, jotka voivat merkitä, että virkamies tai muuhun henkilöstöön kuuluva tai henkilöstöön kuuluva, johon ei sovelleta henkilöstösääntöjä, on jättänyt noudattamatta velvollisuuksiaan tavalla, joka voi johtaa kurinpitotoimiin ja tarvittaessa rikossyytteisiin, yksikkönsä päällikölle tai pääjohtajalleen tai, jos hän pitää tarpeellisena, pääsihteerilleen tai virastolle suoraan silloin, kun on kyse virkamiehestä, muuhun henkilöstöön kuuluvasta tai henkilöstöön kuuluvasta, johon ei sovelleta henkilöstösääntöjä, tai Euroopan parlamentin puhemiehelle, kun on kyse jäsenten vastaavien velvollisuuksien noudattamatta jättämisestä.

Euroopan parlamentin puhemies, pääsihteeri, pääjohtajat ja yksikköjen päälliköt toimittavat virastolle tiedon kaikista tietoonsa saamistaan seikoista, jotka antavat aihetta olettaa ensimmäisessä kohdassa tarkoitettujen väärinkäytösten mahdollisuutta.

Euroopan parlamentin virkamiestä ja muuhun henkilöstöön kuuluvaa ei missään tapauksessa saa kohdella epäoikeudenmukaisesti tai syrjiä sen vuoksi, että hän on toimittanut ensimmäisessä ja toisessa kohdassa tarkoitetun tiedon.

Jäsenen, joka saa tietoonsa ensimmäisessä kohdassa tarkoitettuja seikkoja, on ilmoitettava niistä Euroopan parlamentin puhemiehelle tai, jos hän pitää sitä aiheellisena, suoraan virastolle.

Tätä artiklaa sovelletaan ottaen huomioon laissa säädetyt tai Euroopan parlamentin työjärjestyksessä määrätyt luottamuksellisuutta koskevat edellytykset.

3 artikla

Turvallisuustoimiston antama apu

Viraston johtajan pyynnöstä Euroopan parlamentin turvallisuustoimisto antaa viraston henkilöstöön kuuluville apua tutkimusten käytännön toteuttamisessa.

4 artikla

Koskemattomuus ja oikeus kieltäytyä toimimasta todistajana

Jäsenten parlamentaarista koskemattomuutta sekä oikeutta kieltäytyä toimimasta todistajana koskevat säännöt säilyvät muuttumattomina.

5 artikla

Asianomaiselle ilmoittaminen

Jos ilmenee, että jäseneen, virkamieheen tai muuhun henkilöstöön kuuluvaan voi kohdistua henkilöön kohdistuvia epäilyjä, asianomaiselle on ilmoitettava tästä nopeasti, jos ilmoittaminen ei vaaranna tutkimusta. Nimeltä mainittua Euroopan parlamentin jäsentä, virkamiestä tai muuhun henkilöstöön kuuluvaa koskevia päätelmiä ei missään tapauksessa saa tehdä tutkimuksen valmistuttua ilman, että asianomaiselle on annettu tilaisuus tulla kuulluksi kaikista häntä koskevista seikoista.

Tapauksissa, joissa tutkimukseen liittyvistä syistä on noudatettava ehdotonta salassapitovelvollisuutta ja joissa on turvauduttava kansallisten oikeusviranomaisten toimivaltaan kuuluviin tutkintamenetelmiin, velvollisuutta antaa Euroopan parlamentin jäsenelle, virkamiehelle tai muuhun henkilöstöön kuuluvalle tilaisuus tulla kuulluksi voidaan lykätä Euroopan parlamentin jäsenen ollessa kyseessä puhemiehen taikka virkamiehen tai muuhun henkilöstöön kuuluvan ollessa kyseessä pääsihteerin annettua asiaan suostumuksensa.

6 artikla

Ilmoitus tutkimuksen lopettamisesta ilman jatkotoimia

Jos sisäisen tutkimuksen tuloksena ilmenee, ettei ole näyttöä Euroopan parlamentin jäsentä, virkamiestä tai muuhun henkilökuntaan kuuluvaa vastaan, häntä koskeva sisäinen tutkimus lopetetaan ilman jatkotoimia viraston johtajan päätöksellä, jonka tämä antaa kirjallisesti tiedoksi asianomaiselle.

7 artikla

Lainkäytöllisen koskemattomuuden kumoaminen

Kansallisen poliisi- tai oikeusviranomaisen pyyntö Euroopan parlamentin virkamiehen tai muuhun henkilöstöön kuuluvan lainkäytöllisen koskemattomuuden kumoamisesta mahdollisen petoksen, lahjonnan tai muun laittoman toiminnan yhteydessä on toimitettava viraston johtajalle lausuntoa varten. Virastolle on ilmoitettava, jos on esitetty pyyntö Euroopan parlamentin jäsenen lainkäytöllisen koskemattomuuden kumoamisesta.

8 artikla

Voimaantulo

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona Euroopan parlamentti sen hyväksyy.

---

(1)  Hyväksytty 18. marraskuuta 1999.

1

(2)  Nykyinen 215 artiklan c alakohta.

2

(3)  EYVL L 136, 31.5.1999, s. 1.

3

(4)  EYVL L 136, 31.5.1999, s. 8.

4

---

LIITE XIII

EUROOPAN PARLAMENTIN JA KOMISSION VÄLINEN SOPIMUS MENETTELYSTÄ KOMISSIOLLE SIIRRETTYÄ TÄYTÄNTÖÖNPANOVALTAA KÄYTETTÄESSÄ TEHDYN NEUVOSTON PÄÄTÖKSEN 1999/468/EY, SELLAISENA KUIN SE ON MUUTETTUNA PÄÄTÖKSELLÄ 2006/512/EY, SOVELTAMISTA KOSKEVISTA YKSITYISKOHTAISISTA SÄÄNNÖISTÄ

Tiedottaminen Euroopan parlamentille

| 1. | Päätöksen 1999/468/EY (1) 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti komissio tiedottaa Euroopan parlamentille säännöllisesti komiteoiden (2) työstä sellaisten yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti, jotka takaavat tietojen välittämisjärjestelmän avoimuuden sekä toimitettujen tietojen ja menettelyn eri vaiheiden yksilöimisen. Tätä varten sille toimitetaan samaan aikaan ja samoin edellytyksin kuin komiteoiden jäsenille komiteoiden kokousten esityslistaluonnokset, näille komiteoille perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä noudattaen annettujen perussäädösten mukaisesti toimitettavat ehdotukset täytäntöönpanotoimenpiteiksi, äänestystulokset, yhteenveto kokouspöytäkirjoista ja luettelot viranomaisista, joihin jäsenvaltioiden edustajikseen nimeämät henkilöt kuuluvat. |
| --- | --- |

1.

Päätöksen 1999/468/EY (1) 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti komissio tiedottaa Euroopan parlamentille säännöllisesti komiteoiden (2) työstä sellaisten yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti, jotka takaavat tietojen välittämisjärjestelmän avoimuuden sekä toimitettujen tietojen ja menettelyn eri vaiheiden yksilöimisen. Tätä varten sille toimitetaan samaan aikaan ja samoin edellytyksin kuin komiteoiden jäsenille komiteoiden kokousten esityslistaluonnokset, näille komiteoille perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä noudattaen annettujen perussäädösten mukaisesti toimitettavat ehdotukset täytäntöönpanotoimenpiteiksi, äänestystulokset, yhteenveto kokouspöytäkirjoista ja luettelot viranomaisista, joihin jäsenvaltioiden edustajikseen nimeämät henkilöt kuuluvat.

Rekisteri

| 2. | Komissio perustaa rekisterin, joka sisältää kaikki Euroopan parlamentille toimitetut asiakirjat (3). Euroopan parlamentilla on suora käyttöoikeus rekisteriin. Kaikkiin Euroopan parlamentille lähetettyihin asiakirjoihin liittyvät viitetiedot julkistetaan päätöksen 1999/468/EY 7 artiklan 5 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

2.

Komissio perustaa rekisterin, joka sisältää kaikki Euroopan parlamentille toimitetut asiakirjat (3). Euroopan parlamentilla on suora käyttöoikeus rekisteriin. Kaikkiin Euroopan parlamentille lähetettyihin asiakirjoihin liittyvät viitetiedot julkistetaan päätöksen 1999/468/EY 7 artiklan 5 kohdan mukaisesti.

| 3. | Päätöksen 1999/468/EY 7 artiklan 3 kohdasta annetussa lausumassa (4) esitettyjen komission sitoumusten mukaisesti, niin pian kuin asianmukaiset tekniset järjestelyt on tehty, 2 kohdassa tarkoitettua rekisteriä käyttäen voidaan erityisesti






  — | yksilöidä selkeästi samaan menettelyyn kuuluvat asiakirjat ja kaikki täytäntöönpanotoimenpiteeseen menettelyn kussakin vaiheessa tehtävät muutokset, |
| --- | --- | --- |

3.

Päätöksen 1999/468/EY 7 artiklan 3 kohdasta annetussa lausumassa (4) esitettyjen komission sitoumusten mukaisesti, niin pian kuin asianmukaiset tekniset järjestelyt on tehty, 2 kohdassa tarkoitettua rekisteriä käyttäen voidaan erityisesti

—

yksilöidä selkeästi samaan menettelyyn kuuluvat asiakirjat ja kaikki täytäntöönpanotoimenpiteeseen menettelyn kussakin vaiheessa tehtävät muutokset,

| — | osoittaa menettelyn vaihe ja aikataulu, |
| --- | --- |

—

osoittaa menettelyn vaihe ja aikataulu,

| — | erottaa selvästi toisistaan Euroopan parlamentin samanaikaisesti komitean jäsenten kanssa tiedonsaantioikeuden mukaisesti vastaanottamat toimenpide-ehdotukset ja Euroopan parlamentille komitean lausunnon jälkeen lähetetty lopullinen ehdotus, |
| --- | --- |

—

erottaa selvästi toisistaan Euroopan parlamentin samanaikaisesti komitean jäsenten kanssa tiedonsaantioikeuden mukaisesti vastaanottamat toimenpide-ehdotukset ja Euroopan parlamentille komitean lausunnon jälkeen lähetetty lopullinen ehdotus,

| — | yksilöidä selkeästi kaikki muutokset Euroopan parlamentille jo lähetettyihin asiakirjoihin. |
| --- | --- |

—

yksilöidä selkeästi kaikki muutokset Euroopan parlamentille jo lähetettyihin asiakirjoihin.

| 4. | Kun Euroopan parlamentti ja komissio tämän sopimuksen voimaantulosta alkavan siirtymäkauden jälkeen toteavat järjestelmän olevan toimintavalmis ja tyydyttävä, asiakirjat toimitetaan Euroopan parlamentille sähköisellä ilmoituksella, jossa on linkki 2 kohdassa tarkoitettuun rekisteriin. Päätös tehdään Euroopan parlamentin puhemiehen ja komission puheenjohtajan välisellä kirjeenvaihdolla. Siirtymäkauden aikana asiakirjat lähetetään Euroopan parlamentille sähköpostin liitetiedostona. |
| --- | --- |

4.

Kun Euroopan parlamentti ja komissio tämän sopimuksen voimaantulosta alkavan siirtymäkauden jälkeen toteavat järjestelmän olevan toimintavalmis ja tyydyttävä, asiakirjat toimitetaan Euroopan parlamentille sähköisellä ilmoituksella, jossa on linkki 2 kohdassa tarkoitettuun rekisteriin. Päätös tehdään Euroopan parlamentin puhemiehen ja komission puheenjohtajan välisellä kirjeenvaihdolla. Siirtymäkauden aikana asiakirjat lähetetään Euroopan parlamentille sähköpostin liitetiedostona.

| 5. | Lisäksi komissio suostuu toimittamaan Euroopan parlamentille sen asiasta vastaavan valiokunnan pyynnöstä tiedoksi erityiset ehdotukset sellaisten perussäädösten täytäntöönpanotoimenpiteiksi, joita ei ole hyväksytty perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä noudattaen mutta joilla on erityinen merkitys Euroopan parlamentille. Nämä toimenpiteet kirjataan 2 kohdassa tarkoitettuun rekisteriin ja niistä ilmoitetaan Euroopan parlamentille. |
| --- | --- |

5.

Lisäksi komissio suostuu toimittamaan Euroopan parlamentille sen asiasta vastaavan valiokunnan pyynnöstä tiedoksi erityiset ehdotukset sellaisten perussäädösten täytäntöönpanotoimenpiteiksi, joita ei ole hyväksytty perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä noudattaen mutta joilla on erityinen merkitys Euroopan parlamentille. Nämä toimenpiteet kirjataan 2 kohdassa tarkoitettuun rekisteriin ja niistä ilmoitetaan Euroopan parlamentille.

| 6. | Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen yhteenvetojen lisäksi Euroopan parlamentti voi pyytää saada tutustua komiteoiden kokouspöytäkirjoihin (5). Komissio tutkii jokaisen pyynnön tapauskohtaisesti Euroopan parlamentin ja komission välisistä suhteista tehdyn puitesopimuksen (6) liitteessä 1 vahvistettuja luottamuksellisuussääntöjä noudattaen. |
| --- | --- |

6.

Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen yhteenvetojen lisäksi Euroopan parlamentti voi pyytää saada tutustua komiteoiden kokouspöytäkirjoihin (5). Komissio tutkii jokaisen pyynnön tapauskohtaisesti Euroopan parlamentin ja komission välisistä suhteista tehdyn puitesopimuksen (6) liitteessä 1 vahvistettuja luottamuksellisuussääntöjä noudattaen.

Luottamukselliset asiakirjat

| 7. | Luottamuksellisia asiakirjoja käsiteltäessä noudatetaan asianomaisen toimielimen sisäisiä hallinnollisia menettelyjä, joilla varmistetaan tarpeelliset takeet. |
| --- | --- |

7.

Luottamuksellisia asiakirjoja käsiteltäessä noudatetaan asianomaisen toimielimen sisäisiä hallinnollisia menettelyjä, joilla varmistetaan tarpeelliset takeet.

Päätöksen 1999/468/EY 8 artiklan mukaiset Euroopan parlamentin päätöslauselmat

| 8. | Päätöksen 1999/468/EY 8 artiklan mukaisesti Euroopan parlamentti voi ilmaista perustellulla päätöslauselmalla, että ehdotus perustamissopimuksen 251 artiklan mukaisesti annetun perussäädöksen täytäntöönpanotoimenpiteiksi ylittäisi kyseisessä perussäädöksessä säädetyn täytäntöönpanovallan. |
| --- | --- |

8.

Päätöksen 1999/468/EY 8 artiklan mukaisesti Euroopan parlamentti voi ilmaista perustellulla päätöslauselmalla, että ehdotus perustamissopimuksen 251 artiklan mukaisesti annetun perussäädöksen täytäntöönpanotoimenpiteiksi ylittäisi kyseisessä perussäädöksessä säädetyn täytäntöönpanovallan.

| 9. | Euroopan parlamentti hyväksyy tällaisen perustellun päätöslauselman työjärjestyksensä mukaisesti; sen on tehtävä tämä kuukauden kuluessa siitä, kun lopullisesta ehdotuksesta täytäntöönpanotoimenpiteiksi on vastaanotettu ne kielitoisinnot, joilla asiakirjat on toimitettu asianomaisen komitean jäsenille. |
| --- | --- |

9.

Euroopan parlamentti hyväksyy tällaisen perustellun päätöslauselman työjärjestyksensä mukaisesti; sen on tehtävä tämä kuukauden kuluessa siitä, kun lopullisesta ehdotuksesta täytäntöönpanotoimenpiteiksi on vastaanotettu ne kielitoisinnot, joilla asiakirjat on toimitettu asianomaisen komitean jäsenille.

| 10. | Euroopan parlamentti ja komissio ovat yhtä mieltä siitä, että on aiheellista vahvistaa pysyvästi lyhyempi määräaika tietyille kiireellisille täytäntöönpanotoimenpiteille, joista on tehtävä päätös lyhyemmässä ajassa moitteettoman hallinnon vuoksi. Tämä koskee erityisesti tiettyjä toimenpiteitä, jotka liittyvät ulkoisiin toimiin, kuten humanitaariseen ja hätäapuun, terveyden ja turvallisuuden suojeluun, liikenneturvallisuuteen ja liikenteen turvaamiseen sekä poikkeuksiin julkisia hankintoja koskevista säännöistä. Toimenpiteet, joita asia koskee, ja sovellettavat määräajat vahvistetaan komission jäsenen ja parlamentin asiasta vastaavan valiokunnan puheenjohtajan välisessä sopimuksessa. Kumpikin osapuoli voi milloin tahansa peruuttaa sopimuksen. |
| --- | --- |

10.

Euroopan parlamentti ja komissio ovat yhtä mieltä siitä, että on aiheellista vahvistaa pysyvästi lyhyempi määräaika tietyille kiireellisille täytäntöönpanotoimenpiteille, joista on tehtävä päätös lyhyemmässä ajassa moitteettoman hallinnon vuoksi. Tämä koskee erityisesti tiettyjä toimenpiteitä, jotka liittyvät ulkoisiin toimiin, kuten humanitaariseen ja hätäapuun, terveyden ja turvallisuuden suojeluun, liikenneturvallisuuteen ja liikenteen turvaamiseen sekä poikkeuksiin julkisia hankintoja koskevista säännöistä. Toimenpiteet, joita asia koskee, ja sovellettavat määräajat vahvistetaan komission jäsenen ja parlamentin asiasta vastaavan valiokunnan puheenjohtajan välisessä sopimuksessa. Kumpikin osapuoli voi milloin tahansa peruuttaa sopimuksen.

| 11. | Kiireellisissä tapauksissa ja tavanomaiseen hallintoon kuuluvissa toimenpiteissä ja/tai toimenpiteissä, joiden voimassaoloaika on rajattu, sovelletaan lyhyempää määräaikaa, sanotun kuitenkaan vaikuttamatta 10 kohdassa tarkoitettuihin tapauksiin. Tämä määräaika voi olla erittäin lyhyt erityisen kiireellisissä tapauksissa, etenkin kansanterveyttä koskevista syistä. Asianomainen komission jäsen vahvistaa asianmukaisen määräajan ja ilmoittaa perusteen sille. Euroopan parlamentti voi tällaisissa tapauksissa käyttää menettelyä, jossa päätöksen 1999/468/EY 8 artiklan soveltaminen siirretään asiasta vastaavalle parlamentin valiokunnalle, joka voi lähettää vastauksen komissiolle kyseisessä määräajassa. |
| --- | --- |

11.

Kiireellisissä tapauksissa ja tavanomaiseen hallintoon kuuluvissa toimenpiteissä ja/tai toimenpiteissä, joiden voimassaoloaika on rajattu, sovelletaan lyhyempää määräaikaa, sanotun kuitenkaan vaikuttamatta 10 kohdassa tarkoitettuihin tapauksiin. Tämä määräaika voi olla erittäin lyhyt erityisen kiireellisissä tapauksissa, etenkin kansanterveyttä koskevista syistä. Asianomainen komission jäsen vahvistaa asianmukaisen määräajan ja ilmoittaa perusteen sille. Euroopan parlamentti voi tällaisissa tapauksissa käyttää menettelyä, jossa päätöksen 1999/468/EY 8 artiklan soveltaminen siirretään asiasta vastaavalle parlamentin valiokunnalle, joka voi lähettää vastauksen komissiolle kyseisessä määräajassa.

| 12. | Heti kun komission yksiköt arvioivat, että 10 ja 11 kohdassa tarkoitettu ehdotus toimenpiteiksi saattaa olla toimitettava parlamentin valiokunnalle, ne ilmoittavat epävirallisesti parlamentin asiasta vastaavan valiokunnan tai vastaavien valiokuntien sihteeristölle. Heti kun alustavat ehdotukset toimenpiteiksi on toimitettu komitean jäsenille, komission yksiköt ilmoittavat parlamentin valiokunnan tai valiokuntien sihteeristölle niiden kiireellisyydestä ja määräajoista, joita sovelletaan, kun lopullinen ehdotus on annettu. |
| --- | --- |

12.

Heti kun komission yksiköt arvioivat, että 10 ja 11 kohdassa tarkoitettu ehdotus toimenpiteiksi saattaa olla toimitettava parlamentin valiokunnalle, ne ilmoittavat epävirallisesti parlamentin asiasta vastaavan valiokunnan tai vastaavien valiokuntien sihteeristölle. Heti kun alustavat ehdotukset toimenpiteiksi on toimitettu komitean jäsenille, komission yksiköt ilmoittavat parlamentin valiokunnan tai valiokuntien sihteeristölle niiden kiireellisyydestä ja määräajoista, joita sovelletaan, kun lopullinen ehdotus on annettu.

| 13. | Kun Euroopan parlamentti on toimittanut 8 kohdassa tarkoitetun päätöslauselman tai 11 kohdassa tarkoitetun vastauksen, asianomainen komission jäsen ilmoittaa täysistunnossa parlamentille tai tarvittaessa asiasta vastaavalle valiokunnalle toimista, joihin komissio aikoo ryhtyä päätöslauselman johdosta. |
| --- | --- |

13.

Kun Euroopan parlamentti on toimittanut 8 kohdassa tarkoitetun päätöslauselman tai 11 kohdassa tarkoitetun vastauksen, asianomainen komission jäsen ilmoittaa täysistunnossa parlamentille tai tarvittaessa asiasta vastaavalle valiokunnalle toimista, joihin komissio aikoo ryhtyä päätöslauselman johdosta.

| 14. | Edellä 10–13 kohdassa tarkoitetut tiedot merkitään rekisteriin. |
| --- | --- |

14.

Edellä 10–13 kohdassa tarkoitetut tiedot merkitään rekisteriin.

Valvonnan käsittävä sääntelymenettely

| 15. | Sovellettaessa valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä komissio ilmoittaa komiteassa toimitetun äänestyksen jälkeen Euroopan parlamentille sovellettavista määräajoista. Jollei 16 kohdasta muuta johdu, määräaika alkaa kulua vasta, kun Euroopan parlamentti on saanut kaikki kielitoisinnot. |
| --- | --- |

15.

Sovellettaessa valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä komissio ilmoittaa komiteassa toimitetun äänestyksen jälkeen Euroopan parlamentille sovellettavista määräajoista. Jollei 16 kohdasta muuta johdu, määräaika alkaa kulua vasta, kun Euroopan parlamentti on saanut kaikki kielitoisinnot.

| 16. | Lyhennettyjä määräaikoja sovellettaessa (päätöksen 1999/468/EY 5 a artiklan 5 kohdan b alakohta) ja erittäin kiireellisissä tapauksissa (päätöksen 1999/468/EY 5 a artiklan 6 kohta) määräaika alkaa päivästä, jona Euroopan parlamentti vastaanottaa komitean jäsenille toimitetut kielitoisinnot lopullisesta ehdotuksesta täytäntöönpanotoimenpiteeksi, ellei parlamentin valiokunnan puheenjohtaja vastusta tätä. Komissio pyrkii joka tapauksessa lähettämään kaikki kielitoisinnot Euroopan parlamentille mahdollisimman pian. Heti kun komission yksiköt arvioivat, että 5 a artiklan 5 kohdan b alakohdassa tai 6 kohdassa tarkoitettu ehdotus toimenpiteiksi saattaa olla toimitettava parlamentin valiokunnalle, ne ilmoittavat siitä epävirallisesti parlamentin asiasta vastaavan valiokunnan tai vastaavien valiokuntien sihteeristölle. |
| --- | --- |

16.

Lyhennettyjä määräaikoja sovellettaessa (päätöksen 1999/468/EY 5 a artiklan 5 kohdan b alakohta) ja erittäin kiireellisissä tapauksissa (päätöksen 1999/468/EY 5 a artiklan 6 kohta) määräaika alkaa päivästä, jona Euroopan parlamentti vastaanottaa komitean jäsenille toimitetut kielitoisinnot lopullisesta ehdotuksesta täytäntöönpanotoimenpiteeksi, ellei parlamentin valiokunnan puheenjohtaja vastusta tätä. Komissio pyrkii joka tapauksessa lähettämään kaikki kielitoisinnot Euroopan parlamentille mahdollisimman pian. Heti kun komission yksiköt arvioivat, että 5 a artiklan 5 kohdan b alakohdassa tai 6 kohdassa tarkoitettu ehdotus toimenpiteiksi saattaa olla toimitettava parlamentin valiokunnalle, ne ilmoittavat siitä epävirallisesti parlamentin asiasta vastaavan valiokunnan tai vastaavien valiokuntien sihteeristölle.

Rahoituspalvelut

| 17. | Komissio sitoutuu päätöksen 1999/468/EY 7 artiklan 3 kohdasta antamansa lausuman mukaisesti rahoituspalvelujen osalta






  — | varmistamaan, että komitean kokouksen puheenjohtajana toimiva komission virkamies tiedottaa Euroopan parlamentille tämän pyynnöstä jokaisen kokouksen jälkeen keskusteluista, jotka ovat koskeneet komitealle toimitettuja ehdotuksia täytäntöönpanotoimenpiteiksi, |
| --- | --- | --- |

17.

Komissio sitoutuu päätöksen 1999/468/EY 7 artiklan 3 kohdasta antamansa lausuman mukaisesti rahoituspalvelujen osalta

—

varmistamaan, että komitean kokouksen puheenjohtajana toimiva komission virkamies tiedottaa Euroopan parlamentille tämän pyynnöstä jokaisen kokouksen jälkeen keskusteluista, jotka ovat koskeneet komitealle toimitettuja ehdotuksia täytäntöönpanotoimenpiteiksi,

| — | antamaan suullisen tai kirjallisen vastauksen kysymyksiin, jotka koskevat komitealle toimitetuista ehdotuksista täytäntöönpanotoimenpiteiksi käytyjä keskusteluja. |
| --- | --- |

—

antamaan suullisen tai kirjallisen vastauksen kysymyksiin, jotka koskevat komitealle toimitetuista ehdotuksista täytäntöönpanotoimenpiteiksi käytyjä keskusteluja.

Lisäksi komissio varmistaa, että parlamentin täysistunnossa 5 päivänä helmikuuta 2002 (7) annettuja ja täysistunnossa 31 päivänä maaliskuuta 2004 (8) toistettuja sitoumuksia ja sitoumuksia, joihin viitataan komission jäsenen Bolkesteinin Euroopan parlamentin talous- ja raha-asioiden valiokunnan puheenjohtajalle 2 päivänä lokakuuta 2001 lähettämän kirjeen (9) 1–7 kohdassa, noudatetaan koko rahoituspalvelualan osalta (mukaan luettuina arvopaperi-, pankki- ja vakuutusala, eläkelaitokset ja tilitoimistot).

Parlamentin työskentelyaikataulu

| 18. | Lukuun ottamatta tapauksia, joissa sovelletaan lyhennettyjä määräaikoja, tai erittäin kiireellisiä tapauksia komissio ottaa toimittaessaan ehdotuksia täytäntöönpanotoimenpiteiksi tämän sopimuksen mukaisesti huomioon Euroopan parlamentin loma-ajat (talviloma, kesäloma, Euroopan parlamentin vaalit) turvatakseen parlamentin mahdollisuuden käyttää oikeuksiaan neuvoston päätöksessä 1999/468/EY ja tässä sopimuksessa vahvistettujen määräaikojen puitteissa. |
| --- | --- |

18.

Lukuun ottamatta tapauksia, joissa sovelletaan lyhennettyjä määräaikoja, tai erittäin kiireellisiä tapauksia komissio ottaa toimittaessaan ehdotuksia täytäntöönpanotoimenpiteiksi tämän sopimuksen mukaisesti huomioon Euroopan parlamentin loma-ajat (talviloma, kesäloma, Euroopan parlamentin vaalit) turvatakseen parlamentin mahdollisuuden käyttää oikeuksiaan neuvoston päätöksessä 1999/468/EY ja tässä sopimuksessa vahvistettujen määräaikojen puitteissa.

Euroopan parlamentin ja komission välinen yhteistyö

| 19. | Euroopan parlamentti ja komissio ilmaisevat olevansa valmiita avustamaan toisiaan varmistaakseen täysimittaisen yhteistyön erityisiä täytäntöönpanotoimenpiteitä käsiteltäessä. Tätä varten luodaan asianmukaisia yhteyksiä hallinnon tasolla. |
| --- | --- |

19.

Euroopan parlamentti ja komissio ilmaisevat olevansa valmiita avustamaan toisiaan varmistaakseen täysimittaisen yhteistyön erityisiä täytäntöönpanotoimenpiteitä käsiteltäessä. Tätä varten luodaan asianmukaisia yhteyksiä hallinnon tasolla.

Aikaisemmat sopimukset

| 20. | Tällä sopimuksella korvataan neuvoston päätöksen 1999/468/EY soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä vuonna 2000 tehty Euroopan parlamentin ja komission välinen sopimus (10). Euroopan parlamentti ja komissio katsovat, että seuraavat sopimukset ovat niitä koskevilta osiltaan vaikutuksettomia: Plumbin–Delorsin sopimus vuodelta 1988, Samlandin–Williamsonin sopimus vuodelta 1996 ja vuonna 1994 sovittu yhteistoimintatapa (11). |
| --- | --- |

20.

Tällä sopimuksella korvataan neuvoston päätöksen 1999/468/EY soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä vuonna 2000 tehty Euroopan parlamentin ja komission välinen sopimus (10). Euroopan parlamentti ja komissio katsovat, että seuraavat sopimukset ovat niitä koskevilta osiltaan vaikutuksettomia: Plumbin–Delorsin sopimus vuodelta 1988, Samlandin–Williamsonin sopimus vuodelta 1996 ja vuonna 1994 sovittu yhteistoimintatapa (11).

---

(1)  EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23, päätös sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä 2006/512/EY (EUVL L 200, 22.7.2006, s. 11).

1

(2)  Tässä sopimuksessa tarkoitetaan ’komitealla’ päätöksen 1999/468/EY mukaisesti perustettuja komiteoita, paitsi milloin nimenomaisesti osoitetaan, että tarkoitetaan muuta komiteaa.

2

(3)  Rekisterin perustamisen tavoitepäivä on 31 päivä maaliskuuta 2008.

3

(4)  EUVL C 171, 22.7.2006, s. 21.

4

(5)  Katso Euroopan yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen tuomio 19.7.1999 asiassa T-188/97, Rothmans v. komissio, Kok. 1999, s. II-2463.

5

(6)  EUVL C 117 E, 18.5.2006, s. 123.

6

(7)  EYVL C 284 E, 21.11.2002, s. 19.

7

(8)  EUVL C 103 E, 29.4.2004, s. 446, ja 31 päivänä maaliskuuta 2004 pidetyn parlamentin täysistunnon sanatarkat istuntoselostukset, kohta ”Äänestykset”.

8

(9)  EYVL C 284 E, 21.11.2002, s. 83.

9

(10)  EYVL L 256, 10.10.2000, s. 19.

10

(11)  EYVL C 102, 4.4.1996, s. 1.

11

---

LIITE XIV

PUITESOPIMUS EUROOPAN PARLAMENTIN JA EUROOPAN KOMISSION VÄLISISTÄ SUHTEISTA

EUROOPAN PARLAMENTTI (1) JA EUROOPAN KOMISSIO, JÄLJEMPÄNÄ ’MOLEMMAT TOIMIELIMET’, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 295 artiklan ja Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen, jäljempänä ’perussopimukset’,

ottavat huomioon molempien toimielinten välisiä suhteita käsittelevät toimielinten väliset sopimukset ja muut tekstit,

ottavat huomioon parlamentin työjärjestyksen (2) ja erityisesti sen 105, 106 ja 127 artiklan ja liitteet VIII ja XIV,

ottavat huomioon valitun komission puheenjohtajan 15 päivänä syyskuuta 2009 ja 9 päivänä helmikuuta 2010 antamat poliittiset suuntaviivat ja lausumat sekä lausumat, jotka kukin komission jäsenehdokas on antanut parlamentin valiokuntien järjestämissä kuulemistilaisuuksissa,

| A. | katsovat Lissabonin sopimuksen vahvistavan Euroopan unionin päätöksentekomenettelyn kansanvaltaista laillisuutta, |
| --- | --- |

A.

katsovat Lissabonin sopimuksen vahvistavan Euroopan unionin päätöksentekomenettelyn kansanvaltaista laillisuutta,

| B. | ottavat huomioon, että molemmat toimielimet pitävät erittäin tärkeänä unionin lainsäädännön tehokasta saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä ja sen täytäntöönpanoa, |
| --- | --- |

B.

ottavat huomioon, että molemmat toimielimet pitävät erittäin tärkeänä unionin lainsäädännön tehokasta saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä ja sen täytäntöönpanoa,

| C. | katsovat, että tällä puitesopimuksella ei vaikuteta parlamentin, komission tai unionin muun toimielimen tai laitoksen tehtäviin ja toimivaltaan vaan sillä pyritään mahdollisimman suureen tehokkuuteen ja avoimuuteen tehtävien hoitamisessa ja toimivallan käyttämisessä, |
| --- | --- |

C.

katsovat, että tällä puitesopimuksella ei vaikuteta parlamentin, komission tai unionin muun toimielimen tai laitoksen tehtäviin ja toimivaltaan vaan sillä pyritään mahdollisimman suureen tehokkuuteen ja avoimuuteen tehtävien hoitamisessa ja toimivallan käyttämisessä,

| D. | katsovat, että tätä puitesopimusta olisi tulkittava perussopimuksiin nojautuvan toimielinjärjestelmän mukaisesti, |
| --- | --- |

D.

katsovat, että tätä puitesopimusta olisi tulkittava perussopimuksiin nojautuvan toimielinjärjestelmän mukaisesti,

| E. | toteavat, että komissio ottaa asianmukaisesti huomioon parlamentille ja neuvostolle perussopimuksissa vahvistetut asemat ja erityisesti 9 kohdassa tarkoitetun yhdenvertaista kohtelua koskevan perusperiaatteen, |
| --- | --- |

E.

toteavat, että komissio ottaa asianmukaisesti huomioon parlamentille ja neuvostolle perussopimuksissa vahvistetut asemat ja erityisesti 9 kohdassa tarkoitetun yhdenvertaista kohtelua koskevan perusperiaatteen,

| F. | katsovat, että toukokuussa 2005 tehty puitesopimus (3) on saatettava ajan tasalle ja korvattava seuraavalla tekstillä, |
| --- | --- |

F.

katsovat, että toukokuussa 2005 tehty puitesopimus (3) on saatettava ajan tasalle ja korvattava seuraavalla tekstillä,

OVAT TEHNEET SEURAAVAN SOPIMUKSEN:

I.   SOVELTAMISALA

| 1. | Ottaakseen paremmin huomioon parlamentin ja komission uuden erityiskumppanuuden molemmat toimielimet toteuttavat seuraavat toimenpiteet, joilla pyritään vahvistamaan komission poliittista vastuullisuutta ja laillisuutta, laajentamaan rakentavaa vuoropuhelua ja parantamaan keskinäistä tiedonkulkua sekä menettelyjä ja suunnittelua koskevaa yhteistyötään.
  Ne sopivat lisäksi erityisistä määräyksistä, jotka koskevat:






  — | komission tapaamisia kansallisten asiantuntijoiden kanssa liitteen 1 mukaisesti, |
| --- | --- | --- |

1.

Ottaakseen paremmin huomioon parlamentin ja komission uuden erityiskumppanuuden molemmat toimielimet toteuttavat seuraavat toimenpiteet, joilla pyritään vahvistamaan komission poliittista vastuullisuutta ja laillisuutta, laajentamaan rakentavaa vuoropuhelua ja parantamaan keskinäistä tiedonkulkua sekä menettelyjä ja suunnittelua koskevaa yhteistyötään.

Ne sopivat lisäksi erityisistä määräyksistä, jotka koskevat:

—

komission tapaamisia kansallisten asiantuntijoiden kanssa liitteen 1 mukaisesti,

| — | luottamuksellisten tietojen toimittamista parlamentille liitteen 2 mukaisesti, |
| --- | --- |

—

luottamuksellisten tietojen toimittamista parlamentille liitteen 2 mukaisesti,

| — | kansainvälisistä sopimuksista neuvottelemista ja niiden tekemistä liitteen 3 mukaisesti, ja |
| --- | --- |

—

kansainvälisistä sopimuksista neuvottelemista ja niiden tekemistä liitteen 3 mukaisesti, ja

| — | komission työohjelman aikataulua liitteen 4 mukaisesti. |
| --- | --- |

—

komission työohjelman aikataulua liitteen 4 mukaisesti.

II.   POLIITTINEN VASTUU

| 2. | Kun Eurooppa-neuvosto on nimennyt valitun komission puheenjohtajan, tämä toimittaa parlamentille toimikauttaan koskevat poliittiset suuntaviivat, jotta parlamentin kanssa voidaan käydä tietoihin perustuvaa keskustelua, ennen kuin se äänestää valinnasta. |
| --- | --- |

2.

Kun Eurooppa-neuvosto on nimennyt valitun komission puheenjohtajan, tämä toimittaa parlamentille toimikauttaan koskevat poliittiset suuntaviivat, jotta parlamentin kanssa voidaan käydä tietoihin perustuvaa keskustelua, ennen kuin se äänestää valinnasta.

| 3. | Parlamentti ottaa työjärjestyksensä 106 artiklan mukaisesti yhteyttä valittuun komission puheenjohtajaan hyvissä ajoin ennen uuden komission hyväksyntää koskevien menettelyjen aloittamista. Parlamentti ottaa valitun puheenjohtajan ilmaisemat näkemykset huomioon.
  Valitut komission jäsenet varmistavat, että he antavat kaikki asiaankuuluvat tiedot Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 245 artiklasta aiheutuvan riippumattomuusvelvoitteen mukaisesti.
  Menettelyt suunnitellaan siten, että niiden avulla voidaan varmistaa, että koko komission jäsenten nimeämistä arvioidaan avoimesti, oikeudenmukaisesti ja yhtenäisesti. |
| --- | --- |

3.

Parlamentti ottaa työjärjestyksensä 106 artiklan mukaisesti yhteyttä valittuun komission puheenjohtajaan hyvissä ajoin ennen uuden komission hyväksyntää koskevien menettelyjen aloittamista. Parlamentti ottaa valitun puheenjohtajan ilmaisemat näkemykset huomioon.

Valitut komission jäsenet varmistavat, että he antavat kaikki asiaankuuluvat tiedot Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 245 artiklasta aiheutuvan riippumattomuusvelvoitteen mukaisesti.

Menettelyt suunnitellaan siten, että niiden avulla voidaan varmistaa, että koko komission jäsenten nimeämistä arvioidaan avoimesti, oikeudenmukaisesti ja yhtenäisesti.

| 4. | Jokainen komission jäsen kantaa poliittisen vastuun toimista hänen tehtäviinsä kuuluvalla alalla, tämän kuitenkaan vaikuttamatta komission kollegiaalisuuden periaatteeseen.
  Komission puheenjohtaja kantaa täyden vastuun jokaisen sellaisen eturistiriidan havaitsemisesta, joka estää komission jäsentä hoitamasta tehtäviään.
  Komission puheenjohtaja kantaa myös vastuun tällaisesta tilanteesta aiheutuvien myöhempien toimien toteuttamisesta ja ilmoittaa asiasta välittömästi parlamentin puhemiehelle kirjallisesti.
  Komission jäsenten vaalikampanjaan osallistumista käsitellään komission jäsenten toimintasäännöissä.
  Euroopan parlamentin vaaleissa ehdokkaiksi asettautuvien komission jäsenten olisi otettava palkatonta vaalivapaata tehtävistään viimeisestä vaaleja edeltävästä istuntojaksosta lähtien.
  Komission puheenjohtaja ilmoittaa parlamentille hyvissä ajoin päätöksestään, joka koskee tällaisen vapaan myöntämistä, ja sen, kuka komission jäsen ottaa tehtävät hoitaakseen vapaajakson aikana. |
| --- | --- |

4.

Jokainen komission jäsen kantaa poliittisen vastuun toimista hänen tehtäviinsä kuuluvalla alalla, tämän kuitenkaan vaikuttamatta komission kollegiaalisuuden periaatteeseen.

Komission puheenjohtaja kantaa täyden vastuun jokaisen sellaisen eturistiriidan havaitsemisesta, joka estää komission jäsentä hoitamasta tehtäviään.

Komission puheenjohtaja kantaa myös vastuun tällaisesta tilanteesta aiheutuvien myöhempien toimien toteuttamisesta ja ilmoittaa asiasta välittömästi parlamentin puhemiehelle kirjallisesti.

Komission jäsenten vaalikampanjaan osallistumista käsitellään komission jäsenten toimintasäännöissä.

Euroopan parlamentin vaaleissa ehdokkaiksi asettautuvien komission jäsenten olisi otettava palkatonta vaalivapaata tehtävistään viimeisestä vaaleja edeltävästä istuntojaksosta lähtien.

Komission puheenjohtaja ilmoittaa parlamentille hyvissä ajoin päätöksestään, joka koskee tällaisen vapaan myöntämistä, ja sen, kuka komission jäsen ottaa tehtävät hoitaakseen vapaajakson aikana.

| 5. | Jos parlamentti pyytää komission puheenjohtajaa peruuttamaan yksittäistä komission jäsentä kohtaan tunnetun luottamuksen, puheenjohtaja harkitsee vakavasti, olisiko hänen pyydettävä kyseistä komission jäsentä eroamaan Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 17 artiklan 6 kohdan mukaisesti. Komission puheenjohtaja joko pyytää kyseistä jäsentä eroamaan tai perustelee tästä kieltäytymisensä parlamentille seuraavalla istuntojaksolla. |
| --- | --- |

5.

Jos parlamentti pyytää komission puheenjohtajaa peruuttamaan yksittäistä komission jäsentä kohtaan tunnetun luottamuksen, puheenjohtaja harkitsee vakavasti, olisiko hänen pyydettävä kyseistä komission jäsentä eroamaan Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 17 artiklan 6 kohdan mukaisesti. Komission puheenjohtaja joko pyytää kyseistä jäsentä eroamaan tai perustelee tästä kieltäytymisensä parlamentille seuraavalla istuntojaksolla.

| 6. | Kun toimikauden aikana on päätettävä komission yksittäisen jäsenen vaihtamisesta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 246 artiklan toisen kohdan mukaisesti, komission puheenjohtaja harkitsee vakavasti parlamentin järjestämän kuulemistilaisuuden tulosta, ennen kuin hän suostuu neuvoston päätökseen.
  Parlamentti vakuuttaa hoitavansa menettelynsä niin nopeasti kuin mahdollista, jotta komission puheenjohtaja voi harkita vakavasti parlamentin lausuntoa ennen uuden jäsenen nimittämistä.
  Komission puheenjohtaja harkitsee myös parlamentin kantaa vakavasti, jos jäljellä oleva komission jäsenen toimikausi on lyhyt Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 246 artiklan kolmannen kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

6.

Kun toimikauden aikana on päätettävä komission yksittäisen jäsenen vaihtamisesta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 246 artiklan toisen kohdan mukaisesti, komission puheenjohtaja harkitsee vakavasti parlamentin järjestämän kuulemistilaisuuden tulosta, ennen kuin hän suostuu neuvoston päätökseen.

Parlamentti vakuuttaa hoitavansa menettelynsä niin nopeasti kuin mahdollista, jotta komission puheenjohtaja voi harkita vakavasti parlamentin lausuntoa ennen uuden jäsenen nimittämistä.

Komission puheenjohtaja harkitsee myös parlamentin kantaa vakavasti, jos jäljellä oleva komission jäsenen toimikausi on lyhyt Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 246 artiklan kolmannen kohdan mukaisesti.

| 7. | Jos komission puheenjohtaja aikoo jakaa komission jäsenten vastuualueita uudelleen toimikauden aikana Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 248 artiklan mukaisesti, hän ilmoittaa näistä muutoksista parlamentille hyvissä ajoin asiaankuuluvaa parlamentin kuulemista varten. Komission puheenjohtajan päätös vastuualueiden uudelleen jakamisesta voi tulla voimaan välittömästi. |
| --- | --- |

7.

Jos komission puheenjohtaja aikoo jakaa komission jäsenten vastuualueita uudelleen toimikauden aikana Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 248 artiklan mukaisesti, hän ilmoittaa näistä muutoksista parlamentille hyvissä ajoin asiaankuuluvaa parlamentin kuulemista varten. Komission puheenjohtajan päätös vastuualueiden uudelleen jakamisesta voi tulla voimaan välittömästi.

| 8. | Jos komissio tekee ehdotuksen komission jäsenten toimintasääntöjen eturistiriitatilannetta tai eettisiä kysymyksiä koskevien kohtien tarkistamisesta, se pyytää parlamentilta lausunnon asiasta. |
| --- | --- |

8.

Jos komissio tekee ehdotuksen komission jäsenten toimintasääntöjen eturistiriitatilannetta tai eettisiä kysymyksiä koskevien kohtien tarkistamisesta, se pyytää parlamentilta lausunnon asiasta.

III.   RAKENTAVA VUOROPUHELU JA TIEDONKULKU

(i)   Yleiset määräykset

| 9. | Komissio takaa soveltavansa parlamentin ja neuvoston yhdenvertaista kohtelua koskevaa perusperiaatetta etenkin kokouksiin pääsemistä ja lausuntojen tai muiden tietojen saamista koskevissa kysymyksissä varsinkin, kun on kyse lainsäädäntö- tai budjettiasioista. |
| --- | --- |

9.

Komissio takaa soveltavansa parlamentin ja neuvoston yhdenvertaista kohtelua koskevaa perusperiaatetta etenkin kokouksiin pääsemistä ja lausuntojen tai muiden tietojen saamista koskevissa kysymyksissä varsinkin, kun on kyse lainsäädäntö- tai budjettiasioista.

| 10. | Komissio ryhtyy toimivaltansa mukaisesti toimiin, joilla parannetaan parlamentin osallistumista siten, että parlamentin yhteistä ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa koskevat näkemykset otetaan huomioon siinä määrin kuin on mahdollista. |
| --- | --- |

10.

Komissio ryhtyy toimivaltansa mukaisesti toimiin, joilla parannetaan parlamentin osallistumista siten, että parlamentin yhteistä ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa koskevat näkemykset otetaan huomioon siinä määrin kuin on mahdollista.

| 11. | Parlamentin ja komission erityiskumppanuuden toteuttamiseksi suoritetaan seuraavat järjestelyt:






  — | komission puheenjohtaja tapaa parlamentin pyynnöstä puheenjohtajakokouksen vähintään kahdesti vuodessa keskustellakseen yhteisen edun mukaisista aiheista, |
| --- | --- | --- |

11.

Parlamentin ja komission erityiskumppanuuden toteuttamiseksi suoritetaan seuraavat järjestelyt:

—

komission puheenjohtaja tapaa parlamentin pyynnöstä puheenjohtajakokouksen vähintään kahdesti vuodessa keskustellakseen yhteisen edun mukaisista aiheista,

| — | komission puheenjohtaja käy säännöllisesti vuoropuhelua parlamentin puhemiehen kanssa keskeisistä monialaisista kysymyksistä ja tärkeimmistä lainsäädäntöehdotuksista; tähän vuoropuheluun olisi kuuluttava myös se, että parlamentin puhemies kutsutaan komission jäsenten kollegion kokouksiin, |
| --- | --- |

—

komission puheenjohtaja käy säännöllisesti vuoropuhelua parlamentin puhemiehen kanssa keskeisistä monialaisista kysymyksistä ja tärkeimmistä lainsäädäntöehdotuksista; tähän vuoropuheluun olisi kuuluttava myös se, että parlamentin puhemies kutsutaan komission jäsenten kollegion kokouksiin,

| — | komission puheenjohtaja tai toimielinten välisistä suhteista vastaava komission varapuheenjohtaja kutsutaan puheenjohtajakokouksiin ja valiokuntien puheenjohtajakokouksiin, kun niissä käsitellään täysistuntojen esityslistaa, parlamentin ja komission välisiä suhteita ja lainsäädäntöä ja talousarviota koskevia aiheita, |
| --- | --- |

—

komission puheenjohtaja tai toimielinten välisistä suhteista vastaava komission varapuheenjohtaja kutsutaan puheenjohtajakokouksiin ja valiokuntien puheenjohtajakokouksiin, kun niissä käsitellään täysistuntojen esityslistaa, parlamentin ja komission välisiä suhteita ja lainsäädäntöä ja talousarviota koskevia aiheita,

| — | puheenjohtajakokous, valiokuntien puheenjohtajakokous ja komission jäsenten kollegio järjestävät vuosittain tapaamisia keskustellakseen ajankohtaisista kysymyksistä, kuten komission työohjelman laatimisesta ja toteuttamisesta, |
| --- | --- |

—

puheenjohtajakokous, valiokuntien puheenjohtajakokous ja komission jäsenten kollegio järjestävät vuosittain tapaamisia keskustellakseen ajankohtaisista kysymyksistä, kuten komission työohjelman laatimisesta ja toteuttamisesta,

| — | puheenjohtajakokous ja valiokuntien puheenjohtajakokous ilmoittavat komissiolle hyvissä ajoin sellaisten keskustelujen tuloksista, joissa käsitellään toimielinten välisiä suhteita; parlamentti tiedottaa myös komissiolle täysimääräisesti ja säännöllisesti sellaisten kokousten tuloksista, joissa käsitellään täysistuntojaksojen valmistelua, ja ottaa komission näkemykset huomioon; tämä ei rajoita 45 kohdan soveltamista, |
| --- | --- |

—

puheenjohtajakokous ja valiokuntien puheenjohtajakokous ilmoittavat komissiolle hyvissä ajoin sellaisten keskustelujen tuloksista, joissa käsitellään toimielinten välisiä suhteita; parlamentti tiedottaa myös komissiolle täysimääräisesti ja säännöllisesti sellaisten kokousten tuloksista, joissa käsitellään täysistuntojaksojen valmistelua, ja ottaa komission näkemykset huomioon; tämä ei rajoita 45 kohdan soveltamista,

| — | parlamentin ja komission pääsihteerit tapaavat säännöllisesti varmistaakseen asianmukaisen tiedonvaihdon molempien toimielinten välillä. |
| --- | --- |

—

parlamentin ja komission pääsihteerit tapaavat säännöllisesti varmistaakseen asianmukaisen tiedonvaihdon molempien toimielinten välillä.

| 12. | Jokainen komission jäsen varmistaa, että tieto kulkee säännöllisesti ja suoraan komission jäsenen ja parlamentin asianomaisen valiokunnan puheenjohtajan välillä. |
| --- | --- |

12.

Jokainen komission jäsen varmistaa, että tieto kulkee säännöllisesti ja suoraan komission jäsenen ja parlamentin asianomaisen valiokunnan puheenjohtajan välillä.

| 13. | Komissio ei julkista lainsäädäntöehdotusta tai muuta merkittävää aloitetta tai päätöstä, ennen kuin se on ilmoittanut tästä kirjallisesti parlamentille.
  Molemmat toimielimet yksilöivät komission työohjelman perusteella yhteisestä sopimuksesta etukäteen täysistunnossa esiteltävät keskeiset aloitteet. Komissio esittelee periaatteessa nämä aloitteet ensin täysistunnossa ja vasta sen jälkeen julkisuudessa.
  Molemmat toimielimet yksilöivät vastaavasti myös ehdotukset ja aloitteet, joista on tiedotettava puheenjohtajakokoukselle, tai tiedottavat niistä asianmukaisella tavalla asiasta vastaavalle parlamentin valiokunnalle tai sen puheenjohtajalle.
  Kyseiset päätökset tehdään 11 kohdan mukaisessa molempien toimielinten välisessä säännöllisessä vuoropuhelussa, ja ne saatetaan säännöllisesti ajan tasalle ottaen asianmukaisesti huomioon mahdollisesti ilmenevän poliittisen kehityksen. |
| --- | --- |

13.

Komissio ei julkista lainsäädäntöehdotusta tai muuta merkittävää aloitetta tai päätöstä, ennen kuin se on ilmoittanut tästä kirjallisesti parlamentille.

Molemmat toimielimet yksilöivät komission työohjelman perusteella yhteisestä sopimuksesta etukäteen täysistunnossa esiteltävät keskeiset aloitteet. Komissio esittelee periaatteessa nämä aloitteet ensin täysistunnossa ja vasta sen jälkeen julkisuudessa.

Molemmat toimielimet yksilöivät vastaavasti myös ehdotukset ja aloitteet, joista on tiedotettava puheenjohtajakokoukselle, tai tiedottavat niistä asianmukaisella tavalla asiasta vastaavalle parlamentin valiokunnalle tai sen puheenjohtajalle.

Kyseiset päätökset tehdään 11 kohdan mukaisessa molempien toimielinten välisessä säännöllisessä vuoropuhelussa, ja ne saatetaan säännöllisesti ajan tasalle ottaen asianmukaisesti huomioon mahdollisesti ilmenevän poliittisen kehityksen.

| 14. | Jos toimielinten ulkopuolella levitetään komission sisäistä asiakirjaa, josta parlamentille ei ole ilmoitettu tässä puitesopimuksessa tarkoitetulla tavalla, parlamentin puhemies voi pyytää, että tämä asiakirja toimitetaan parlamentille viipymättä, jotta se voidaan välittää parlamentin jäsenille, jotka sitä pyytävät. |
| --- | --- |

14.

Jos toimielinten ulkopuolella levitetään komission sisäistä asiakirjaa, josta parlamentille ei ole ilmoitettu tässä puitesopimuksessa tarkoitetulla tavalla, parlamentin puhemies voi pyytää, että tämä asiakirja toimitetaan parlamentille viipymättä, jotta se voidaan välittää parlamentin jäsenille, jotka sitä pyytävät.

| 15. | Komissio toimittaa kaikki kansallisten asiantuntijoiden tapaamisia koskevat tiedot ja asiakirjat valmistellessaan ja pannessaan täytäntöön unionin lainsäädäntöä, mukaan lukien ei-sitovat säädökset ja säädösvallan siirron nojalla annettavat delegoidut säädökset. Komissio voi parlamentin pyynnöstä kutsua myös parlamentin asiantuntijoita osallistumaan näihin tapaamisiin.
  Asiaa koskevat määräykset vahvistetaan liitteessä 1. |
| --- | --- |

15.

Komissio toimittaa kaikki kansallisten asiantuntijoiden tapaamisia koskevat tiedot ja asiakirjat valmistellessaan ja pannessaan täytäntöön unionin lainsäädäntöä, mukaan lukien ei-sitovat säädökset ja säädösvallan siirron nojalla annettavat delegoidut säädökset. Komissio voi parlamentin pyynnöstä kutsua myös parlamentin asiantuntijoita osallistumaan näihin tapaamisiin.

Asiaa koskevat määräykset vahvistetaan liitteessä 1.

| 16. | Komissio tiedottaa kolmen kuukauden kuluessa parlamentin päätöslauselman hyväksymisestä parlamentille kirjallisesti toimista, joihin se on ryhtynyt parlamentin päätöslauselmissaan esittämien pyyntöjen perusteella, ja tiedottaa parlamentille tapauksista, joissa se ei ole voinut noudattaa parlamentin näkemyksiä. Tätä ajanjaksoa voidaan lyhentää, jos pyyntö on kiireellinen. Ajanjaksoa voidaan pidentää kuukaudella, jos pyyntö edellyttää perusteellisempaa työtä ja se on asianmukaisesti perusteltu. Parlamentti varmistaa, että tiedot ovat laajalti saatavilla toimielimessä.
  Parlamentti pyrkii välttämään suullisten tai kirjallisten kysymysten esittämistä aiheista, joista komissio on jo ilmoittanut kantansa parlamentille kirjallisella seurantaa koskevalla tiedonannolla.
  Komissio sitoutuu raportoimaan kaikkien Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 225 artiklan mukaisesti esitettyjen ehdotuksen tekemistä koskevien pyyntöjen (lainsäädäntöaloitetta koskeva mietintö) konkreettisesta seurannasta kolmen kuukauden kuluessa vastaavan päätöslauselman hyväksymisestä täysistunnossa. Komissio tekee lainsäädäntöehdotuksen viimeistään vuoden kuluttua pyynnön esittämisestä tai sisällyttää ehdotuksen seuraavan vuoden työohjelmaansa. Jos komissio ei tee ehdotusta, se esittää parlamentille yksityiskohtaiset perustelut.
  Komissio sitoutuu tekemään parlamentin kanssa tiivistä yhteistyötä varhaisessa vaiheessa, kun on kyse kansalaisaloitteisiin perustuvista lainsäädäntöaloitteita koskevista pyynnöistä.
  Vastuuvapauden myöntämistä koskevaan menettelyyn sovelletaan 31 kohdassa vahvistettuja erityismääräyksiä. |
| --- | --- |

16.

Komissio tiedottaa kolmen kuukauden kuluessa parlamentin päätöslauselman hyväksymisestä parlamentille kirjallisesti toimista, joihin se on ryhtynyt parlamentin päätöslauselmissaan esittämien pyyntöjen perusteella, ja tiedottaa parlamentille tapauksista, joissa se ei ole voinut noudattaa parlamentin näkemyksiä. Tätä ajanjaksoa voidaan lyhentää, jos pyyntö on kiireellinen. Ajanjaksoa voidaan pidentää kuukaudella, jos pyyntö edellyttää perusteellisempaa työtä ja se on asianmukaisesti perusteltu. Parlamentti varmistaa, että tiedot ovat laajalti saatavilla toimielimessä.

Parlamentti pyrkii välttämään suullisten tai kirjallisten kysymysten esittämistä aiheista, joista komissio on jo ilmoittanut kantansa parlamentille kirjallisella seurantaa koskevalla tiedonannolla.

Komissio sitoutuu raportoimaan kaikkien Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 225 artiklan mukaisesti esitettyjen ehdotuksen tekemistä koskevien pyyntöjen (lainsäädäntöaloitetta koskeva mietintö) konkreettisesta seurannasta kolmen kuukauden kuluessa vastaavan päätöslauselman hyväksymisestä täysistunnossa. Komissio tekee lainsäädäntöehdotuksen viimeistään vuoden kuluttua pyynnön esittämisestä tai sisällyttää ehdotuksen seuraavan vuoden työohjelmaansa. Jos komissio ei tee ehdotusta, se esittää parlamentille yksityiskohtaiset perustelut.

Komissio sitoutuu tekemään parlamentin kanssa tiivistä yhteistyötä varhaisessa vaiheessa, kun on kyse kansalaisaloitteisiin perustuvista lainsäädäntöaloitteita koskevista pyynnöistä.

Vastuuvapauden myöntämistä koskevaan menettelyyn sovelletaan 31 kohdassa vahvistettuja erityismääräyksiä.

| 17. | Kun lainsäädäntöä koskevia aloitteita, suosituksia tai pyyntöjä esitetään Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 289 artiklan 4 kohdan mukaisesti, komissio tiedottaa pyydettäessä parlamentille näitä ehdotuksia koskevasta kannastaan asiasta vastaavassa parlamentin valiokunnassa. |
| --- | --- |

17.

Kun lainsäädäntöä koskevia aloitteita, suosituksia tai pyyntöjä esitetään Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 289 artiklan 4 kohdan mukaisesti, komissio tiedottaa pyydettäessä parlamentille näitä ehdotuksia koskevasta kannastaan asiasta vastaavassa parlamentin valiokunnassa.

| 18. | Molemmat toimielimet sopivat suhteita kansallisiin parlamentteihin koskevasta yhteistyöstä.
  Parlamentti ja komissio tekevät yhteistyötä pannakseen täytäntöön Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen pöytäkirjan N:o 2 toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen soveltamisesta. Tähän yhteistyöhön kuuluvat järjestelyt, jotka koskevat tarvittaessa kansallisten parlamenttien antamien perusteltujen lausuntojen kääntämistä.
  Jos Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen pöytäkirjan N:o 2 7 artiklassa tarkoitetut kynnysarvot saavutetaan, komissio toimittaa kansallisten parlamenttien esittämien kaikkien perusteltujen lausuntojen käännökset ja ilmoittaa kantansa niihin. |
| --- | --- |

18.

Molemmat toimielimet sopivat suhteita kansallisiin parlamentteihin koskevasta yhteistyöstä.

Parlamentti ja komissio tekevät yhteistyötä pannakseen täytäntöön Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen pöytäkirjan N:o 2 toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen soveltamisesta. Tähän yhteistyöhön kuuluvat järjestelyt, jotka koskevat tarvittaessa kansallisten parlamenttien antamien perusteltujen lausuntojen kääntämistä.

Jos Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen pöytäkirjan N:o 2 7 artiklassa tarkoitetut kynnysarvot saavutetaan, komissio toimittaa kansallisten parlamenttien esittämien kaikkien perusteltujen lausuntojen käännökset ja ilmoittaa kantansa niihin.

| 19. | Komissio toimittaa parlamentille luettelon asiantuntijaryhmistään, jotka on perustettu avustamaan komissiota sen aloiteoikeuden käyttämisessä. Luettelo saatetaan säännöllisesti ajan tasalle ja julkaistaan.
  Komissio antaa tässä yhteydessä asiasta vastaavalle parlamentin valiokunnalle, valiokunnan puheenjohtajan nimenomaisesta ja perustellusta pyynnöstä, sopivalla tavalla tiedot kyseisten ryhmien toiminnasta ja kokoonpanosta. |
| --- | --- |

19.

Komissio toimittaa parlamentille luettelon asiantuntijaryhmistään, jotka on perustettu avustamaan komissiota sen aloiteoikeuden käyttämisessä. Luettelo saatetaan säännöllisesti ajan tasalle ja julkaistaan.

Komissio antaa tässä yhteydessä asiasta vastaavalle parlamentin valiokunnalle, valiokunnan puheenjohtajan nimenomaisesta ja perustellusta pyynnöstä, sopivalla tavalla tiedot kyseisten ryhmien toiminnasta ja kokoonpanosta.

| 20. | Molemmat toimielimet käyvät sopivien menettelyjen avulla rakentavaa vuoropuhelua merkittävistä hallinnollisista asioista ja erityisesti kysymyksistä, jotka vaikuttavat suoraan parlamentin omaan hallintoon. |
| --- | --- |

20.

Molemmat toimielimet käyvät sopivien menettelyjen avulla rakentavaa vuoropuhelua merkittävistä hallinnollisista asioista ja erityisesti kysymyksistä, jotka vaikuttavat suoraan parlamentin omaan hallintoon.

| 21. | Parlamentti pyytää lausuntoa komissiolta, kun se ehdottaa suhteita komissioon koskevien työjärjestyksen kohtien muuttamista. |
| --- | --- |

21.

Parlamentti pyytää lausuntoa komissiolta, kun se ehdottaa suhteita komissioon koskevien työjärjestyksen kohtien muuttamista.

| 22. | Jos tämän puitesopimuksen mukaisesti toimitettujen tietojen yhteydessä vedotaan luottamuksellisuuteen, asiassa sovelletaan liitteen 2 määräyksiä. |
| --- | --- |

22.

Jos tämän puitesopimuksen mukaisesti toimitettujen tietojen yhteydessä vedotaan luottamuksellisuuteen, asiassa sovelletaan liitteen 2 määräyksiä.

(ii)   Kansainväliset sopimukset ja laajentuminen

| 23. | Parlamentille ilmoitetaan välittömästi ja täysipainoisesti kansainvälisiä sopimuksia koskevien neuvottelujen ja niiden tekemisen kaikista vaiheista, neuvotteluohjeiden määritteleminen mukaan luettuna. Komissio toimii siten, että se huolehtii täysipainoisesti Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 218 artiklan mukaisista velvoitteistaan ja ottaa huomioon kunkin toimielimen aseman Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 13 artiklan 2 kohdan mukaisesti.
  Komissio noudattaa liitteessä 3 vahvistettuja järjestelyjä. |
| --- | --- |

23.

Parlamentille ilmoitetaan välittömästi ja täysipainoisesti kansainvälisiä sopimuksia koskevien neuvottelujen ja niiden tekemisen kaikista vaiheista, neuvotteluohjeiden määritteleminen mukaan luettuna. Komissio toimii siten, että se huolehtii täysipainoisesti Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 218 artiklan mukaisista velvoitteistaan ja ottaa huomioon kunkin toimielimen aseman Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 13 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

Komissio noudattaa liitteessä 3 vahvistettuja järjestelyjä.

| 24. | Edellä 23 kohdassa mainitut tiedot toimitetaan parlamentille riittävän ajoissa, jotta tämä voi halutessaan ilmaista näkemyksensä asiasta ja komissio voi ottaa asianmukaisesti huomioon parlamentin näkemykset siltä osin, kuin se on mahdollista. Tiedot annetaan parlamentille yleensä toimivaltaisen valiokunnan välityksellä tai tarvittaessa täysistuntojen yhteydessä. Ne annetaan asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa useammalle kuin yhdelle parlamentin valiokunnalle.
  Parlamentti ja komissio sitoutuvat luomaan asianmukaiset menettelyt ja takeet sille, että komissio välittää luottamuksellisia tietoja liitteen 2 määräysten mukaisesti. |
| --- | --- |

24.

Edellä 23 kohdassa mainitut tiedot toimitetaan parlamentille riittävän ajoissa, jotta tämä voi halutessaan ilmaista näkemyksensä asiasta ja komissio voi ottaa asianmukaisesti huomioon parlamentin näkemykset siltä osin, kuin se on mahdollista. Tiedot annetaan parlamentille yleensä toimivaltaisen valiokunnan välityksellä tai tarvittaessa täysistuntojen yhteydessä. Ne annetaan asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa useammalle kuin yhdelle parlamentin valiokunnalle.

Parlamentti ja komissio sitoutuvat luomaan asianmukaiset menettelyt ja takeet sille, että komissio välittää luottamuksellisia tietoja liitteen 2 määräysten mukaisesti.

| 25. | Molemmat toimielimet tunnustavat sen, että niiden erilaisista asemista johtuen komissio edustaa Euroopan unionia kansainvälisissä neuvotteluissa lukuun ottamatta yhteistä ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa sekä muita perussopimuksissa määriteltyjä tapauksia.
  Kun komissio edustaa unionia kansainvälisissä konferensseissa, se helpottaa parlamentin pyynnöstä Euroopan parlamentin jäsenistä muodostuvan valtuuskunnan ottamista mukaan tarkkailijoiksi unionin valtuuskuntiin, jotta parlamentille tiedotetaan välittömästi ja täysimääräisesti konferenssien edistymisestä. Komissio sitoutuu tiedottamaan tarvittaessa järjestelmällisesti neuvottelujen tuloksista parlamentin valtuuskunnalle.
  Euroopan parlamentin jäsenet eivät voi osallistua suoraan itse näihin neuvotteluihin. Komissio voi myöntää heille tarkkailijan aseman oikeudellisten, teknisten ja diplomaattisten mahdollisuuksien mukaisesti. Jos tämä evätään, komissio ilmoittaa parlamentille syyt epäämiseen.
  Lisäksi komissio helpottaa Euroopan parlamentin jäsenten osallistumista tarkkailijoina kaikkiin toimialaansa kuuluviin asiaa koskeviin kokouksiin ennen neuvottelujaksoa ja sen jälkeen. |
| --- | --- |

25.

Molemmat toimielimet tunnustavat sen, että niiden erilaisista asemista johtuen komissio edustaa Euroopan unionia kansainvälisissä neuvotteluissa lukuun ottamatta yhteistä ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa sekä muita perussopimuksissa määriteltyjä tapauksia.

Kun komissio edustaa unionia kansainvälisissä konferensseissa, se helpottaa parlamentin pyynnöstä Euroopan parlamentin jäsenistä muodostuvan valtuuskunnan ottamista mukaan tarkkailijoiksi unionin valtuuskuntiin, jotta parlamentille tiedotetaan välittömästi ja täysimääräisesti konferenssien edistymisestä. Komissio sitoutuu tiedottamaan tarvittaessa järjestelmällisesti neuvottelujen tuloksista parlamentin valtuuskunnalle.

Euroopan parlamentin jäsenet eivät voi osallistua suoraan itse näihin neuvotteluihin. Komissio voi myöntää heille tarkkailijan aseman oikeudellisten, teknisten ja diplomaattisten mahdollisuuksien mukaisesti. Jos tämä evätään, komissio ilmoittaa parlamentille syyt epäämiseen.

Lisäksi komissio helpottaa Euroopan parlamentin jäsenten osallistumista tarkkailijoina kaikkiin toimialaansa kuuluviin asiaa koskeviin kokouksiin ennen neuvottelujaksoa ja sen jälkeen.

| 26. | Komissio tiedottaa samoin edellytyksin parlamentille järjestelmällisesti monenvälisiin kansainvälisiin sopimuksiin, joissa unioni on mukana, perustuvien elinten kokouksista ja helpottaa Euroopan parlamentin jäsenten pääsyä tarkkailijoiksi unionin valtuuskuntiin, kun näissä elimissä tehdään parlamentin hyväksyntää edellyttäviä päätöksiä tai päätöksiä, joiden toteuttaminen saattaa edellyttää säädösten antamista tavanomaisessa lainsäätämisjärjestyksessä. |
| --- | --- |

26.

Komissio tiedottaa samoin edellytyksin parlamentille järjestelmällisesti monenvälisiin kansainvälisiin sopimuksiin, joissa unioni on mukana, perustuvien elinten kokouksista ja helpottaa Euroopan parlamentin jäsenten pääsyä tarkkailijoiksi unionin valtuuskuntiin, kun näissä elimissä tehdään parlamentin hyväksyntää edellyttäviä päätöksiä tai päätöksiä, joiden toteuttaminen saattaa edellyttää säädösten antamista tavanomaisessa lainsäätämisjärjestyksessä.

| 27. | Komissio antaa myös kansainvälisiin konferensseihin lähetettäviin unionin valtuuskuntiin kuuluvalle parlamentin valtuuskunnalle pääsyn kaikkiin näitä tapahtumia koskeviin unionin käytettävissä oleviin palveluihin toimielinten hyvää yhteistyötä koskevan yleisen periaatteen mukaisesti ja käytettävissä olevan logistiikan huomioon ottaen.
  Parlamentin puhemies lähettää komission puheenjohtajalle vähintään neljä viikkoa ennen konferenssin alkamista ehdotuksen, joka koskee unionin valtuuskuntaan sisällytettävää parlamentin valtuuskuntaa ja jossa mainitaan parlamentin valtuuskunnan puheenjohtaja sekä valtuuskuntaan kuuluvien Euroopan parlamentin jäsenten määrä. Tätä määräaikaa voidaan poikkeuksellisesti lyhentää asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa.
  Parlamentin valtuuskuntaan kuuluvien Euroopan parlamentin jäsenten ja avustavan henkilöstön määrä suhteutetaan unionin valtuuskunnan kokoon. |
| --- | --- |

27.

Komissio antaa myös kansainvälisiin konferensseihin lähetettäviin unionin valtuuskuntiin kuuluvalle parlamentin valtuuskunnalle pääsyn kaikkiin näitä tapahtumia koskeviin unionin käytettävissä oleviin palveluihin toimielinten hyvää yhteistyötä koskevan yleisen periaatteen mukaisesti ja käytettävissä olevan logistiikan huomioon ottaen.

Parlamentin puhemies lähettää komission puheenjohtajalle vähintään neljä viikkoa ennen konferenssin alkamista ehdotuksen, joka koskee unionin valtuuskuntaan sisällytettävää parlamentin valtuuskuntaa ja jossa mainitaan parlamentin valtuuskunnan puheenjohtaja sekä valtuuskuntaan kuuluvien Euroopan parlamentin jäsenten määrä. Tätä määräaikaa voidaan poikkeuksellisesti lyhentää asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa.

Parlamentin valtuuskuntaan kuuluvien Euroopan parlamentin jäsenten ja avustavan henkilöstön määrä suhteutetaan unionin valtuuskunnan kokoon.

| 28. | Komissio tiedottaa parlamentille täysimääräisesti liittymisneuvottelujen etenemisestä ja erityisesti merkittävistä näkökohdista ja kehityskuluista siten, että tämä voi esittää näkemyksensä hyvissä ajoin asianmukaisia parlamentaarisia menettelyjä noudattaen. |
| --- | --- |

28.

Komissio tiedottaa parlamentille täysimääräisesti liittymisneuvottelujen etenemisestä ja erityisesti merkittävistä näkökohdista ja kehityskuluista siten, että tämä voi esittää näkemyksensä hyvissä ajoin asianmukaisia parlamentaarisia menettelyjä noudattaen.

| 29. | Kun parlamentti antaa 28 kohdassa tarkoitettuja kysymyksiä koskevan suosituksen työjärjestyksensä 90 artiklan 4 kohdan mukaisesti ja kun komissio katsoo tärkeiden syiden vuoksi, että se ei voi noudattaa tätä suositusta, se selvittää nämä syyt parlamentin täysistunnossa tai asiasta vastaavan valiokunnan seuraavassa kokouksessa. |
| --- | --- |

29.

Kun parlamentti antaa 28 kohdassa tarkoitettuja kysymyksiä koskevan suosituksen työjärjestyksensä 90 artiklan 4 kohdan mukaisesti ja kun komissio katsoo tärkeiden syiden vuoksi, että se ei voi noudattaa tätä suositusta, se selvittää nämä syyt parlamentin täysistunnossa tai asiasta vastaavan valiokunnan seuraavassa kokouksessa.

(iii)   Talousarvion toteuttaminen

| 30. | Ennen kuin komissio tekee tuenantajamaiden konferenssissa uusia rahoitustoimia edellyttäviä rahoituslupauksia, se tiedottaa asiasta budjettivallan käyttäjälle ja tarkastelee sen esittämiä huomautuksia. |
| --- | --- |

30.

Ennen kuin komissio tekee tuenantajamaiden konferenssissa uusia rahoitustoimia edellyttäviä rahoituslupauksia, se tiedottaa asiasta budjettivallan käyttäjälle ja tarkastelee sen esittämiä huomautuksia.

| 31. | Komissio toimittaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 319 artiklassa määrätyn, vuosittaista vastuuvapauden myöntämistä koskevan menettelyn osalta kyseisen vuoden talousarvion toteuttamiseen liittyvät sellaiset valvonnan kannalta tarpeelliset tiedot, joita parlamentin työjärjestyksen liitteen VII mukaisesti vastuuvapauden myöntämisestä vastaavan valiokunnan puheenjohtaja tätä varten pyytää.
  Jos uusia seikkoja tulee ilmi koskien aikaisempia vuosia, joiden osalta vastuuvapaus on jo myönnetty, komissio toimittaa kaikki niihin liittyvät tarpeelliset tiedot, jotta päästään molempien osapuolten kannalta hyväksyttävään ratkaisuun. |
| --- | --- |

31.

Komissio toimittaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 319 artiklassa määrätyn, vuosittaista vastuuvapauden myöntämistä koskevan menettelyn osalta kyseisen vuoden talousarvion toteuttamiseen liittyvät sellaiset valvonnan kannalta tarpeelliset tiedot, joita parlamentin työjärjestyksen liitteen VII mukaisesti vastuuvapauden myöntämisestä vastaavan valiokunnan puheenjohtaja tätä varten pyytää.

Jos uusia seikkoja tulee ilmi koskien aikaisempia vuosia, joiden osalta vastuuvapaus on jo myönnetty, komissio toimittaa kaikki niihin liittyvät tarpeelliset tiedot, jotta päästään molempien osapuolten kannalta hyväksyttävään ratkaisuun.

(iv)   Suhteet sääntelyvirastoihin

| 32. | Sääntelyvirastojen pääjohtajiksi nimettyjen henkilöiden olisi tultava parlamentin valiokunnan järjestämiin kuulemistilaisuuksiin.
  Lisäksi komissio ja parlamentti pyrkivät maaliskuussa 2009 perustetun virastoja käsittelevän toimielinten välisen ryhmän työskentelyssä yhteiseen lähestymistapaan, joka koskee erillisvirastojen asemaa unionin toimielinjärjestelmässä, ja yhteisiin ohjeisiin, jotka koskevat näiden virastojen perustamista, rakennetta ja toimintaa sekä rahoitusta, talousarviota, valvontaa ja hallinnointia koskevia kysymyksiä. |
| --- | --- |

32.

Sääntelyvirastojen pääjohtajiksi nimettyjen henkilöiden olisi tultava parlamentin valiokunnan järjestämiin kuulemistilaisuuksiin.

Lisäksi komissio ja parlamentti pyrkivät maaliskuussa 2009 perustetun virastoja käsittelevän toimielinten välisen ryhmän työskentelyssä yhteiseen lähestymistapaan, joka koskee erillisvirastojen asemaa unionin toimielinjärjestelmässä, ja yhteisiin ohjeisiin, jotka koskevat näiden virastojen perustamista, rakennetta ja toimintaa sekä rahoitusta, talousarviota, valvontaa ja hallinnointia koskevia kysymyksiä.

IV.   LAINSÄÄDÄNTÖMENETTELYJÄ JA SUUNNITTELUA KOSKEVA YHTEISTYÖ

(i)   Komission työohjelma ja Euroopan unionin ohjelmasuunnittelu

| 33. | Komissio käynnistää unionin vuosittaisen ja monivuotisen ohjelmasuunnittelun pyrkien toimielinten välisiin sopimuksiin. |
| --- | --- |

33.

Komissio käynnistää unionin vuosittaisen ja monivuotisen ohjelmasuunnittelun pyrkien toimielinten välisiin sopimuksiin.

| 34. | Komissio esittelee vuosittain työohjelmansa. |
| --- | --- |

34.

Komissio esittelee vuosittain työohjelmansa.

| 35. | Molemmat toimielimet tekevät yhteistyötä liitteessä 4 vahvistetun aikataulun mukaisesti.
  Komissio ottaa huomioon parlamentin ilmaisemat painopistealueet.
  Komissio antaa riittävän yksityiskohtaiset tiedot siitä, mihin sen työohjelman kullakin kohdalla pyritään. |
| --- | --- |

35.

Molemmat toimielimet tekevät yhteistyötä liitteessä 4 vahvistetun aikataulun mukaisesti.

Komissio ottaa huomioon parlamentin ilmaisemat painopistealueet.

Komissio antaa riittävän yksityiskohtaiset tiedot siitä, mihin sen työohjelman kullakin kohdalla pyritään.

| 36. | Komissio selittää, miksi se ei voi tehdä työohjelmassa tarkoitettuja yksittäisiä ehdotuksia kyseisenä vuonna tai miksi se poikkeaa työohjelmasta. Toimielinten välisistä suhteista vastaava komission varapuheenjohtaja sitoutuu antamaan säännöllisesti valiokuntien puheenjohtajakokoukselle selvityksen meneillään olevan vuoden komission työohjelman poliittisen toteuttamisen suurista linjoista. |
| --- | --- |

36.

Komissio selittää, miksi se ei voi tehdä työohjelmassa tarkoitettuja yksittäisiä ehdotuksia kyseisenä vuonna tai miksi se poikkeaa työohjelmasta. Toimielinten välisistä suhteista vastaava komission varapuheenjohtaja sitoutuu antamaan säännöllisesti valiokuntien puheenjohtajakokoukselle selvityksen meneillään olevan vuoden komission työohjelman poliittisen toteuttamisen suurista linjoista.

(ii)   Säädösten hyväksymistä koskevat menettelyt

| 37. | Komissio sitoutuu tarkastelemaan huolellisesti kaikkia parlamentin lainsäädäntöehdotuksiin hyväksymiä tarkistuksia pyrkien ottamaan ne huomioon muutetussa ehdotuksessa.
  Antaessaan Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan mukaisesti lausuntoa lainsäädäntöä koskevista tarkistuksista, jotka parlamentti on esittänyt neuvostolle, komissio sitoutuu ottamaan mahdollisimman tarkoin huomioon toisessa käsittelyssä hyväksytyt tarkistukset; jos komissio tärkeiden syiden vuoksi ja kollegion asiaa harkittua päättää jättää pois tai päättää olla hyväksymättä näitä tarkistuksia, se selvittää kantaansa parlamentille tai joka tapauksessa parlamentin tarkistuksista antamassaan lausunnossa, kuten Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 7 kohdan c alakohdassa edellytetään. |
| --- | --- |

37.

Komissio sitoutuu tarkastelemaan huolellisesti kaikkia parlamentin lainsäädäntöehdotuksiin hyväksymiä tarkistuksia pyrkien ottamaan ne huomioon muutetussa ehdotuksessa.

Antaessaan Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan mukaisesti lausuntoa lainsäädäntöä koskevista tarkistuksista, jotka parlamentti on esittänyt neuvostolle, komissio sitoutuu ottamaan mahdollisimman tarkoin huomioon toisessa käsittelyssä hyväksytyt tarkistukset; jos komissio tärkeiden syiden vuoksi ja kollegion asiaa harkittua päättää jättää pois tai päättää olla hyväksymättä näitä tarkistuksia, se selvittää kantaansa parlamentille tai joka tapauksessa parlamentin tarkistuksista antamassaan lausunnossa, kuten Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 7 kohdan c alakohdassa edellytetään.

| 38. | Parlamentti sitoutuu siihen, että kun se käsittelee aloitetta, jonka on tehnyt vähintään yksi neljäsosa jäsenvaltioista Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 76 artiklan mukaisesti, mietintöä ei hyväksytä asiasta vastaavassa valiokunnassa, ennen kuin komissiolta on saatu lausunto aloitteesta.
  Komissio sitoutuu antamaan lausuntonsa tällaisesta aloitteesta viimeistään 10 viikon kuluttua sen jättämisestä. |
| --- | --- |

38.

Parlamentti sitoutuu siihen, että kun se käsittelee aloitetta, jonka on tehnyt vähintään yksi neljäsosa jäsenvaltioista Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 76 artiklan mukaisesti, mietintöä ei hyväksytä asiasta vastaavassa valiokunnassa, ennen kuin komissiolta on saatu lausunto aloitteesta.

Komissio sitoutuu antamaan lausuntonsa tällaisesta aloitteesta viimeistään 10 viikon kuluttua sen jättämisestä.

| 39. | Komissio antaa hyvissä ajoin yksityiskohtaisen selvityksen, ennen kuin se peruuttaa jonkin ehdotuksensa, johon parlamentti on jo ilmaissut kantansa ensimmäisessä käsittelyssä.
  Komissio tarkastelee aina toimikautensa alussa kaikkia ehdotuksia, joiden käsittely on vielä kesken, vahvistaakseen ne poliittisesti tai peruuttaakseen ne ja ottaa asianmukaisesti huomioon parlamentin näkemykset. |
| --- | --- |

39.

Komissio antaa hyvissä ajoin yksityiskohtaisen selvityksen, ennen kuin se peruuttaa jonkin ehdotuksensa, johon parlamentti on jo ilmaissut kantansa ensimmäisessä käsittelyssä.

Komissio tarkastelee aina toimikautensa alussa kaikkia ehdotuksia, joiden käsittely on vielä kesken, vahvistaakseen ne poliittisesti tai peruuttaakseen ne ja ottaa asianmukaisesti huomioon parlamentin näkemykset.

| 40. | Parlamentin kuulemista edellyttävien erityisten lainsäädäntömenettelyjen sekä muiden menettelyjen, kuten Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 148 artiklassa tarkoitetun menettelyn, osalta komissio:






  i) | toteuttaa toimia parantaakseen parlamentin osallistumista siten, että sen näkemykset voidaan ottaa huomioon mahdollisimman hyvin, ja erityisesti varmistaa, että parlamentilla on riittävästi aikaa komission ehdotuksen käsittelyyn; |
| --- | --- | --- |

40.

Parlamentin kuulemista edellyttävien erityisten lainsäädäntömenettelyjen sekä muiden menettelyjen, kuten Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 148 artiklassa tarkoitetun menettelyn, osalta komissio:

i)

toteuttaa toimia parantaakseen parlamentin osallistumista siten, että sen näkemykset voidaan ottaa huomioon mahdollisimman hyvin, ja erityisesti varmistaa, että parlamentilla on riittävästi aikaa komission ehdotuksen käsittelyyn;

| ii) | varmistaa, että neuvoston eri elimiä muistutetaan hyvissä ajoin siitä, että poliittinen sopimus komission ehdotuksista on tehtävä vasta parlamentin annettua lausuntonsa; komissio pyytää, että keskustelu asiasta päätetään ministeritasolla vasta sitten, kun neuvoston jäsenille on annettu kohtuullisesti aikaa tutustua parlamentin lausuntoon; |
| --- | --- |

ii)

varmistaa, että neuvoston eri elimiä muistutetaan hyvissä ajoin siitä, että poliittinen sopimus komission ehdotuksista on tehtävä vasta parlamentin annettua lausuntonsa; komissio pyytää, että keskustelu asiasta päätetään ministeritasolla vasta sitten, kun neuvoston jäsenille on annettu kohtuullisesti aikaa tutustua parlamentin lausuntoon;

| iii) | varmistaa, että neuvosto noudattaa Euroopan unionin tuomioistuimen vahvistamia periaatteita, jotka koskevat parlamentin kuulemista uudelleen siinä tapauksessa, että neuvosto muuttaa huomattavasti komission ehdotusta; komissio tiedottaa parlamentille mahdollisesti tekemistään muistutuksista, jotka koskevat uudelleen kuulemisen välttämättömyyttä; |
| --- | --- |

iii)

varmistaa, että neuvosto noudattaa Euroopan unionin tuomioistuimen vahvistamia periaatteita, jotka koskevat parlamentin kuulemista uudelleen siinä tapauksessa, että neuvosto muuttaa huomattavasti komission ehdotusta; komissio tiedottaa parlamentille mahdollisesti tekemistään muistutuksista, jotka koskevat uudelleen kuulemisen välttämättömyyttä;

| iv) | sitoutuu tarvittaessa peruuttamaan parlamentin hylkäämät lainsäädäntöehdotukset. Siinä tapauksessa, että se tärkeistä syistä ja kollegion asiaa harkittua päättää pitäytyä ehdotuksessaan, komissio selvittää nämä syyt parlamentille annettavassa julkilausumassa. |
| --- | --- |

iv)

sitoutuu tarvittaessa peruuttamaan parlamentin hylkäämät lainsäädäntöehdotukset. Siinä tapauksessa, että se tärkeistä syistä ja kollegion asiaa harkittua päättää pitäytyä ehdotuksessaan, komissio selvittää nämä syyt parlamentille annettavassa julkilausumassa.

| 41. | Parantaakseen lainsäädäntötyön suunnittelua parlamentti sitoutuu:






  i) | suunnittelemaan esityslistojensa lainsäädäntöosat siten, että ne ovat sopusoinnussa voimassa olevan komission työohjelman ja siitä antamiensa päätöslauselmien kanssa pyrkien erityisesti parantamaan ensisijaisten keskustelujen suunnittelua; |
| --- | --- | --- |

41.

Parantaakseen lainsäädäntötyön suunnittelua parlamentti sitoutuu:

i)

suunnittelemaan esityslistojensa lainsäädäntöosat siten, että ne ovat sopusoinnussa voimassa olevan komission työohjelman ja siitä antamiensa päätöslauselmien kanssa pyrkien erityisesti parantamaan ensisijaisten keskustelujen suunnittelua;

| ii) | noudattamaan kohtuullisia määräaikoja vahvistaessaan kantansa ensimmäisessä käsittelyssä tavallisessa lainsäätämisjärjestyksessä tai antaessaan lausuntonsa kuulemismenettelyssä edellyttäen, että se on menettelyn kannalta hyödyllistä; |
| --- | --- |

ii)

noudattamaan kohtuullisia määräaikoja vahvistaessaan kantansa ensimmäisessä käsittelyssä tavallisessa lainsäätämisjärjestyksessä tai antaessaan lausuntonsa kuulemismenettelyssä edellyttäen, että se on menettelyn kannalta hyödyllistä;

| iii) | nimeämään tulevien ehdotusten esittelijät mahdollisuuksien mukaan heti komission työohjelman hyväksymisen jälkeen; |
| --- | --- |

iii)

nimeämään tulevien ehdotusten esittelijät mahdollisuuksien mukaan heti komission työohjelman hyväksymisen jälkeen;

| iv) | antamaan ehdottoman etusijan uudelleenkuulemispyyntöjen käsittelylle edellyttäen, että sille on toimitettu kaikki tarpeelliset tiedot. |
| --- | --- |

iv)

antamaan ehdottoman etusijan uudelleenkuulemispyyntöjen käsittelylle edellyttäen, että sille on toimitettu kaikki tarpeelliset tiedot.

(iii)   Parempaa lainsäädäntöä koskevat kysymykset

| 42. | Komissio varmistaa, että sen vastuulle kuuluvat vaikutusten arvioinnit tehdään soveltaen avointa menettelyä, jolla taataan riippumaton arviointi. Vaikutusten arvioinnin tulokset julkaistaan hyvissä ajoin ja niissä otetaan huomioon eri skenaariot, toimenpiteiden toteuttamatta jättäminen mukaan luettuna, ja ne esitellään periaatteessa asiasta vastaavalle valiokunnalle Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen pöytäkirjassa N:o 1 ja 2 tarkoitetun kansallisille parlamenteille tietojen antamisen aikana. |
| --- | --- |

42.

Komissio varmistaa, että sen vastuulle kuuluvat vaikutusten arvioinnit tehdään soveltaen avointa menettelyä, jolla taataan riippumaton arviointi. Vaikutusten arvioinnin tulokset julkaistaan hyvissä ajoin ja niissä otetaan huomioon eri skenaariot, toimenpiteiden toteuttamatta jättäminen mukaan luettuna, ja ne esitellään periaatteessa asiasta vastaavalle valiokunnalle Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen pöytäkirjassa N:o 1 ja 2 tarkoitetun kansallisille parlamenteille tietojen antamisen aikana.

| 43. | Komissio käyttää tarvittaessa ja asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa ei-sitovaa lainsäädäntöä niillä aloilla, joilla parlamentti yleensä osallistuu lainsäädäntömenettelyyn, annettuaan ensin parlamentille mahdollisuuden ilmaista näkemyksensä. Komissio antaa parlamentille yksityiskohtaisen selvityksen siitä, kuinka sen näkemykset on otettu huomioon ehdotusta hyväksyttäessä. |
| --- | --- |

43.

Komissio käyttää tarvittaessa ja asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa ei-sitovaa lainsäädäntöä niillä aloilla, joilla parlamentti yleensä osallistuu lainsäädäntömenettelyyn, annettuaan ensin parlamentille mahdollisuuden ilmaista näkemyksensä. Komissio antaa parlamentille yksityiskohtaisen selvityksen siitä, kuinka sen näkemykset on otettu huomioon ehdotusta hyväksyttäessä.

| 44. | Varmistaakseen unionin lainsäädännön osaksi kansallista lainsäädäntöä saattamisen ja soveltamisen paremman seurannan komissio ja parlamentti pyrkivät sisällyttämään osaksi kansallista lainsäädäntöä saattamiseen pakolliset vastaavuustaulukot ja sitovat määräajat, jotka eivät direktiivien yhteydessä saa yleensä olla kahta vuotta pidempiä.
  Komissio antaa erityiskertomusten ja unionin lainsäädännön soveltamista koskevan vuosittaisen selonteon ohella parlamentille yhteenvetona tiedot kaikista rikkomusmenettelyistä alkaen virallisista ilmoituksista ja parlamentin niin pyytäessä myös tapauskohtaisesti ja noudattaen luottamuksellisuutta koskevia määräyksiä ja erityisesti Euroopan unionin tuomioistuimen tunnustamia luottamuksellisuutta koskevia määräyksiä asioista, joita rikkomusmenettely koskee. |
| --- | --- |

44.

Varmistaakseen unionin lainsäädännön osaksi kansallista lainsäädäntöä saattamisen ja soveltamisen paremman seurannan komissio ja parlamentti pyrkivät sisällyttämään osaksi kansallista lainsäädäntöä saattamiseen pakolliset vastaavuustaulukot ja sitovat määräajat, jotka eivät direktiivien yhteydessä saa yleensä olla kahta vuotta pidempiä.

Komissio antaa erityiskertomusten ja unionin lainsäädännön soveltamista koskevan vuosittaisen selonteon ohella parlamentille yhteenvetona tiedot kaikista rikkomusmenettelyistä alkaen virallisista ilmoituksista ja parlamentin niin pyytäessä myös tapauskohtaisesti ja noudattaen luottamuksellisuutta koskevia määräyksiä ja erityisesti Euroopan unionin tuomioistuimen tunnustamia luottamuksellisuutta koskevia määräyksiä asioista, joita rikkomusmenettely koskee.

V.   KOMISSION OSALLISTUMINEN PARLAMENTIN MENETTELYIHIN

| 45. | Komissio asettaa pyydettäessä läsnäolonsa parlamentin täysistunnoissa ja sen muiden elinten kokouksissa etusijalle muihin samaan aikaan järjestettäviin tapahtumiin tai samaan aikaan esitettyihin kutsuihin nähden.
  Komissio pyrkii erityisesti varmistamaan, että komission jäsenet ovat pääsääntöisesti paikalla täysistunnoissa käsiteltäessä heidän vastuualueeseensa kuuluvia esityslistan kohtia aina, kun parlamentti sitä pyytää. Tätä sovelletaan puheenjohtajakokouksen edeltävällä istuntojaksolla hyväksymiin alustaviin esityslistaluonnoksiin.
  Parlamentti pyrkii varmistamaan, että komission tietyn jäsenen vastuualueeseen kuuluvat istuntojakson esityslistalla olevat kohdat kootaan pääsääntöisesti yhteen. |
| --- | --- |

45.

Komissio asettaa pyydettäessä läsnäolonsa parlamentin täysistunnoissa ja sen muiden elinten kokouksissa etusijalle muihin samaan aikaan järjestettäviin tapahtumiin tai samaan aikaan esitettyihin kutsuihin nähden.

Komissio pyrkii erityisesti varmistamaan, että komission jäsenet ovat pääsääntöisesti paikalla täysistunnoissa käsiteltäessä heidän vastuualueeseensa kuuluvia esityslistan kohtia aina, kun parlamentti sitä pyytää. Tätä sovelletaan puheenjohtajakokouksen edeltävällä istuntojaksolla hyväksymiin alustaviin esityslistaluonnoksiin.

Parlamentti pyrkii varmistamaan, että komission tietyn jäsenen vastuualueeseen kuuluvat istuntojakson esityslistalla olevat kohdat kootaan pääsääntöisesti yhteen.

| 46. | Parlamentin pyynnöstä määrätään komission puheenjohtajan kanssa säännöllisesti pidettävästä kyselytunnista. Kyselytunti koostuu kahdesta osasta: ensimmäinen osa pidetään täysin spontaanisti poliittisten ryhmien johtajien tai heidän edustajiensa kanssa; toinen osa varataan etukäteen sovitulle poliittiselle aiheelle ja se pidetään viimeistään kulloistakin istuntojaksoa edeltävän viikon torstaina, mutta kysymyksiä ei valmistella etukäteen.
  Lisäksi järjestetään nykyisen kyselytunnin uudistamiseen pyrkien komission jäsenten, ulkosuhteista vastaava komission varapuheenjohtaja / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja mukaan luettuna, kyselytunti komission puheenjohtajan kanssa pidettävän kyselytunnin mallin mukaisesti. Komission jäsenten kyselytunti koskee kunkin komission jäsenen vastuualuetta. |
| --- | --- |

46.

Parlamentin pyynnöstä määrätään komission puheenjohtajan kanssa säännöllisesti pidettävästä kyselytunnista. Kyselytunti koostuu kahdesta osasta: ensimmäinen osa pidetään täysin spontaanisti poliittisten ryhmien johtajien tai heidän edustajiensa kanssa; toinen osa varataan etukäteen sovitulle poliittiselle aiheelle ja se pidetään viimeistään kulloistakin istuntojaksoa edeltävän viikon torstaina, mutta kysymyksiä ei valmistella etukäteen.

Lisäksi järjestetään nykyisen kyselytunnin uudistamiseen pyrkien komission jäsenten, ulkosuhteista vastaava komission varapuheenjohtaja / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja mukaan luettuna, kyselytunti komission puheenjohtajan kanssa pidettävän kyselytunnin mallin mukaisesti. Komission jäsenten kyselytunti koskee kunkin komission jäsenen vastuualuetta.

| 47. | Komission jäseniä kuullaan heidän pyynnöstään.
  Molemmat toimielimet sopivat toimielimille myönnettävän puheajan jakamista koskevista yleisistä määräyksistä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 230 artiklan soveltamista.
  Molemmat toimielimet sopivat, että niiden viitteellistä puheajan jakamista olisi noudatettava. |
| --- | --- |

47.

Komission jäseniä kuullaan heidän pyynnöstään.

Molemmat toimielimet sopivat toimielimille myönnettävän puheajan jakamista koskevista yleisistä määräyksistä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 230 artiklan soveltamista.

Molemmat toimielimet sopivat, että niiden viitteellistä puheajan jakamista olisi noudatettava.

| 48. | Komission jäsenten läsnäolon varmistamiseksi parlamentti sitoutuu tekemään parhaansa, jotta lopullista esityslistaluonnosta noudatetaan.
  Parlamentti ilmoittaa välittömästi komissiolle, jos se tekee muutoksia lopulliseen esityslistaluonnokseen tai siirtää kohtien käsittelyjärjestystä istuntojakson esityslistan sisällä. Komissio tekee parhaansa, jotta asiasta vastaava komission jäsen on paikalla. |
| --- | --- |

48.

Komission jäsenten läsnäolon varmistamiseksi parlamentti sitoutuu tekemään parhaansa, jotta lopullista esityslistaluonnosta noudatetaan.

Parlamentti ilmoittaa välittömästi komissiolle, jos se tekee muutoksia lopulliseen esityslistaluonnokseen tai siirtää kohtien käsittelyjärjestystä istuntojakson esityslistan sisällä. Komissio tekee parhaansa, jotta asiasta vastaava komission jäsen on paikalla.

| 49. | Komissio voi tehdä ehdotuksia kohtien sisällyttämiseksi esityslistalle, ei kuitenkaan enää sen kokouksen jälkeen, jossa puheenjohtajakokous päättää istuntojakson lopullisesta esityslistaluonnoksesta. Parlamentti ottaa tällaiset ehdotukset mahdollisimman tarkoin huomioon. |
| --- | --- |

49.

Komissio voi tehdä ehdotuksia kohtien sisällyttämiseksi esityslistalle, ei kuitenkaan enää sen kokouksen jälkeen, jossa puheenjohtajakokous päättää istuntojakson lopullisesta esityslistaluonnoksesta. Parlamentti ottaa tällaiset ehdotukset mahdollisimman tarkoin huomioon.

| 50. | Parlamentin valiokuntien on pyrittävä noudattamaan esityslistaluonnostaan ja esityslistaansa.
  Komissiolle ilmoitetaan välittömästi, jos parlamentin valiokunta tarkistaa esityslistaluonnostaan tai esityslistaansa. Parlamentin valiokuntien on erityisesti pyrittävä noudattamaan kohtuullisia määräaikoja, jotta komission jäsenten on mahdollista olla läsnä niiden kokouksissa.
  Siinä tapauksessa, että komission jäsentä ei ole nimenomaisesti pyydetty olemaan läsnä valiokunnan kokouksessa, komissio varmistaa, että sitä edustaa asianmukaisen tason toimivaltainen virkamies.
  Parlamentin valiokunnat pyrkivät sovittamaan toimintansa yhteen ja välttämään samasta aiheesta pidettäviä samanaikaisia kokouksia ja pyrkivät pidättymään esityslistasta poikkeamisesta, jotta komissio voi varmistaa edustuksensa asianmukaisen tason.
  Jos korkean tason virkamiestä (pääosaston pääjohtajaa tai johtajaa) on pyydetty olemaan läsnä komission ehdotusta käsittelevässä valiokunnan kokouksessa, komission edustaja voi osallistua asian käsittelyyn. |
| --- | --- |

50.

Parlamentin valiokuntien on pyrittävä noudattamaan esityslistaluonnostaan ja esityslistaansa.

Komissiolle ilmoitetaan välittömästi, jos parlamentin valiokunta tarkistaa esityslistaluonnostaan tai esityslistaansa. Parlamentin valiokuntien on erityisesti pyrittävä noudattamaan kohtuullisia määräaikoja, jotta komission jäsenten on mahdollista olla läsnä niiden kokouksissa.

Siinä tapauksessa, että komission jäsentä ei ole nimenomaisesti pyydetty olemaan läsnä valiokunnan kokouksessa, komissio varmistaa, että sitä edustaa asianmukaisen tason toimivaltainen virkamies.

Parlamentin valiokunnat pyrkivät sovittamaan toimintansa yhteen ja välttämään samasta aiheesta pidettäviä samanaikaisia kokouksia ja pyrkivät pidättymään esityslistasta poikkeamisesta, jotta komissio voi varmistaa edustuksensa asianmukaisen tason.

Jos korkean tason virkamiestä (pääosaston pääjohtajaa tai johtajaa) on pyydetty olemaan läsnä komission ehdotusta käsittelevässä valiokunnan kokouksessa, komission edustaja voi osallistua asian käsittelyyn.

VI.   LOPPUMÄÄRÄYKSET

| 51. | Komissio vahvistaa sitoutuvansa tarkastelemaan mahdollisimman pian säädöksiä, joita ei ole mukautettu valvonnan käsittävään sääntelymenettelyyn ennen Lissabonin sopimuksen voimaantuloa, jotta se voi arvioida, onko näitä välineitä mukautettava Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklassa tarkoitettuun delegoitujen säädösten järjestelmään.
  Lopullisena tavoitteena on perussopimuksen kanssa täysin yhdenmukainen ja johdonmukainen delegoitujen säädösten ja täytäntöönpanosäädösten järjestelmä, ja siihen olisi päästävä arvioimalla vaiheittain nykyisin valvonnan käsittävän sääntelymenettelyn piiriin kuuluvien toimenpiteiden luonnetta ja sisältöä, jotta ne voidaan mukauttaa aikanaan Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklassa määrättyyn järjestelmään. |
| --- | --- |

51.

Komissio vahvistaa sitoutuvansa tarkastelemaan mahdollisimman pian säädöksiä, joita ei ole mukautettu valvonnan käsittävään sääntelymenettelyyn ennen Lissabonin sopimuksen voimaantuloa, jotta se voi arvioida, onko näitä välineitä mukautettava Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklassa tarkoitettuun delegoitujen säädösten järjestelmään.

Lopullisena tavoitteena on perussopimuksen kanssa täysin yhdenmukainen ja johdonmukainen delegoitujen säädösten ja täytäntöönpanosäädösten järjestelmä, ja siihen olisi päästävä arvioimalla vaiheittain nykyisin valvonnan käsittävän sääntelymenettelyn piiriin kuuluvien toimenpiteiden luonnetta ja sisältöä, jotta ne voidaan mukauttaa aikanaan Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklassa määrättyyn järjestelmään.

| 52. | Tämän puitesopimuksen määräykset täydentävät toimielinten välistä sopimusta paremmasta lainsäädännöstä (4) vaikuttamatta sen soveltamiseen eivätkä ne edellytä toimielinten välisen sopimuksen tarkistamista. Molemmat toimielimet sitoutuvat sopimaan tärkeimmistä muutoksista, kun valmistellaan neuvotteluja parempaa lainsäädäntöä koskevan toimielinten välisen sopimuksen mukauttamiseksi Lissabonin sopimuksella vahvistettuihin uusiin määräyksiin ja ottaen huomioon nykyiset käytänteet ja tämä puitesopimus, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tulevia parlamentin, komission ja neuvoston välisiä neuvotteluja.
  Molemmat toimielimet sopivat myös, että lainsäädännön parantamista koskevaa nykyistä toimielinten välistä yhteysmekanismia on vahvistettava poliittisella ja teknisellä tasolla, jotta kyetään varmistamaan parlamentin, komission ja neuvoston tehokas yhteistyö. |
| --- | --- |

52.

Tämän puitesopimuksen määräykset täydentävät toimielinten välistä sopimusta paremmasta lainsäädännöstä (4) vaikuttamatta sen soveltamiseen eivätkä ne edellytä toimielinten välisen sopimuksen tarkistamista. Molemmat toimielimet sitoutuvat sopimaan tärkeimmistä muutoksista, kun valmistellaan neuvotteluja parempaa lainsäädäntöä koskevan toimielinten välisen sopimuksen mukauttamiseksi Lissabonin sopimuksella vahvistettuihin uusiin määräyksiin ja ottaen huomioon nykyiset käytänteet ja tämä puitesopimus, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tulevia parlamentin, komission ja neuvoston välisiä neuvotteluja.

Molemmat toimielimet sopivat myös, että lainsäädännön parantamista koskevaa nykyistä toimielinten välistä yhteysmekanismia on vahvistettava poliittisella ja teknisellä tasolla, jotta kyetään varmistamaan parlamentin, komission ja neuvoston tehokas yhteistyö.

| 53. | Komissio sitoutuu käynnistämään nopeasti unionin vuotuisten ja monivuotisten ohjelmien laatimisen pyrkien toimielinten välisiin sopimuksiin Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 17 artiklan mukaisesti.
  Komission työohjelma on komission panos unionin vuotuisten ja monivuotisten ohjelmien laatimisessa. Kun komissio on hyväksynyt työohjelmansa, olisi järjestettävä parlamentin, neuvoston ja komission kolmikantakokous, jossa pyritään pääsemään sopimukseen unionin ohjelmien laatimisesta.
  Tässä yhteydessä ja heti, kun parlamentti, neuvosto ja komissio ovat päässeet yhteisymmärrykseen unionin ohjelmien laatimisesta, molemmat toimielimet arvioivat uudelleen voimassa olevan puitesopimuksen ohjelmien laatimista koskevia määräyksiä.
  Parlamentti ja komissio kehottavat neuvostoa ryhtymään mahdollisimman pian keskusteluihin Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 17 artiklassa tarkoitetusta unionin ohjelmien laatimisesta. |
| --- | --- |

53.

Komissio sitoutuu käynnistämään nopeasti unionin vuotuisten ja monivuotisten ohjelmien laatimisen pyrkien toimielinten välisiin sopimuksiin Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 17 artiklan mukaisesti.

Komission työohjelma on komission panos unionin vuotuisten ja monivuotisten ohjelmien laatimisessa. Kun komissio on hyväksynyt työohjelmansa, olisi järjestettävä parlamentin, neuvoston ja komission kolmikantakokous, jossa pyritään pääsemään sopimukseen unionin ohjelmien laatimisesta.

Tässä yhteydessä ja heti, kun parlamentti, neuvosto ja komissio ovat päässeet yhteisymmärrykseen unionin ohjelmien laatimisesta, molemmat toimielimet arvioivat uudelleen voimassa olevan puitesopimuksen ohjelmien laatimista koskevia määräyksiä.

Parlamentti ja komissio kehottavat neuvostoa ryhtymään mahdollisimman pian keskusteluihin Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 17 artiklassa tarkoitetusta unionin ohjelmien laatimisesta.

| 54. | Molemmat toimielimet tekevät säännöllisin väliajoin arvion tämän puitesopimuksen ja sen liitteiden käytännön soveltamisesta. Arvio suoritetaan vuoden 2011 loppuun mennessä käytännön kokemusten perusteella. |
| --- | --- |

54.

Molemmat toimielimet tekevät säännöllisin väliajoin arvion tämän puitesopimuksen ja sen liitteiden käytännön soveltamisesta. Arvio suoritetaan vuoden 2011 loppuun mennessä käytännön kokemusten perusteella.

LIITE 1

KOMISSION TAPAAMISET KANSALLISTEN ASIANTUNTIJOIDEN KANSSA

Tässä liitteessä vahvistetaan puitesopimuksen 15 kohtaa koskevat yksityiskohtaiset määräykset.

1.   Soveltamisala

Puitesopimuksen 15 kohdan määräykset koskevat seuraavia kokouksia:

| 1) | Komission kokoukset, jotka pidetään komission perustamissa asiantuntijaryhmissä ja joihin kutsutaan kansallisia viranomaisia kaikista jäsenvaltioista, edellyttäen että ne koskevat unionin lainsäädännön, myös ei-sitovan lainsäädännön ja delegoitujen säädösten, valmistelua ja täytäntöönpanoa. |
| --- | --- |

1)

Komission kokoukset, jotka pidetään komission perustamissa asiantuntijaryhmissä ja joihin kutsutaan kansallisia viranomaisia kaikista jäsenvaltioista, edellyttäen että ne koskevat unionin lainsäädännön, myös ei-sitovan lainsäädännön ja delegoitujen säädösten, valmistelua ja täytäntöönpanoa.

| 2) | Komission ad hoc -kokoukset, joihin kutsutaan kansallisia viranomaisia kaikista jäsenvaltioista, edellyttäen että ne koskevat unionin lainsäädännön, myös ei-sitovan lainsäädännön ja delegoitujen säädösten, valmistelua ja täytäntöönpanoa. |
| --- | --- |

2)

Komission ad hoc -kokoukset, joihin kutsutaan kansallisia viranomaisia kaikista jäsenvaltioista, edellyttäen että ne koskevat unionin lainsäädännön, myös ei-sitovan lainsäädännön ja delegoitujen säädösten, valmistelua ja täytäntöönpanoa.

Puitesopimusta ei sovelleta komiteamenettelyyn osallistuvien komiteoiden kokouksiin, sanotun kuitenkaan rajoittamatta nykyisiä ja tulevia erityisjärjestelyjä, jotka koskevat tietojen antamista Euroopan parlamentille komission täytäntöönpanovallan käytöstä (5).

2.   Parlamentille annettavat tiedot

Komissio sitoutuu lähettämään Euroopan parlamentille samat edellä mainittuja kokouksia koskevat asiakirjat, kuin se lähettää kansallisille viranomaisille. Komissio lähettää nämä asiakirjat, esityslistat mukaan luettuina, parlamentin viralliseen postilaatikkoon samaan aikaan, kuin ne lähetetään kansallisille asiantuntijoille.

3.   Parlamentin asiantuntijoiden kutsuminen

Komissio voi parlamentin pyynnöstä päättää esittää parlamentille kutsun lähettää parlamentin asiantuntijoita 1 kohdassa tarkoitettuihin kansallisten asiantuntijoiden kanssa järjestettäviin tapaamisiin.

LIITE 2

LUOTTAMUKSELLISTEN TIETOJEN TOIMITTAMINEN PARLAMENTILLE

1.   Soveltamisala

| 1.1 | Tässä liitteessä määrätään 1.2 kohdassa määriteltyjen komission luottamuksellisten tietojen toimittamisesta parlamentille ja niiden käsittelystä parlamentin käyttäessä valtaoikeuksiaan ja toimivaltaansa. Molemmat toimielimet toimivat lojaalin yhteistyön vastavuoroista velvoitetta noudattaen, täydellisen keskinäisen luottamuksen hengessä ja noudattaen tarkoin perussopimusten asiaa koskevia määräyksiä. |
| --- | --- |

1.1

Tässä liitteessä määrätään 1.2 kohdassa määriteltyjen komission luottamuksellisten tietojen toimittamisesta parlamentille ja niiden käsittelystä parlamentin käyttäessä valtaoikeuksiaan ja toimivaltaansa. Molemmat toimielimet toimivat lojaalin yhteistyön vastavuoroista velvoitetta noudattaen, täydellisen keskinäisen luottamuksen hengessä ja noudattaen tarkoin perussopimusten asiaa koskevia määräyksiä.

| 1.2 | ”Tiedolla” tarkoitetaan kaikkea suullista ja kirjallista tietoa sen muodosta ja antajasta riippumatta. |
| --- | --- |

1.2

”Tiedolla” tarkoitetaan kaikkea suullista ja kirjallista tietoa sen muodosta ja antajasta riippumatta.

| 1.2.1 | ”Luottamuksellisella tiedolla” tarkoitetaan EU:n turvaluokiteltua tietoa ja muuta luottamuksellista tietoa, jota ei ole turvaluokiteltu. |
| --- | --- |

1.2.1

”Luottamuksellisella tiedolla” tarkoitetaan EU:n turvaluokiteltua tietoa ja muuta luottamuksellista tietoa, jota ei ole turvaluokiteltu.

| 1.2.2 | ”EU:n turvaluokitellulla tiedolla” tarkoitetaan kaikkea tietoa ja aineistoa, jonka turvaluokitus on ”TRÈS SECRET UE / EU TOP SECRET”, ”SECRET UE”, ”CONFIDENTIEL UE” tai ”RESTREINT UE” tai jossa on vastaavat kansalliset tai kansainväliset turvaluokitusmerkinnät ja jonka luvaton ilmitulo vahingoittaisi jollakin tavalla unionin tai yhden tai useamman jäsenvaltion etuja riippumatta siitä, onko tällainen tieto peräisin unionin sisältä vai onko se saatu jäsenvaltioilta, kolmansilta valtioilta vai kansainvälisiltä järjestöiltä.
  a)   TRÈS SECRET UE / EU TOP SECRET: Tätä turvaluokkaa sovelletaan vain sellaiseen tietoon ja aineistoon, jonka luvaton ilmitulo saattaisi vahingoittaa poikkeuksellisen vakavasti unionin tai sen yhden tai useamman jäsenvaltion olennaisia etuja.
  b)   SECRET UE: Tätä turvaluokkaa sovelletaan vain sellaiseen tietoon ja aineistoon, jonka luvaton ilmitulo saattaisi vahingoittaa vakavasti unionin tai sen yhden tai useamman jäsenvaltion olennaisia etuja.
  c)   CONFIDENTIEL UE: Tätä turvaluokkaa sovelletaan sellaiseen tietoon ja aineistoon, jonka luvaton ilmitulo saattaisi haitata Euroopan unionin tai sen yhden tai useamman jäsenvaltion olennaisia etuja.
  d)   RESTREINT UE: Tätä turvaluokkaa sovelletaan sellaiseen tietoon ja aineistoon, jonka luvaton ilmitulo saattaisi olla epäedullista unionin tai sen yhden tai useamman jäsenvaltion etujen kannalta. |
| --- | --- |

1.2.2

”EU:n turvaluokitellulla tiedolla” tarkoitetaan kaikkea tietoa ja aineistoa, jonka turvaluokitus on ”TRÈS SECRET UE / EU TOP SECRET”, ”SECRET UE”, ”CONFIDENTIEL UE” tai ”RESTREINT UE” tai jossa on vastaavat kansalliset tai kansainväliset turvaluokitusmerkinnät ja jonka luvaton ilmitulo vahingoittaisi jollakin tavalla unionin tai yhden tai useamman jäsenvaltion etuja riippumatta siitä, onko tällainen tieto peräisin unionin sisältä vai onko se saatu jäsenvaltioilta, kolmansilta valtioilta vai kansainvälisiltä järjestöiltä.

a)   TRÈS SECRET UE / EU TOP SECRET: Tätä turvaluokkaa sovelletaan vain sellaiseen tietoon ja aineistoon, jonka luvaton ilmitulo saattaisi vahingoittaa poikkeuksellisen vakavasti unionin tai sen yhden tai useamman jäsenvaltion olennaisia etuja.

b)   SECRET UE: Tätä turvaluokkaa sovelletaan vain sellaiseen tietoon ja aineistoon, jonka luvaton ilmitulo saattaisi vahingoittaa vakavasti unionin tai sen yhden tai useamman jäsenvaltion olennaisia etuja.

c)   CONFIDENTIEL UE: Tätä turvaluokkaa sovelletaan sellaiseen tietoon ja aineistoon, jonka luvaton ilmitulo saattaisi haitata Euroopan unionin tai sen yhden tai useamman jäsenvaltion olennaisia etuja.

d)   RESTREINT UE: Tätä turvaluokkaa sovelletaan sellaiseen tietoon ja aineistoon, jonka luvaton ilmitulo saattaisi olla epäedullista unionin tai sen yhden tai useamman jäsenvaltion etujen kannalta.

| 1.2.3 | ”Muulla luottamuksellisella tiedolla” tarkoitetaan kaikkea muuta luottamuksellista tietoa, kuten salassapitovelvollisuuden piiriin kuuluvaa tietoa, jota parlamentti on pyytänyt ja/tai jonka komissio on toimittanut. |
| --- | --- |

1.2.3

”Muulla luottamuksellisella tiedolla” tarkoitetaan kaikkea muuta luottamuksellista tietoa, kuten salassapitovelvollisuuden piiriin kuuluvaa tietoa, jota parlamentti on pyytänyt ja/tai jonka komissio on toimittanut.

| 1.3 | Komissio huolehtii siitä, että parlamentti saa luottamukselliset tiedot tämän liitteen määräysten mukaisesti silloin, kun komissio on saanut luottamuksellisten tietojen toimittamista koskevan pyynnön jostakin 1.4 kohdassa mainitusta parlamentin elimestä tai mainitulta viranhaltijalta. Komissio voi myös toimittaa omasta aloitteestaan luottamuksellisia tietoja parlamentille tämän liitteen määräysten mukaisesti. |
| --- | --- |

1.3

Komissio huolehtii siitä, että parlamentti saa luottamukselliset tiedot tämän liitteen määräysten mukaisesti silloin, kun komissio on saanut luottamuksellisten tietojen toimittamista koskevan pyynnön jostakin 1.4 kohdassa mainitusta parlamentin elimestä tai mainitulta viranhaltijalta. Komissio voi myös toimittaa omasta aloitteestaan luottamuksellisia tietoja parlamentille tämän liitteen määräysten mukaisesti.

| 1.4 | Seuraavat elimet voivat pyytää tämän liitteen mukaisesti luottamuksellisia tietoja komissiolta:






  — | parlamentin puhemies, |
| --- | --- | --- |

1.4

Seuraavat elimet voivat pyytää tämän liitteen mukaisesti luottamuksellisia tietoja komissiolta:

—

parlamentin puhemies,

| — | parlamentin asianomaisten valiokuntien puheenjohtajat, |
| --- | --- |

—

parlamentin asianomaisten valiokuntien puheenjohtajat,

| — | puhemiehistö ja puheenjohtajakokous, ja |
| --- | --- |

—

puhemiehistö ja puheenjohtajakokous, ja

| — | kansainväliseen konferenssiin lähetettyyn unionin valtuuskuntaan kuuluvan parlamentin valtuuskunnan puheenjohtaja. |
| --- | --- |

—

kansainväliseen konferenssiin lähetettyyn unionin valtuuskuntaan kuuluvan parlamentin valtuuskunnan puheenjohtaja.

| 1.5 | Tämän liitteen soveltamisalan piiriin eivät kuulu tiedot, jotka liittyvät rikkomusmenettelyihin tai kilpailun alalla noudatettaviin menettelyihin, jos nämä tiedot käsittävää komission lopullista päätöstä ei ole tehty tai Euroopan unionin tuomioistuimen tuomiota ei ole annettu sillä hetkellä, kun 1.4 kohdassa mainittu parlamentin elin tai viranhaltija esittää pyynnön luottamuksellisten tietojen toimittamiseksi, eivätkä tiedot, jotka koskevat unionin taloudellisten etujen suojaamista. Tämä ei rajoita puitesopimuksen 44 kohdan soveltamista eikä talousarvion valvontaa koskevia parlamentin oikeuksia. |
| --- | --- |

1.5

Tämän liitteen soveltamisalan piiriin eivät kuulu tiedot, jotka liittyvät rikkomusmenettelyihin tai kilpailun alalla noudatettaviin menettelyihin, jos nämä tiedot käsittävää komission lopullista päätöstä ei ole tehty tai Euroopan unionin tuomioistuimen tuomiota ei ole annettu sillä hetkellä, kun 1.4 kohdassa mainittu parlamentin elin tai viranhaltija esittää pyynnön luottamuksellisten tietojen toimittamiseksi, eivätkä tiedot, jotka koskevat unionin taloudellisten etujen suojaamista. Tämä ei rajoita puitesopimuksen 44 kohdan soveltamista eikä talousarvion valvontaa koskevia parlamentin oikeuksia.

| 1.6 | Nämä määräykset eivät kuitenkaan rajoita Euroopan parlamentin tutkintaoikeuden käyttämistä koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 19 päivänä huhtikuuta 1995 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission päätöksen 95/167/EY, Euratom, EHTY (6) eivätkä Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) perustamisesta 28 päivänä huhtikuuta 1999 tehdyn komission päätöksen 1999/352/EY, EHTY, Euratom (7) soveltamista. |
| --- | --- |

1.6

Nämä määräykset eivät kuitenkaan rajoita Euroopan parlamentin tutkintaoikeuden käyttämistä koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 19 päivänä huhtikuuta 1995 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission päätöksen 95/167/EY, Euratom, EHTY (6) eivätkä Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) perustamisesta 28 päivänä huhtikuuta 1999 tehdyn komission päätöksen 1999/352/EY, EHTY, Euratom (7) soveltamista.

2.   Yleiset säännöt

| 2.1 | Komissio toimittaa viipymättä 1.4 kohdassa mainitun parlamentin elimen tai viranhaltijan pyynnöstä tälle kaikki luottamukselliset tiedot, jotka ovat tarpeen parlamentin käyttäessä valtaoikeuksiaan ja toimivaltaansa. Molemmat toimielimet kunnioittavat toimivaltaansa käyttäessään ja tehtäviään hoitaessaan:






  — | perusoikeuksia, puolustautumisoikeudet ja yksityiselämän suoja mukaan lukien, |
| --- | --- | --- |

2.1

Komissio toimittaa viipymättä 1.4 kohdassa mainitun parlamentin elimen tai viranhaltijan pyynnöstä tälle kaikki luottamukselliset tiedot, jotka ovat tarpeen parlamentin käyttäessä valtaoikeuksiaan ja toimivaltaansa. Molemmat toimielimet kunnioittavat toimivaltaansa käyttäessään ja tehtäviään hoitaessaan:

—

perusoikeuksia, puolustautumisoikeudet ja yksityiselämän suoja mukaan lukien,

| — | oikeudenkäyntimenettelyjä ja kurinpitomenettelyjä koskevia säännöksiä, |
| --- | --- |

—

oikeudenkäyntimenettelyjä ja kurinpitomenettelyjä koskevia säännöksiä,

| — | liikesalaisuuksien ja kauppasuhteiden suojaa, |
| --- | --- |

—

liikesalaisuuksien ja kauppasuhteiden suojaa,

| — | unionin etuja, erityisesti niitä, jotka liittyvät yleiseen turvallisuuteen, puolustukseen, kansainvälisiin suhteisiin, valuutan vakauteen sekä taloudellisiin etuihin. |
| --- | --- |

—

unionin etuja, erityisesti niitä, jotka liittyvät yleiseen turvallisuuteen, puolustukseen, kansainvälisiin suhteisiin, valuutan vakauteen sekä taloudellisiin etuihin.

Jos asiassa ei päästä yhteisymmärrykseen, se siirretään parlamentin puhemiehen ja komission puheenjohtajan ratkaistavaksi.

Jonkin valtion, toimielimen tai kansainvälisen järjestön luovuttamat luottamukselliset tiedot toimitetaan vain, jos kyseinen valtio, toimielin tai kansainvälinen järjestö antaa siihen suostumuksensa.

| 2.2 | EU:n turvaluokiteltu tieto toimitetaan parlamentille, joka käsittelee ja suojaa sen muiden unionin toimielinten ja erityisesti komission soveltamien turvallisuutta koskevien yhteisten vähimmäisstandardien mukaisesti.
  Kun turvaluokiteltu tieto on peräisin komissiolta, se varmistaa, että sovelletaan asianmukaisia turvaluokitustasoja kansainvälisten standardien ja määritelmien sekä komission sisäisten sääntöjen mukaisesti, samalla kun otetaan asianmukaisesti huomioon, että parlamentin on saatava turvaluokiteltuja asiakirjoja voidakseen käyttää tehokkaasti oikeuksiaan ja toimivaltaansa. |
| --- | --- |

2.2

EU:n turvaluokiteltu tieto toimitetaan parlamentille, joka käsittelee ja suojaa sen muiden unionin toimielinten ja erityisesti komission soveltamien turvallisuutta koskevien yhteisten vähimmäisstandardien mukaisesti.

Kun turvaluokiteltu tieto on peräisin komissiolta, se varmistaa, että sovelletaan asianmukaisia turvaluokitustasoja kansainvälisten standardien ja määritelmien sekä komission sisäisten sääntöjen mukaisesti, samalla kun otetaan asianmukaisesti huomioon, että parlamentin on saatava turvaluokiteltuja asiakirjoja voidakseen käyttää tehokkaasti oikeuksiaan ja toimivaltaansa.

| 2.3 | Jos jonkin tiedon luottamuksellisuutta tai sen turvaluokituksen tason asianmukaisuutta epäillään tai jos on tarpeen määrittää luottamuksellisen tiedon toimittamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt 3.2 kohdassa mainittujen vaihtoehtojen mukaisesti, molemmat toimielimet kuulevat toisiaan viipymättä ja ennen asiakirjan lähettämistä. Näissä kuulemisissa parlamenttia edustaa kyseessä olevan parlamentin elimen puheenjohtaja, tarvittaessa yhdessä pyynnön esittäneen esittelijän tai viranhaltijan kanssa. Komissiota edustaa asiasta vastaava komission jäsen kuultuaan ensin turvallisuusasioista vastaavaa komission jäsentä. Jos asiassa ei päästä yhteisymmärrykseen, se siirretään parlamentin puhemiehen ja komission puheenjohtajan ratkaistavaksi. |
| --- | --- |

2.3

Jos jonkin tiedon luottamuksellisuutta tai sen turvaluokituksen tason asianmukaisuutta epäillään tai jos on tarpeen määrittää luottamuksellisen tiedon toimittamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt 3.2 kohdassa mainittujen vaihtoehtojen mukaisesti, molemmat toimielimet kuulevat toisiaan viipymättä ja ennen asiakirjan lähettämistä. Näissä kuulemisissa parlamenttia edustaa kyseessä olevan parlamentin elimen puheenjohtaja, tarvittaessa yhdessä pyynnön esittäneen esittelijän tai viranhaltijan kanssa. Komissiota edustaa asiasta vastaava komission jäsen kuultuaan ensin turvallisuusasioista vastaavaa komission jäsentä. Jos asiassa ei päästä yhteisymmärrykseen, se siirretään parlamentin puhemiehen ja komission puheenjohtajan ratkaistavaksi.

| 2.4 | Jos 2.3 kohdassa mainitussa menettelyssä ei päästä yhteisymmärrykseen, parlamentin puhemies pyytää parlamentin elimen tai pyynnön esittäneen viranhaltijan perustellusta pyynnöstä komissiota toimittamaan vastaavasti merkityssä asianmukaisessa määräajassa kyseisen luottamuksellisen tiedon ilmoittaen samalla, mitä 3.2 kohdassa mainituista menettelyistä noudatetaan. Komissio ilmoittaa parlamentille ennen määräajan päättymistä kirjallisesti lopullisen kantansa. Parlamentti varaa itselleen oikeuden käyttää tarvittaessa kanneoikeuttaan. |
| --- | --- |

2.4

Jos 2.3 kohdassa mainitussa menettelyssä ei päästä yhteisymmärrykseen, parlamentin puhemies pyytää parlamentin elimen tai pyynnön esittäneen viranhaltijan perustellusta pyynnöstä komissiota toimittamaan vastaavasti merkityssä asianmukaisessa määräajassa kyseisen luottamuksellisen tiedon ilmoittaen samalla, mitä 3.2 kohdassa mainituista menettelyistä noudatetaan. Komissio ilmoittaa parlamentille ennen määräajan päättymistä kirjallisesti lopullisen kantansa. Parlamentti varaa itselleen oikeuden käyttää tarvittaessa kanneoikeuttaan.

| 2.5 | EU:n turvaluokitellun tiedon saanti myönnetään henkilöstön luotettavuusselvitykseen sovellettavien määräysten mukaisesti. |
| --- | --- |

2.5

EU:n turvaluokitellun tiedon saanti myönnetään henkilöstön luotettavuusselvitykseen sovellettavien määräysten mukaisesti.

| 2.5.1 | TRÈS SECRET UE / EU TOP SECRET-, SECRET UE- ja CONFIDENTIEL UE -turvaluokan tiedon saanti voidaan taata vain niille parlamentin virkamiehille ja parlamentin poliittisten ryhmien työntekijöille, joille tämä tieto on todella tarpeen ja jotka parlamentin elin tai viranhaltija on etukäteen nimennyt tällaista tietoa tarvitseviksi ja joille on tehty asianmukainen luotettavuusselvitys. |
| --- | --- |

2.5.1

TRÈS SECRET UE / EU TOP SECRET-, SECRET UE- ja CONFIDENTIEL UE -turvaluokan tiedon saanti voidaan taata vain niille parlamentin virkamiehille ja parlamentin poliittisten ryhmien työntekijöille, joille tämä tieto on todella tarpeen ja jotka parlamentin elin tai viranhaltija on etukäteen nimennyt tällaista tietoa tarvitseviksi ja joille on tehty asianmukainen luotettavuusselvitys.

| 2.5.2 | Parlamentin tehtävien hoitamisen ja toimivallan käyttämisen vuoksi jäsenille, joille ei ole tehty luotettavuusselvitystä, myönnetään CONFIDENTIEL UE -turvaluokan asiakirjojen saanti yhteisellä sopimuksella määriteltyjen käytännön järjestelyjen mukaisesti, mihin kuuluu valaehtoinen kirjallinen vakuutus siitä, että kyseiset jäsenet eivät paljasta tällaisten asiakirjojen sisältöä kenellekään kolmannelle.
  SECRET UE -turvaluokan asiakirjojen saanti myönnetään jäsenille, joille on tehty asianmukainen luotettavuusselvitys. |
| --- | --- |

2.5.2

Parlamentin tehtävien hoitamisen ja toimivallan käyttämisen vuoksi jäsenille, joille ei ole tehty luotettavuusselvitystä, myönnetään CONFIDENTIEL UE -turvaluokan asiakirjojen saanti yhteisellä sopimuksella määriteltyjen käytännön järjestelyjen mukaisesti, mihin kuuluu valaehtoinen kirjallinen vakuutus siitä, että kyseiset jäsenet eivät paljasta tällaisten asiakirjojen sisältöä kenellekään kolmannelle.

SECRET UE -turvaluokan asiakirjojen saanti myönnetään jäsenille, joille on tehty asianmukainen luotettavuusselvitys.

| 2.5.3 | Komission avustuksella toteutetaan järjestelyt, joilla varmistetaan, että parlamentti voi saada kansallisten viranomaisten luotettavuusselvityksessä tekemän tarvittavan työn tulokset mahdollisimman nopeasti.
  Pyynnön yhteydessä ilmoitetaan yksityiskohtaiset tiedot henkilöryhmästä tai henkilöryhmistä, joille pyydetään lupaa saada luottamuksellista tietoa.
  Ennen kuin lupa saada tällaista tietoa myönnetään, kullekin henkilölle on ilmoitettava tiedon luottamuksellisuuden tasosta ja siitä aiheutuvista turvallisuusvelvoitteista.
  Kun tätä liitettä ja 4.1 ja 4.2 kohdassa tarkoitettuja tulevia turvallisuusjärjestelyjä tarkastellaan uudelleen, käsitellään samalla uudelleen myös luotettavuusselvityksiä koskevaa kysymystä. |
| --- | --- |

2.5.3

Komission avustuksella toteutetaan järjestelyt, joilla varmistetaan, että parlamentti voi saada kansallisten viranomaisten luotettavuusselvityksessä tekemän tarvittavan työn tulokset mahdollisimman nopeasti.

Pyynnön yhteydessä ilmoitetaan yksityiskohtaiset tiedot henkilöryhmästä tai henkilöryhmistä, joille pyydetään lupaa saada luottamuksellista tietoa.

Ennen kuin lupa saada tällaista tietoa myönnetään, kullekin henkilölle on ilmoitettava tiedon luottamuksellisuuden tasosta ja siitä aiheutuvista turvallisuusvelvoitteista.

Kun tätä liitettä ja 4.1 ja 4.2 kohdassa tarkoitettuja tulevia turvallisuusjärjestelyjä tarkastellaan uudelleen, käsitellään samalla uudelleen myös luotettavuusselvityksiä koskevaa kysymystä.

3.   Yksityiskohtaiset säännöt luottamuksellisten tietojen saannista ja käsittelystä

| 3.1. | Edellä 2.3 kohdassa ja tarpeen mukaan 2.4 kohdassa mainittuja menettelyjä noudattaen luovutetut luottamukselliset tiedot annetaan komission puheenjohtajan tai komission jäsenen vastuulla pyynnön esittäneen parlamentin elimen tai viranhaltijan saataville seuraavien edellytysten mukaisesti: | Parlamentti ja komissio varmistavat luottamuksellisen tiedon rekisteröinnin ja jäljitettävyyden. |
| --- | --- | --- |

3.1.

Edellä 2.3 kohdassa ja tarpeen mukaan 2.4 kohdassa mainittuja menettelyjä noudattaen luovutetut luottamukselliset tiedot annetaan komission puheenjohtajan tai komission jäsenen vastuulla pyynnön esittäneen parlamentin elimen tai viranhaltijan saataville seuraavien edellytysten mukaisesti:

Parlamentti ja komissio varmistavat luottamuksellisen tiedon rekisteröinnin ja jäljitettävyyden.

| | Tämä tarkoittaa täsmällisemmin ilmaistuna, että komission pääsihteeristön keskuskirjaamo toimittaa CONFIDENTIEL UE- ja SECRET UE -turvaluokkaan kuuluvan EU:n turvaluokitellun tiedon asiasta vastaavalle Euroopan parlamentin yksikölle, joka antaa sen sovittujen järjestelyjen mukaisesti pyynnön esittäneen parlamentin elimen tai viranhaltijan saataville. |
| --- | --- |

Tämä tarkoittaa täsmällisemmin ilmaistuna, että komission pääsihteeristön keskuskirjaamo toimittaa CONFIDENTIEL UE- ja SECRET UE -turvaluokkaan kuuluvan EU:n turvaluokitellun tiedon asiasta vastaavalle Euroopan parlamentin yksikölle, joka antaa sen sovittujen järjestelyjen mukaisesti pyynnön esittäneen parlamentin elimen tai viranhaltijan saataville.

| | Komissio ja pyynnön esittänyt parlamentin jäsen tai viranhaltija sopivat TRÈS SECRET UE / EU TOP SECRET -turvaluokkaan kuuluvaa EU:n turvaluokiteltua tietoa koskevista lisäjärjestelyistä, joilla pyritään varmistamaan turvaluokitusta vastaava tiedon suojaaminen. |
| --- | --- |

Komissio ja pyynnön esittänyt parlamentin jäsen tai viranhaltija sopivat TRÈS SECRET UE / EU TOP SECRET -turvaluokkaan kuuluvaa EU:n turvaluokiteltua tietoa koskevista lisäjärjestelyistä, joilla pyritään varmistamaan turvaluokitusta vastaava tiedon suojaaminen.

| 3.2 | Tietojen saannista ja luottamuksellisuuden säilymiseksi noudatettavasta menettelystä sovitaan yhteisesti ennen tietojen toimittamista, sanotun rajoittamatta 2.2 ja 2.4 kohdan määräyksiä sekä 4.1 kohdassa tarkoitettuja tulevia turvallisuusjärjestelyjä. Kyseisen politiikan alalla toimivaltaisen komission jäsenen ja pyynnön esittäneen (puheenjohtajansa edustaman) parlamentin elimen tai viranhaltijan sopimuksessa valitaan asianmukaisen luottamuksellisuuden tason varmistamiseksi yksi 3.2.1 ja 3.2.2 kohdassa esitetyistä vaihtoehdoista. |
| --- | --- |

3.2

Tietojen saannista ja luottamuksellisuuden säilymiseksi noudatettavasta menettelystä sovitaan yhteisesti ennen tietojen toimittamista, sanotun rajoittamatta 2.2 ja 2.4 kohdan määräyksiä sekä 4.1 kohdassa tarkoitettuja tulevia turvallisuusjärjestelyjä. Kyseisen politiikan alalla toimivaltaisen komission jäsenen ja pyynnön esittäneen (puheenjohtajansa edustaman) parlamentin elimen tai viranhaltijan sopimuksessa valitaan asianmukaisen luottamuksellisuuden tason varmistamiseksi yksi 3.2.1 ja 3.2.2 kohdassa esitetyistä vaihtoehdoista.

| 3.2.1 | Luottamuksellisten tietojen saajien suhteen olisi valittava yksi seuraavista vaihtoehdoista:






  — | parlamentin puhemies tapauksissa, joissa se on perusteltua täysin poikkeuksellisista syistä, |
| --- | --- | --- |

3.2.1

Luottamuksellisten tietojen saajien suhteen olisi valittava yksi seuraavista vaihtoehdoista:

—

parlamentin puhemies tapauksissa, joissa se on perusteltua täysin poikkeuksellisista syistä,

| — | puhemiehistö ja/tai puheenjohtajakokous, |
| --- | --- |

—

puhemiehistö ja/tai puheenjohtajakokous,

| — | parlamentin asiasta vastaavan valiokunnan puheenjohtaja ja esittelijä, |
| --- | --- |

—

parlamentin asiasta vastaavan valiokunnan puheenjohtaja ja esittelijä,

| — | kaikki asiasta vastaavan parlamentin valiokunnan jäsenet (varsinaiset jäsenet ja varajäsenet), |
| --- | --- |

—

kaikki asiasta vastaavan parlamentin valiokunnan jäsenet (varsinaiset jäsenet ja varajäsenet),

| — | kaikki Euroopan parlamentin jäsenet. |
| --- | --- |

—

kaikki Euroopan parlamentin jäsenet.

Luottamuksellisten tietojen julkistaminen tai niiden välittäminen muille on kiellettyä ilman komission hyväksyntää.

| 3.2.2 | Luottamuksellisten tietojen käsittelyä koskevien järjestelyjen suhteen olisi valittava yksi seuraavista vaihtoehdoista:






  a) | asiakirjojen tutkiminen turvallisessa lukusalissa, jos niillä on CONFIDENTIEL UE- tai tätä tiukempi turvaluokitus; |
| --- | --- | --- |

3.2.2

Luottamuksellisten tietojen käsittelyä koskevien järjestelyjen suhteen olisi valittava yksi seuraavista vaihtoehdoista:

a)

asiakirjojen tutkiminen turvallisessa lukusalissa, jos niillä on CONFIDENTIEL UE- tai tätä tiukempi turvaluokitus;

| b) | kokouksen pitäminen suljetuin ovin siten, että läsnä ovat vain puhemiehistön ja puheenjohtajakokouksen jäsenet tai asiasta vastaavan parlamentin valiokunnan varsinaiset jäsenet ja varajäsenet sekä ne parlamentin virkamiehet ja poliittisten ryhmien palveluksessa olevat parlamentin työntekijät, jotka puheenjohtaja on etukäteen nimennyt tällaista tietoa tarvitseviksi, joiden läsnäolo on ehdottoman välttämätöntä ja joille on tehty riittäväntasoinen luotettavuusselvitys, kun seuraavat edellytykset otetaan huomioon:






  — | kaikki asiakirjat voidaan numeroida ja ne voidaan jakaa kokouksen alussa ja kerätä takaisin sen päättyessä; niistä ei saa tehdä muistiinpanoja eikä ottaa valokopioita, |
| --- | --- | --- |

b)

kokouksen pitäminen suljetuin ovin siten, että läsnä ovat vain puhemiehistön ja puheenjohtajakokouksen jäsenet tai asiasta vastaavan parlamentin valiokunnan varsinaiset jäsenet ja varajäsenet sekä ne parlamentin virkamiehet ja poliittisten ryhmien palveluksessa olevat parlamentin työntekijät, jotka puheenjohtaja on etukäteen nimennyt tällaista tietoa tarvitseviksi, joiden läsnäolo on ehdottoman välttämätöntä ja joille on tehty riittäväntasoinen luotettavuusselvitys, kun seuraavat edellytykset otetaan huomioon:

—

kaikki asiakirjat voidaan numeroida ja ne voidaan jakaa kokouksen alussa ja kerätä takaisin sen päättyessä; niistä ei saa tehdä muistiinpanoja eikä ottaa valokopioita,

| — | kokouksen pöytäkirjaan ei tehdä mainintoja luottamuksellisena käsitellystä asiasta käydystä keskustelusta. |
| --- | --- |

—

kokouksen pöytäkirjaan ei tehdä mainintoja luottamuksellisena käsitellystä asiasta käydystä keskustelusta.

Asiakirjoista voidaan ennen niiden luovuttamista poistaa kaikki henkilötiedot.

Parlamentin edustajille suullisesti annettaviin luottamuksellisiin tietoihin sovelletaan vastaavaa suojatasoa kuin kirjallisina annettaviin luottamuksellisiin tietoihin. Tähän voi kuulua tiedon saajilta pyydettävä valaehtoinen vakuutus siitä, että he eivät paljasta tiedon sisältöä kenellekään kolmannelle.

| 3.2.3 | Kun kirjallista tietoa tutkitaan turvallisessa lukusalissa, parlamentin on varmistettava, että seuraavat järjestelyt toteutetaan:






  — | luottamuksellisen tiedon turvallinen säilytysjärjestelmä, |
| --- | --- | --- |

3.2.3

Kun kirjallista tietoa tutkitaan turvallisessa lukusalissa, parlamentin on varmistettava, että seuraavat järjestelyt toteutetaan:

—

luottamuksellisen tiedon turvallinen säilytysjärjestelmä,

| — | turvallinen lukusali ilman kopiokoneita, puhelimia, telekopiolaitetta, skanneria tai muita asiakirjojen jäljentämiseen tai välittämiseen soveltuvia teknisiä välineitä tms., |
| --- | --- |

—

turvallinen lukusali ilman kopiokoneita, puhelimia, telekopiolaitetta, skanneria tai muita asiakirjojen jäljentämiseen tai välittämiseen soveltuvia teknisiä välineitä tms.,

| — | saliin pääsyä koskevat turvajärjestelyt, jotka edellyttävät allekirjoitusta sekä valaehtoista vakuutusta olla levittämättä tarkasteltuja luottamuksellisia tietoja. |
| --- | --- |

—

saliin pääsyä koskevat turvajärjestelyt, jotka edellyttävät allekirjoitusta sekä valaehtoista vakuutusta olla levittämättä tarkasteltuja luottamuksellisia tietoja.

| 3.2.4 | Edellä esitetty ei estä toimielimiä sopimasta muista vastaavista järjestelyistä. |
| --- | --- |

3.2.4

Edellä esitetty ei estä toimielimiä sopimasta muista vastaavista järjestelyistä.

| 3.3 | Jos näitä menettelyjä ei noudateta, sovelletaan parlamentin työjärjestyksen liitteeseen VIII sisältyviä määräyksiä seuraamuksista parlamentin jäsenille ja parlamentin virkamiehiin ja muihin työntekijöihin sovelletaan Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen (8) 86 artiklaa tai Euroopan yhteisöjen muuta henkilöstöä koskevien palvelussuhteen ehtojen 49 artiklaa. |
| --- | --- |

3.3

Jos näitä menettelyjä ei noudateta, sovelletaan parlamentin työjärjestyksen liitteeseen VIII sisältyviä määräyksiä seuraamuksista parlamentin jäsenille ja parlamentin virkamiehiin ja muihin työntekijöihin sovelletaan Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen (8) 86 artiklaa tai Euroopan yhteisöjen muuta henkilöstöä koskevien palvelussuhteen ehtojen 49 artiklaa.

4.   Loppumääräykset

| 4.1 | Komissio ja parlamentti toteuttavat tarvittavat toimenpiteet tähän liitteeseen sisältyvien määräysten täytäntöönpanemiseksi.
  Komission ja parlamentin toimivaltaiset yksiköt tekevät tätä tarkoitusta varten tiivistä yhteistyötä tämän liitteen määräysten täytäntöönpanemiseksi. Tähän kuuluu luottamuksellisen tiedon jäljitettävyyden todentaminen ja asiassa sovellettavien turvallisuusjärjestelyjen ja -standardien säännöllinen yhteinen valvonta.
  Parlamentti sitoutuu mukauttamaan tarvittaessa sisäisiä määräyksiään, jotta tässä liitteessä olevat luottamuksellista tietoa koskevat turvallisuusmääräykset voidaan panna täytäntöön.
  Parlamentti sitoutuu hyväksymään mahdollisimman pian tulevat turvallisuusjärjestelynsä ja todentamaan ne yhteisymmärryksessä komission kanssa pyrkien huolehtimaan turvallisuusstandardien vastaavuudesta. Näin saadaan aikaan tämän liitteen täysimääräinen vaikutus seuraaviin:






  — | luottamuksellisen tiedon käsittelyä ja säilyttämistä koskevat tekniset turvamääräykset ja -standardit, mukaan lukien fyysiset, henkilöstöä, asiakirjoja ja tietotekniikkaa koskevat turvatoimet, |
| --- | --- | --- |

4.1

Komissio ja parlamentti toteuttavat tarvittavat toimenpiteet tähän liitteeseen sisältyvien määräysten täytäntöönpanemiseksi.

Komission ja parlamentin toimivaltaiset yksiköt tekevät tätä tarkoitusta varten tiivistä yhteistyötä tämän liitteen määräysten täytäntöönpanemiseksi. Tähän kuuluu luottamuksellisen tiedon jäljitettävyyden todentaminen ja asiassa sovellettavien turvallisuusjärjestelyjen ja -standardien säännöllinen yhteinen valvonta.

Parlamentti sitoutuu mukauttamaan tarvittaessa sisäisiä määräyksiään, jotta tässä liitteessä olevat luottamuksellista tietoa koskevat turvallisuusmääräykset voidaan panna täytäntöön.

Parlamentti sitoutuu hyväksymään mahdollisimman pian tulevat turvallisuusjärjestelynsä ja todentamaan ne yhteisymmärryksessä komission kanssa pyrkien huolehtimaan turvallisuusstandardien vastaavuudesta. Näin saadaan aikaan tämän liitteen täysimääräinen vaikutus seuraaviin:

—

luottamuksellisen tiedon käsittelyä ja säilyttämistä koskevat tekniset turvamääräykset ja -standardit, mukaan lukien fyysiset, henkilöstöä, asiakirjoja ja tietotekniikkaa koskevat turvatoimet,

| — | sellaisen erityisen valvonnasta vastaavan komitean perustaminen, jonka jäsenille on tehty asianmukainen luotettavuusselvitys TRÈS SECRET UE / EU TOP SECRET turvaluokkaan luokitellun EU:n turvaluokitellun tiedon käsittelyä varten. |
| --- | --- |

—

sellaisen erityisen valvonnasta vastaavan komitean perustaminen, jonka jäsenille on tehty asianmukainen luotettavuusselvitys TRÈS SECRET UE / EU TOP SECRET turvaluokkaan luokitellun EU:n turvaluokitellun tiedon käsittelyä varten.

| 4.2 | Parlamentti ja komissio arvioivat tätä liitettä uudelleen ja mukauttavat sitä tarvittaessa viimeistään tämän puitesopimuksen 54 kohdassa tarkoitettuna arvion tekemisen ajankohtana seuraavien kehityssuuntauksien perusteella:






  — | tulevat turvallisuusjärjestelyt, joissa parlamentti ja komissio ovat mukana, |
| --- | --- | --- |

4.2

Parlamentti ja komissio arvioivat tätä liitettä uudelleen ja mukauttavat sitä tarvittaessa viimeistään tämän puitesopimuksen 54 kohdassa tarkoitettuna arvion tekemisen ajankohtana seuraavien kehityssuuntauksien perusteella:

—

tulevat turvallisuusjärjestelyt, joissa parlamentti ja komissio ovat mukana,

| — | muut sopimukset tai säädökset, jotka koskevat tietojen toimittamista toimielinten välillä. |
| --- | --- |

—

muut sopimukset tai säädökset, jotka koskevat tietojen toimittamista toimielinten välillä.

LIITE 3

KANSAINVÄLISISTÄ SOPIMUKSISTA NEUVOTTELEMINEN JA NIIDEN TEKEMINEN

Tässä liitteessä vahvistetaan yksityiskohtaiset järjestelyt sille, kuinka parlamentille annetaan tietoja puitesopimuksen 23, 24 ja 25 kohdassa tarkoitettuja kansainvälisiä sopimuksia koskevista neuvotteluista ja näiden sopimusten tekemisestä:

| 1) | Komissio ilmoittaa parlamentille aikeestaan ehdottaa neuvottelujen käynnistämistä samaan aikaan, kuin se ilmoittaa asiasta neuvostolle. |
| --- | --- |

1)

Komissio ilmoittaa parlamentille aikeestaan ehdottaa neuvottelujen käynnistämistä samaan aikaan, kuin se ilmoittaa asiasta neuvostolle.

| 2) | Kun komissio ehdottaa puitesopimuksen 24 kohdan määräysten mukaisesti neuvotteluohjeiden luonnosta pyrkien saamaan sille neuvoston hyväksynnän, se esittää luonnoksen samaan aikaan parlamentille. |
| --- | --- |

2)

Kun komissio ehdottaa puitesopimuksen 24 kohdan määräysten mukaisesti neuvotteluohjeiden luonnosta pyrkien saamaan sille neuvoston hyväksynnän, se esittää luonnoksen samaan aikaan parlamentille.

| 3) | Komissio ottaa parlamentin näkemykset asianmukaisesti huomioon neuvottelujen aikana. |
| --- | --- |

3)

Komissio ottaa parlamentin näkemykset asianmukaisesti huomioon neuvottelujen aikana.

| 4) | Komissio ilmoittaa puitesopimuksen 23 kohdan määräysten mukaisesti parlamentille säännöllisesti ja välittömästi neuvottelujen käymisestä, kunnes sopimus on parafoitu, ja selittää, onko parlamentin näkemykset sisällytetty neuvoteltaviin teksteihin ja millä tavoin, tai esittää perustelut sille, miksi näin ei ole tehty. |
| --- | --- |

4)

Komissio ilmoittaa puitesopimuksen 23 kohdan määräysten mukaisesti parlamentille säännöllisesti ja välittömästi neuvottelujen käymisestä, kunnes sopimus on parafoitu, ja selittää, onko parlamentin näkemykset sisällytetty neuvoteltaviin teksteihin ja millä tavoin, tai esittää perustelut sille, miksi näin ei ole tehty.

| 5) | Kun kansainvälisten sopimusten tekeminen edellyttää parlamentin hyväksyntää, komissio antaa parlamentille neuvotteluprosessin aikana kaikki asiaa koskevat tiedot, jotka se antaa myös neuvostolle (tai neuvoston nimittämälle erityiskomitealle). Tämä koskee hyväksyttyihin neuvotteluohjeisiin tehtäviä tarkistusehdotuksia, neuvoteltavien tekstien luonnoksia, hyväksyttyjä artikloita, sopimuksen parafoinnille sovittua ajankohtaa ja parafoitavan sopimuksen tekstiä. Komissio lähettää myös parlamentille, kuten se lähettää neuvostolle (tai neuvoston nimittämälle erityiskomitealle), kaikki kolmansilta saadut asiaa koskevat asiakirjat, edellyttäen että tälle on saatu asiakirjan luovuttajan hyväksyntä. Komissio tiedottaa asiasta vastaavalle parlamentin valiokunnalle neuvottelujen etenemisestä ja selittää erityisesti, millä tavoin parlamentin näkemykset on otettu huomioon. |
| --- | --- |

5)

Kun kansainvälisten sopimusten tekeminen edellyttää parlamentin hyväksyntää, komissio antaa parlamentille neuvotteluprosessin aikana kaikki asiaa koskevat tiedot, jotka se antaa myös neuvostolle (tai neuvoston nimittämälle erityiskomitealle). Tämä koskee hyväksyttyihin neuvotteluohjeisiin tehtäviä tarkistusehdotuksia, neuvoteltavien tekstien luonnoksia, hyväksyttyjä artikloita, sopimuksen parafoinnille sovittua ajankohtaa ja parafoitavan sopimuksen tekstiä. Komissio lähettää myös parlamentille, kuten se lähettää neuvostolle (tai neuvoston nimittämälle erityiskomitealle), kaikki kolmansilta saadut asiaa koskevat asiakirjat, edellyttäen että tälle on saatu asiakirjan luovuttajan hyväksyntä. Komissio tiedottaa asiasta vastaavalle parlamentin valiokunnalle neuvottelujen etenemisestä ja selittää erityisesti, millä tavoin parlamentin näkemykset on otettu huomioon.

| 6) | Kun kansainvälisten sopimusten tekeminen ei edellytä parlamentin hyväksyntää, komissio varmistaa parlamentin välittömän ja täysimääräisen tiedottamisen antamalla sille vähintään tiedot, jotka koskevat neuvotteluohjeiden luonnosta, hyväksyttyjä neuvotteluohjeita ja tämän jälkeen neuvottelujen käymistä ja päätökseen saattamista. |
| --- | --- |

6)

Kun kansainvälisten sopimusten tekeminen ei edellytä parlamentin hyväksyntää, komissio varmistaa parlamentin välittömän ja täysimääräisen tiedottamisen antamalla sille vähintään tiedot, jotka koskevat neuvotteluohjeiden luonnosta, hyväksyttyjä neuvotteluohjeita ja tämän jälkeen neuvottelujen käymistä ja päätökseen saattamista.

| 7) | Komissio antaa puitesopimuksen 24 kohdan määräysten mukaisesti parlamentille hyvissä ajoin perinpohjaiset tiedot siitä, milloin kansainvälinen sopimus parafoidaan, ja se ilmoittaa parlamentille mahdollisimman pian, milloin se aikoo ehdottaa sopimuksen väliaikaista soveltamista neuvostolle, ja syyt tähän, jollei komissio ole kiireellisyyssyistä estynyt tekemästä näin. |
| --- | --- |

7)

Komissio antaa puitesopimuksen 24 kohdan määräysten mukaisesti parlamentille hyvissä ajoin perinpohjaiset tiedot siitä, milloin kansainvälinen sopimus parafoidaan, ja se ilmoittaa parlamentille mahdollisimman pian, milloin se aikoo ehdottaa sopimuksen väliaikaista soveltamista neuvostolle, ja syyt tähän, jollei komissio ole kiireellisyyssyistä estynyt tekemästä näin.

| 8) | Komissio ilmoittaa neuvostolle ja parlamentille samanaikaisesti ja hyvissä ajoin aikeestaan ehdottaa neuvostolle kansainvälisen sopimuksen soveltamisen keskeyttämistä ja syyt tähän. |
| --- | --- |

8)

Komissio ilmoittaa neuvostolle ja parlamentille samanaikaisesti ja hyvissä ajoin aikeestaan ehdottaa neuvostolle kansainvälisen sopimuksen soveltamisen keskeyttämistä ja syyt tähän.

| 9) | Kun kansainväliset sopimukset kuuluvat Euroopan unionin toiminnasta tehdyssä sopimuksessa määrätyn hyväksyntämenettelyn piiriin, komissio ilmoittaa parlamentille etukäteen kaikista sopimukseen hyväksyttävistä muutoksista, joita varten neuvosto on poikkeuksellisesti myöntänyt valtuudet Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 218 artiklan 7 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

9)

Kun kansainväliset sopimukset kuuluvat Euroopan unionin toiminnasta tehdyssä sopimuksessa määrätyn hyväksyntämenettelyn piiriin, komissio ilmoittaa parlamentille etukäteen kaikista sopimukseen hyväksyttävistä muutoksista, joita varten neuvosto on poikkeuksellisesti myöntänyt valtuudet Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 218 artiklan 7 kohdan mukaisesti.

LIITE 4

KOMISSION TYÖOHJELMAN AIKATAULU

Komission työohjelmassa on luettelo seuraavien vuosien lainsäädäntöehdotuksista ja muista kuin lainsäädäntöehdotuksista. Komission työohjelma kattaa kyseistä vuotta seuraavan vuoden, ja siinä ilmoitetaan yksityiskohtaisesti komission painopistealueet seuraaville vuosille. Komission työohjelma voi siten toimia perustana parlamentin kanssa käytävälle jäsennellylle vuoropuhelulle, jossa pyritään yhteisymmärrykseen.

Komission työohjelmassa on myös kaavaillut aloitteet, jotka koskevat ei-sitovaa lainsäädäntöä, peruuttamista ja yksinkertaistamista.

| 1. | Komission jäsenet pyrkivät kunkin vuoden alkupuoliskolla käymään parlamentin vastaavien valiokuntien kanssa jatkuvaa ja säännöllistä vuoropuhelua komission työohjelman toteuttamisesta kyseisenä vuotena ja tulevien komission työohjelmien valmistelemisesta. Kukin parlamentin valiokunta raportoi tämän säännöllisen vuoropuhelun perusteella sen tuloksista valiokuntien puheenjohtajakokoukselle. |
| --- | --- |

1.

Komission jäsenet pyrkivät kunkin vuoden alkupuoliskolla käymään parlamentin vastaavien valiokuntien kanssa jatkuvaa ja säännöllistä vuoropuhelua komission työohjelman toteuttamisesta kyseisenä vuotena ja tulevien komission työohjelmien valmistelemisesta. Kukin parlamentin valiokunta raportoi tämän säännöllisen vuoropuhelun perusteella sen tuloksista valiokuntien puheenjohtajakokoukselle.

| 2. | Valiokuntien puheenjohtajakokous keskustelee samaan aikaan säännöllisesti toimielinten välisistä suhteista vastaavan komission varapuheenjohtajan kanssa arvioidakseen käynnissä olevan komission työohjelman täytäntöönpanotilannetta, keskustellakseen tulevan komission työohjelman valmistelusta ja tarkastellakseen parlamentin asiasta vastaavien valiokuntien ja komission vastaavien jäsenten jatkuvan kahdenvälisen vuoropuhelun tuloksia. |
| --- | --- |

2.

Valiokuntien puheenjohtajakokous keskustelee samaan aikaan säännöllisesti toimielinten välisistä suhteista vastaavan komission varapuheenjohtajan kanssa arvioidakseen käynnissä olevan komission työohjelman täytäntöönpanotilannetta, keskustellakseen tulevan komission työohjelman valmistelusta ja tarkastellakseen parlamentin asiasta vastaavien valiokuntien ja komission vastaavien jäsenten jatkuvan kahdenvälisen vuoropuhelun tuloksia.

| 3. | Valiokuntien puheenjohtajakokous toimittaa kesäkuussa puheenjohtajakokoukselle yhteenvetokertomuksen, jossa esitetään komission työohjelman toteuttamisen seurannan tulokset ja tulevaa komission työohjelmaa koskevat parlamentin painopistealueet, ja parlamentti tiedottaa asiasta komissiolle. |
| --- | --- |

3.

Valiokuntien puheenjohtajakokous toimittaa kesäkuussa puheenjohtajakokoukselle yhteenvetokertomuksen, jossa esitetään komission työohjelman toteuttamisen seurannan tulokset ja tulevaa komission työohjelmaa koskevat parlamentin painopistealueet, ja parlamentti tiedottaa asiasta komissiolle.

| 4. | Parlamentti hyväksyy yhteenvetokertomuksen perusteella heinäkuun istuntojaksolla päätöslauselman, jossa esitetään sen kanta ja johon sisältyvät erityisesti pyynnöt, jotka perustuvat lainsäädäntöaloitetta koskeviin mietintöihin. |
| --- | --- |

4.

Parlamentti hyväksyy yhteenvetokertomuksen perusteella heinäkuun istuntojaksolla päätöslauselman, jossa esitetään sen kanta ja johon sisältyvät erityisesti pyynnöt, jotka perustuvat lainsäädäntöaloitetta koskeviin mietintöihin.

| 5. | Kunkin vuoden syyskuun ensimmäisellä istuntojaksolla järjestetään unionin tilaa koskeva keskustelu, jossa komission puheenjohtaja pitää puheen, tarkastelee kuluvaa vuotta ja käsittelee seuraavien vuosien tulevia painopistealueita. Komission puheenjohtaja esittää samalla tätä varten parlamentille kirjallisesti keskeiset tekijät, jotka ohjaavat komission työohjelman valmistelemista seuraavaa vuotta varten. |
| --- | --- |

5.

Kunkin vuoden syyskuun ensimmäisellä istuntojaksolla järjestetään unionin tilaa koskeva keskustelu, jossa komission puheenjohtaja pitää puheen, tarkastelee kuluvaa vuotta ja käsittelee seuraavien vuosien tulevia painopistealueita. Komission puheenjohtaja esittää samalla tätä varten parlamentille kirjallisesti keskeiset tekijät, jotka ohjaavat komission työohjelman valmistelemista seuraavaa vuotta varten.

| 6. | Parlamentin asiasta vastaavat valiokunnat ja komission vastaavat jäsenet voivat syyskuun alusta lähtien kokoontua käydäkseen yksityiskohtaisempaa keskustelua kunkin politiikan alan tulevista painopistealueista. Näiden kokousten päätteeksi järjestetään valiokuntien puheenjohtajakokouksen ja komission kollegion jäsenten kokous ja tarvittaessa puheenjohtajakokouksen ja komission puheenjohtajan kokous. |
| --- | --- |

6.

Parlamentin asiasta vastaavat valiokunnat ja komission vastaavat jäsenet voivat syyskuun alusta lähtien kokoontua käydäkseen yksityiskohtaisempaa keskustelua kunkin politiikan alan tulevista painopistealueista. Näiden kokousten päätteeksi järjestetään valiokuntien puheenjohtajakokouksen ja komission kollegion jäsenten kokous ja tarvittaessa puheenjohtajakokouksen ja komission puheenjohtajan kokous.

| 7. | Komissio hyväksyy lokakuussa työohjelman seuraavalle vuodelle. Tämän jälkeen komission puheenjohtaja esittelee tämän työohjelman parlamentille asianmukaisella tasolla. |
| --- | --- |

7.

Komissio hyväksyy lokakuussa työohjelman seuraavalle vuodelle. Tämän jälkeen komission puheenjohtaja esittelee tämän työohjelman parlamentille asianmukaisella tasolla.

| 8. | Parlamentti voi järjestää keskustelun ja hyväksyä päätöslauselman joulukuun istuntojaksolla. |
| --- | --- |

8.

Parlamentti voi järjestää keskustelun ja hyväksyä päätöslauselman joulukuun istuntojaksolla.

| 9. | Tätä aikataulua sovelletaan kuhunkin säännölliseen ohjelmasuunnittelukierrokseen lukuun ottamatta vuosia, joina sekä järjestetään Euroopan parlamentin vaalit että komission toimikausi päättyy. |
| --- | --- |

9.

Tätä aikataulua sovelletaan kuhunkin säännölliseen ohjelmasuunnittelukierrokseen lukuun ottamatta vuosia, joina sekä järjestetään Euroopan parlamentin vaalit että komission toimikausi päättyy.

| 10. | Tämä aikataulu ei vaikuta mahdollisiin tuleviin toimielinten välistä ohjelmasuunnittelua koskeviin sopimuksiin. |
| --- | --- |

10.

Tämä aikataulu ei vaikuta mahdollisiin tuleviin toimielinten välistä ohjelmasuunnittelua koskeviin sopimuksiin.

---

(1)  20 päivänä lokakuuta 2010 tehty Euroopan parlamentin päätös.

1

(2)  EUVL L 44, 15.2.2005, s. 1.

2

(3)  EUVL C 117 E, 18.5.2006, s. 125.

3

(4)  EUVL C 321, 31.12.2003, s. 1.

4

(5)  Euroopan parlamentille komiteamenettelyyn osallistuvien komiteoiden työstä tiedottaminen ja komiteamenettelyjä koskevat Euroopan parlamentin erioikeudet määritellään selvästi muissa välineissä: 1) menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehty neuvoston päätös 1999/468/EY (EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23), 2) komiteamenettelyjä koskeva 3 päivänä kesäkuuta 2008 tehty Euroopan parlamentin ja komission välinen toimielinten välinen sopimus ja 3) välineet, joita tarvitaan Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 291 artiklan täytäntöön panemiseen.

5

(6)  EYVL L 113, 19.5.1995, s. 1.

6

(7)  EYVL L 136, 31.5.1999, s. 20.

7

(8)  Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen ja näiden yhteisöjen muuta henkilöstöä koskevien palvelussuhteen ehtojen vahvistamisesta sekä yhteisöjen virkamiehiin tilapäisesti sovellettavien erityisten toimenpiteiden laatimisesta 29 päivänä helmikuuta 1968 annettu neuvoston asetus (ETY, Euratom, EHTY) N:o 259/68.

8

---

LIITE XV

ASETUS (EY) N:o 1049/2001 ASIAKIRJOJEN SAAMISESTA YLEISÖN TUTUSTUTTAVAKSI

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1049/2001, annettu 30 päivänä toukokuuta 2001, Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi (1)

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 255 artiklan 2 kohdan,

ottavat huomioon komission ehdotuksen (2),

noudattavat EY:n perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä (3),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 1 artiklan toisessa kohdassa vahvistetaan avoimuuden periaate ilmaisemalla, että sopimus merkitsee uutta vaihetta kehityksessä sellaisen yhä läheisemmän Euroopan kansojen välisen liiton luomiseksi, jossa päätökset tehdään mahdollisimman avoimesti ja mahdollisimman lähellä kansalaisia. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 1 artiklan toisessa kohdassa vahvistetaan avoimuuden periaate ilmaisemalla, että sopimus merkitsee uutta vaihetta kehityksessä sellaisen yhä läheisemmän Euroopan kansojen välisen liiton luomiseksi, jossa päätökset tehdään mahdollisimman avoimesti ja mahdollisimman lähellä kansalaisia.

| (2) | Avoimuus parantaa kansalaisten mahdollisuuksia osallistua päätöksentekomenettelyihin ja sen avulla varmistetaan, että hallinnolla on demokraattisessa järjestelmässä suhteessa kansalaisiin suurempi legitimiteetti ja että se on tehokkaampaa ja vastuullisempaa. Avoimuus vahvistaa osaltaan kansanvallan ja perusoikeuksien kunnioittamisen periaatteita, joista määrätään EU-sopimuksen 6 artiklassa ja Euroopan unionin perusoikeuskirjassa. |
| --- | --- |

(2)

Avoimuus parantaa kansalaisten mahdollisuuksia osallistua päätöksentekomenettelyihin ja sen avulla varmistetaan, että hallinnolla on demokraattisessa järjestelmässä suhteessa kansalaisiin suurempi legitimiteetti ja että se on tehokkaampaa ja vastuullisempaa. Avoimuus vahvistaa osaltaan kansanvallan ja perusoikeuksien kunnioittamisen periaatteita, joista määrätään EU-sopimuksen 6 artiklassa ja Euroopan unionin perusoikeuskirjassa.

| (3) | Birminghamissa, Edinburghissa ja Kööpenhaminassa kokoontuneiden Eurooppa-neuvostojen päätelmissä korostetaan tarvetta lisätä unionin toimielinten työskentelyn avoimuutta. Tässä asetuksessa kootaan yhteen toimielinten jo aiemmin tekemät aloitteet, joiden tarkoituksena on ollut parantaa päätöksentekomenettelyjen avoimuutta. |
| --- | --- |

(3)

Birminghamissa, Edinburghissa ja Kööpenhaminassa kokoontuneiden Eurooppa-neuvostojen päätelmissä korostetaan tarvetta lisätä unionin toimielinten työskentelyn avoimuutta. Tässä asetuksessa kootaan yhteen toimielinten jo aiemmin tekemät aloitteet, joiden tarkoituksena on ollut parantaa päätöksentekomenettelyjen avoimuutta.

| (4) | Tämän asetuksen tarkoituksena on antaa yleisön oikeudelle tutustua asiakirjoihin mahdollisimman täysimääräinen vaikutus ja määritellä sitä koskevat yleiset periaatteet ja rajoitukset EY:n perustamissopimuksen 255 artiklan 2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(4)

Tämän asetuksen tarkoituksena on antaa yleisön oikeudelle tutustua asiakirjoihin mahdollisimman täysimääräinen vaikutus ja määritellä sitä koskevat yleiset periaatteet ja rajoitukset EY:n perustamissopimuksen 255 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

| (5) | Koska EHTY:n perustamissopimuksessa eikä Euratomin perustamissopimuksessa ole määräyksiä oikeudesta tutustua asiakirjoihin, Amsterdamin sopimuksen päätösasiakirjaan liitetyn julistuksen nro 41 mukaisesti Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission olisi pidettävä tätä asetusta lähtökohtanaan myös näiden kahden ensiksi mainitun sopimuksen puitteissa tapahtuvaa toimintaa koskevien asiakirjojen osalta. |
| --- | --- |

(5)

Koska EHTY:n perustamissopimuksessa eikä Euratomin perustamissopimuksessa ole määräyksiä oikeudesta tutustua asiakirjoihin, Amsterdamin sopimuksen päätösasiakirjaan liitetyn julistuksen nro 41 mukaisesti Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission olisi pidettävä tätä asetusta lähtökohtanaan myös näiden kahden ensiksi mainitun sopimuksen puitteissa tapahtuvaa toimintaa koskevien asiakirjojen osalta.

| (6) | Laajempi mahdollisuus tutustua asiakirjoihin olisi myönnettävä tapauksissa, joissa toimielimet toimivat lainsäätäjinä, myös silloin kun ne toimivat siirretyn toimivallan nojalla, kuitenkin siten, että samalla säilytetään toimielinten päätöksenteon tehokkuus. Tällaisten asiakirjojen olisi oltava mahdollisimman laajasti suoraan yleisön tutustuttavissa. |
| --- | --- |

(6)

Laajempi mahdollisuus tutustua asiakirjoihin olisi myönnettävä tapauksissa, joissa toimielimet toimivat lainsäätäjinä, myös silloin kun ne toimivat siirretyn toimivallan nojalla, kuitenkin siten, että samalla säilytetään toimielinten päätöksenteon tehokkuus. Tällaisten asiakirjojen olisi oltava mahdollisimman laajasti suoraan yleisön tutustuttavissa.

| (7) | EU-sopimuksen 28 artiklan 1 kohdan ja 41 artiklan 1 kohdan mukaisesti tutustumisoikeus koskee myös asiakirjoja, jotka koskevat yhteistä ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa sekä poliisiyhteistyötä ja oikeudellista yhteistyötä rikosasioissa. Kunkin toimielimen olisi kunnioitettava turvallisuussääntöjään. |
| --- | --- |

(7)

EU-sopimuksen 28 artiklan 1 kohdan ja 41 artiklan 1 kohdan mukaisesti tutustumisoikeus koskee myös asiakirjoja, jotka koskevat yhteistä ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa sekä poliisiyhteistyötä ja oikeudellista yhteistyötä rikosasioissa. Kunkin toimielimen olisi kunnioitettava turvallisuussääntöjään.

| (8) | Sen varmistamiseksi, että tätä asetusta sovellettaisiin täysimääräisesti kaikkiin unionin toimiin, kaikkien toimielinten perustamien virastojen olisi sovellettava tässä asetuksessa säädettyjä periaatteita. |
| --- | --- |

(8)

Sen varmistamiseksi, että tätä asetusta sovellettaisiin täysimääräisesti kaikkiin unionin toimiin, kaikkien toimielinten perustamien virastojen olisi sovellettava tässä asetuksessa säädettyjä periaatteita.

| (9) | Joihinkin asiakirjoihin olisi niiden erittäin arkaluonteisen sisällön vuoksi sovellettava erityismenettelyä. Järjestelyt, joilla Euroopan parlamentille annetaan tietoja tällaisten asiakirjojen sisällöstä, olisi tehtävä toimielinten välisenä sopimuksena. |
| --- | --- |

(9)

Joihinkin asiakirjoihin olisi niiden erittäin arkaluonteisen sisällön vuoksi sovellettava erityismenettelyä. Järjestelyt, joilla Euroopan parlamentille annetaan tietoja tällaisten asiakirjojen sisällöstä, olisi tehtävä toimielinten välisenä sopimuksena.

| (10) | Toimielinten työskentelyn avoimuuden lisäämiseksi Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission olisi annettava mahdollisuus tutustua sekä toimielinten laatimiin että niiden vastaanottamiin asiakirjoihin. Tässä yhteydessä on syytä muistaa, että Amsterdamin sopimuksen päätösasiakirjaan liitetyssä julistuksessa nro 35 todetaan, että jäsenvaltio voi vaatia komissiota tai neuvostoa olemaan toimittamatta kolmansille osapuolille kyseisestä jäsenvaltiosta peräisin olevaa asiakirjaa, jollei tämä jäsenvaltio ole antanut etukäteen suostumustaan asiakirjan toimittamiseen. |
| --- | --- |

(10)

Toimielinten työskentelyn avoimuuden lisäämiseksi Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission olisi annettava mahdollisuus tutustua sekä toimielinten laatimiin että niiden vastaanottamiin asiakirjoihin. Tässä yhteydessä on syytä muistaa, että Amsterdamin sopimuksen päätösasiakirjaan liitetyssä julistuksessa nro 35 todetaan, että jäsenvaltio voi vaatia komissiota tai neuvostoa olemaan toimittamatta kolmansille osapuolille kyseisestä jäsenvaltiosta peräisin olevaa asiakirjaa, jollei tämä jäsenvaltio ole antanut etukäteen suostumustaan asiakirjan toimittamiseen.

| (11) | Toimielinten kaikkien asiakirjojen olisi pääsääntöisesti oltava yleisön tutustuttavissa. Tiettyjä yleisiä ja yksityisiä etuja on kuitenkin suojattava poikkeussäännöksin. Toimielimillä olisi oltava mahdollisuus suojata sisäisiä keskustelujaan ja neuvottelujaan silloin, kun se on välttämätöntä, jotta voidaan turvata toimielinten kyky hoitaa tehtäviään. Poikkeuksia arvioidessaan toimielinten olisi kaikilla unionin toiminnan aloilla otettava huomioon henkilötietojen suojaa koskevat yhteisön lainsäädännön periaatteet. |
| --- | --- |

(11)

Toimielinten kaikkien asiakirjojen olisi pääsääntöisesti oltava yleisön tutustuttavissa. Tiettyjä yleisiä ja yksityisiä etuja on kuitenkin suojattava poikkeussäännöksin. Toimielimillä olisi oltava mahdollisuus suojata sisäisiä keskustelujaan ja neuvottelujaan silloin, kun se on välttämätöntä, jotta voidaan turvata toimielinten kyky hoitaa tehtäviään. Poikkeuksia arvioidessaan toimielinten olisi kaikilla unionin toiminnan aloilla otettava huomioon henkilötietojen suojaa koskevat yhteisön lainsäädännön periaatteet.

| (12) | Kaikkien sääntöjen, jotka koskevat toimielinten asiakirjojen saamista tutustuttaviksi, olisi oltava tämän asetuksen mukaisia. |
| --- | --- |

(12)

Kaikkien sääntöjen, jotka koskevat toimielinten asiakirjojen saamista tutustuttaviksi, olisi oltava tämän asetuksen mukaisia.

| (13) | Tutustumisoikeuden täysimääräisen toteutumisen varmistamiseksi olisi noudatettava kaksivaiheista hallintomenettelyä, johon sisältyisi lisäksi mahdollisuus tuomioistuinkäsittelyyn tai kannella oikeusasiamiehelle. |
| --- | --- |

(13)

Tutustumisoikeuden täysimääräisen toteutumisen varmistamiseksi olisi noudatettava kaksivaiheista hallintomenettelyä, johon sisältyisi lisäksi mahdollisuus tuomioistuinkäsittelyyn tai kannella oikeusasiamiehelle.

| (14) | Kunkin toimielimen olisi toteutettava tarvittavat toimenpiteet tiedottaakseen yleisölle uusista voimassa olevista säännöksistä ja kouluttaakseen henkilökuntansa avustamaan kansalaisia, kun nämä käyttävät tämän asetuksen mukaisia oikeuksiaan. Kunkin toimielimen olisi taattava pääsy asiakirjarekisteriin, jotta kansalaiset voisivat helpommin käyttää oikeuksiaan. |
| --- | --- |

(14)

Kunkin toimielimen olisi toteutettava tarvittavat toimenpiteet tiedottaakseen yleisölle uusista voimassa olevista säännöksistä ja kouluttaakseen henkilökuntansa avustamaan kansalaisia, kun nämä käyttävät tämän asetuksen mukaisia oikeuksiaan. Kunkin toimielimen olisi taattava pääsy asiakirjarekisteriin, jotta kansalaiset voisivat helpommin käyttää oikeuksiaan.

| (15) | Vaikka tämän asetuksen tarkoituksena ei ole muuttaa asiakirjojen julkisuuteen sovellettavaa kansallista lainsäädäntöä eikä sillä ole tällaista vaikutusta, on kuitenkin selvää, että jäsenvaltioiden olisi unionin toimielinten ja jäsenvaltioiden välisiä suhteita säätelevän lojaalin yhteistyön periaatteen mukaisesti huolehdittava, etteivät ne aiheuta haittaa tämän asetuksen moitteettomalle soveltamiselle ja että niiden olisi kunnioitettava toimielinten turvallisuussääntöjä. |
| --- | --- |

(15)

Vaikka tämän asetuksen tarkoituksena ei ole muuttaa asiakirjojen julkisuuteen sovellettavaa kansallista lainsäädäntöä eikä sillä ole tällaista vaikutusta, on kuitenkin selvää, että jäsenvaltioiden olisi unionin toimielinten ja jäsenvaltioiden välisiä suhteita säätelevän lojaalin yhteistyön periaatteen mukaisesti huolehdittava, etteivät ne aiheuta haittaa tämän asetuksen moitteettomalle soveltamiselle ja että niiden olisi kunnioitettava toimielinten turvallisuussääntöjä.

| (16) | Tällä asetuksella ei rajoiteta jäsenvaltioiden oikeusviranomaisten tai tutkinnasta vastaavien elinten olemassa olevia oikeuksia tutustua asiakirjoihin. |
| --- | --- |

(16)

Tällä asetuksella ei rajoiteta jäsenvaltioiden oikeusviranomaisten tai tutkinnasta vastaavien elinten olemassa olevia oikeuksia tutustua asiakirjoihin.

| (17) | EY:n perustamissopimuksen 255 artiklan 3 kohdan mukaan kukin toimielin vahvistaa omassa työjärjestyksessään erityismääräykset siitä, miten toimielimen asiakirjoihin voi tutustua. Yleisön oikeudesta tutustua neuvoston asiakirjoihin 20 päivänä joulukuuta 1993 tehtyä neuvoston päätöstä 93/731/EY (4), yleisön oikeudesta saada tietoja komission asiakirjoista 8 päivänä helmikuuta 1994 tehtyä komission päätöstä 94/90/EHTY, EY, Euratom (5), yleisön oikeudesta saada tietoa Euroopan parlamentin asiakirjoista 10 päivänä heinäkuuta 1997 tehtyä Euroopan parlamentin päätöstä 97/632/EY, EHTY, Euratom (6) sekä Schengenin asiakirjojen luottamuksellisuutta koskevia määräyksiä olisi näin ollen tarvittaessa muutettava tai ne olisi kumottava, |
| --- | --- |

(17)

EY:n perustamissopimuksen 255 artiklan 3 kohdan mukaan kukin toimielin vahvistaa omassa työjärjestyksessään erityismääräykset siitä, miten toimielimen asiakirjoihin voi tutustua. Yleisön oikeudesta tutustua neuvoston asiakirjoihin 20 päivänä joulukuuta 1993 tehtyä neuvoston päätöstä 93/731/EY (4), yleisön oikeudesta saada tietoja komission asiakirjoista 8 päivänä helmikuuta 1994 tehtyä komission päätöstä 94/90/EHTY, EY, Euratom (5), yleisön oikeudesta saada tietoa Euroopan parlamentin asiakirjoista 10 päivänä heinäkuuta 1997 tehtyä Euroopan parlamentin päätöstä 97/632/EY, EHTY, Euratom (6) sekä Schengenin asiakirjojen luottamuksellisuutta koskevia määräyksiä olisi näin ollen tarvittaessa muutettava tai ne olisi kumottava,

OVAT ANTANEET TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Tarkoitus

Tämän asetuksen tarkoituksena on

| a) | määritellä ne julkiseen tai yksityiseen etuun perustuvat periaatteet, edellytykset ja rajoitukset, jotka koskevat EY:n perustamissopimuksen 255 artiklassa tarkoitettua oikeutta tutustua Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission, jäljempänä ’toimielimet’, asiakirjoihin, siten, että taataan mahdollisimman laaja oikeus tutustua asiakirjoihin; |
| --- | --- |

a)

määritellä ne julkiseen tai yksityiseen etuun perustuvat periaatteet, edellytykset ja rajoitukset, jotka koskevat EY:n perustamissopimuksen 255 artiklassa tarkoitettua oikeutta tutustua Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission, jäljempänä ’toimielimet’, asiakirjoihin, siten, että taataan mahdollisimman laaja oikeus tutustua asiakirjoihin;

| b) | luoda säännöt, jotka takaavat tämän oikeuden mahdollisimman helpon käytön; ja |
| --- | --- |

b)

luoda säännöt, jotka takaavat tämän oikeuden mahdollisimman helpon käytön; ja

| c) | edistää asiakirjoihin tutustumismahdollisuutta koskevia hyviä hallintokäytäntöjä. |
| --- | --- |

c)

edistää asiakirjoihin tutustumismahdollisuutta koskevia hyviä hallintokäytäntöjä.

2 artikla

Asiakirjoihin tutustumiseen oikeutetut ja soveltamisala

1.   Jokaisella unionin kansalaisella sekä jokaisella luonnollisella henkilöllä, joka asuu jossain jäsenvaltiossa, sekä jokaisella oikeushenkilöllä, jolla on sääntömääräinen kotipaikka jossain jäsenvaltiossa, on oikeus tutustua toimielinten asiakirjoihin tässä asetuksessa määriteltyjen periaatteiden, edellytysten ja rajoitusten mukaisesti.

2.   Toimielimet voivat samojen periaatteiden, edellytysten ja rajoitusten mukaisesti antaa luonnollisen henkilön, joka ei asu missään jäsenvaltiossa, tai oikeushenkilön, jolla ei ole sääntömääräistä kotipaikkaa missään jäsenvaltiossa, tutustua asiakirjoihin.

3.   Tätä asetusta sovelletaan kaikkiin toimielimen hallussa oleviin asiakirjoihin, toisin sanoen toimielimen laatimiin tai sen vastaanottamiin ja sen hallussa oleviin asiakirjoihin kaikilla Euroopan unionin toiminnan aloilla.

4.   Yleisön on saatava tutustua asiakirjoihin joko kirjallisen hakemuksen perusteella tai suoraan sähköisessä muodossa tai rekisteristä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 4 ja 9 artiklan soveltamista. Erityisesti lainsäädäntömenettelyn yhteydessä laadittuihin tai vastaanotettuihin asiakirjoihin on voitava tutustua suoraan 12 artiklan mukaisesti.

5.   Arkaluonteisiksi 9 artiklan 1 kohdan mukaisesti luokiteltuihin asiakirjoihin sovelletaan kyseisen artiklan mukaista erityismenettelyä.

6.   Tämä asetus ei rajoita kansainvälisen oikeuden välineisiin tai toimielinten niiden täytäntöönpanemiseksi antamiin säädöksiin perustuvaa yleisön oikeutta tutustua toimielinten hallussa oleviin asiakirjoihin.

3 artikla

Määritelmät

Tässä asetuksessa tarkoitetaan:

| a) | ’asiakirjalla’ mitä tahansa tallennetta (paperille tulostettua tai sähköisessä muodossa tallennettua tekstiä taikka ääni- tai kuvatallennetta tai audiovisuaalista tallennetta), joka koskee toimielimen vastuualueeseen kuuluvia politiikkoja, toimintaa ja päätöksiä; |
| --- | --- |

a)

’asiakirjalla’ mitä tahansa tallennetta (paperille tulostettua tai sähköisessä muodossa tallennettua tekstiä taikka ääni- tai kuvatallennetta tai audiovisuaalista tallennetta), joka koskee toimielimen vastuualueeseen kuuluvia politiikkoja, toimintaa ja päätöksiä;

| b) | ’kolmannella’ kyseisen toimielimen ulkopuolista luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä tai yksikköä, mukaan lukien jäsenvaltiot, yhteisön tai sen ulkopuoliset toimielimet ja elimet ja kolmannet maat. |
| --- | --- |

b)

’kolmannella’ kyseisen toimielimen ulkopuolista luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä tai yksikköä, mukaan lukien jäsenvaltiot, yhteisön tai sen ulkopuoliset toimielimet ja elimet ja kolmannet maat.

4 artikla

Poikkeukset

1.   Toimielimet eivät anna tutustuttavaksi asiakirjaa, jonka sisältämien tietojen ilmaiseminen vahingoittaisi:

| a) | sellaisen yleisen edun suojaa, joka koskee:






  — | yleistä turvallisuutta, |
| --- | --- | --- |

a)

sellaisen yleisen edun suojaa, joka koskee:

—

yleistä turvallisuutta,

| — | puolustusta ja sotilasasioita, |
| --- | --- |

—

puolustusta ja sotilasasioita,

| — | kansainvälisiä suhteita, |
| --- | --- |

—

kansainvälisiä suhteita,

| — | yhteisön tai jäsenvaltion finanssi-, raha- tai talouspolitiikkaa; |
| --- | --- |

—

yhteisön tai jäsenvaltion finanssi-, raha- tai talouspolitiikkaa;

| b) | yksityiselämän ja yksilön koskemattomuuden suojaa, erityisesti yhteisön lainsäädännön mukaista henkilötietojen suojaa. |
| --- | --- |

b)

yksityiselämän ja yksilön koskemattomuuden suojaa, erityisesti yhteisön lainsäädännön mukaista henkilötietojen suojaa.

2.   Toimielimet kieltäytyvät antamasta tutustuttavaksi asiakirjaa, jonka sisältämien tietojen ilmaiseminen vahingoittaisi:

| — | tietyn luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön taloudellisten etujen, mukaan lukien teollis- ja tekijänoikeudet, suojaa, |
| --- | --- |

—

tietyn luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön taloudellisten etujen, mukaan lukien teollis- ja tekijänoikeudet, suojaa,

| — | tuomioistuinkäsittelyn ja oikeudellisen neuvonannon suojaa, |
| --- | --- |

—

tuomioistuinkäsittelyn ja oikeudellisen neuvonannon suojaa,

| — | tarkastus-, tutkinta- ja tilintarkastustoimien tarkoitusten suojaa, |
| --- | --- |

—

tarkastus-, tutkinta- ja tilintarkastustoimien tarkoitusten suojaa,

jollei ylivoimainen yleinen etu edellytä ilmaisemista.

3.   Asiakirjaa, jonka toimielin on laatinut sisäiseen käyttöön tai jonka se on vastaanottanut ja joka liittyy asiaan, josta toimielin ei ole tehnyt päätöstä, ei anneta tutustuttavaksi, jos asiakirjan sisältämien tietojen ilmaiseminen vahingoittaisi vakavasti toimielimen päätöksentekomenettelyä, jollei ylivoimainen yleinen etu edellytä ilmaisemista.

Tutustuttavaksi ei anneta asiakirjaa, joka sisältää sisäiseen käyttöön tarkoitettuja mielipiteitä osana asianomaisen toimielimen neuvotteluja ja alustavia keskusteluja päätöksen tekemisen jälkeenkään, jos asiakirjan sisältämien tietojen ilmaiseminen vahingoittaisi vakavasti toimielimen päätöksentekomenettelyä, jollei ylivoimainen yleinen etu edellytä ilmaisemista.

4.   Jos kyse on kolmannen asiakirjasta, toimielin kuulee tätä arvioidakseen, onko 1 tai 2 kohdassa säädettyä poikkeusta sovellettava, paitsi jos on selvää, että asiakirja on luovutettava tai sitä ei tule luovuttaa.

5.   Jäsenvaltio voi pyytää toimielintä olemaan luovuttamatta kyseisestä jäsenvaltiosta peräisin olevaa asiakirjaa ilman jäsenvaltion etukäteen antamaa suostumusta.

6.   Jos vain osaan pyydetystä asiakirjasta voidaan soveltaa poikkeusta, muut asiakirjan osat luovutetaan.

7.   Edellä 1–3 kohdassa säädettyjä poikkeuksia sovelletaan ainoastaan niin kauan, kuin suojelu on asiakirjan sisällön kannalta perusteltua. Poikkeuksia voidaan soveltaa enintään 30 vuoden ajan. Kun kyseessä ovat yksityisyyden suojaa tai kaupallisia etuja koskevien poikkeusten piiriin kuuluvat asiakirjat ja arkaluonteiset asiakirjat, poikkeuksia voidaan tarvittaessa soveltaa tämän jälkeenkin.

5 artikla

Jäsenvaltioiden hallussa olevat asiakirjat

Kun jäsenvaltio vastaanottaa pyynnön, joka koskee sen hallussa olevaa toimielimestä peräisin olevaa asiakirjaa, jäsenvaltio kuulee asianomaista toimielintä, jollei ole selvää, että asiakirja on luovutettava tai että sitä ei tule luovuttaa, voidakseen tehdä päätöksen, joka ei vaaranna tämän asetuksen tavoitteiden saavuttamista.

Jäsenvaltio voi tämän asemesta toimittaa pyynnön edelleen asiakirjan laatineelle toimielimelle.

6 artikla

Hakemukset

1.   Hakemus saada tutustua asiakirjoihin on esitettävä kirjallisesti, sähköinen muoto mukaan luettuna, jollain EY:n perustamissopimuksen 314 artiklassa tarkoitetuista kielistä ja riittävän täsmällisesti, jotta asiakirja on toimielimen tunnistettavissa. Hakijan ei tarvitse perustella hakemusta.

2.   Jos hakemus ei ole riittävän täsmällinen, toimielin pyytää hakijaa täsmentämään hakemustaan ja avustaa hakijaa tässä esimerkiksi antamalla tietoja julkisten asiakirjarekisterien käytöstä.

3.   Jos hakemus koskee erittäin pitkää asiakirjaa tai erittäin suurta määrää asiakirjoja, kyseinen toimielin voi neuvotella hakijan kanssa epävirallisesti kohtuullisen ratkaisun löytämiseksi.

4.   Toimielimet antavat kansalaisille tietoa ja neuvoja siitä, miten ja minne voidaan tehdä hakemus saada tutustua asiakirjoihin.

7 artikla

Alkuperäisten hakemusten käsittely

1.   Asiakirjoihin tutustumista koskevat hakemukset käsitellään välittömästi. Hakijalle lähetetään vastaanottoilmoitus. Viidentoista työpäivän kuluessa hakemuksen kirjaamisesta toimielin joko päättää antaa pyydetyn asiakirjan tutustuttavaksi ja antaa asiakirjan tutustuttavaksi 10 artiklan mukaisesti tässä määräajassa tai ilmoittaa kirjallisesti, mistä syystä hakemus on hylätty kokonaan tai osittain, sekä hakijan oikeudesta tämän artiklan 2 kohdan mukaisesti tehdä uudistettu hakemus.

2.   Jos hakemus hylätään kokonaan tai osittain, hakija voi viidentoista työpäivän kuluessa siitä, kun hän on vastaanottanut toimielimen vastauksen, tehdä uudistettu hakemus ja pyytää toimielintä tarkistamaan kantaansa.

3.   Poikkeuksellisesti, esimerkiksi silloin, kun hakemus koskee erittäin pitkää asiakirjaa tai erittäin suurta määrää asiakirjoja, 1 kohdassa säädettyä määräaikaa voidaan jatkaa viidellätoista työpäivällä edellyttäen, että hakijalle ilmoitetaan tästä ennakolta ja että lykkäys perustellaan yksityiskohtaisesti.

4.   Jos toimielin ei anna vastausta asetetussa määräajassa, hakija voi tehdä uudistetun hakemuksen.

8 artikla

Uudistettujen hakemusten käsittely

1.   Uudistetut hakemukset käsitellään välittömästi. Viidentoista työpäivän kuluessa hakemuksen kirjaamisesta toimielin joko päättää antaa pyydetyn asiakirjan tutustuttavaksi ja antaa asiakirjan tutustuttavaksi 7 artiklan mukaisesti tässä määräajassa tai ilmoittaa kirjallisesti, mistä syystä hakemus on hylätty kokonaan tai osittain. Jos toimielin kieltäytyy antamasta asiakirjaa kokonaan tai osittain tutustuttavaksi, se ilmoittaa hakijalle tämän käytettävissä olevista oikeussuojakeinoista, toisin sanoen mahdollisuudesta nostaa asiasta kanne toimielintä vastaan tuomioistuimessa ja/tai kannella oikeusasiamiehelle EY:n perustamissopimuksen 230 ja 195 artiklassa määrättyjen edellytysten mukaisesti.

2.   Poikkeuksellisesti esimerkiksi silloin, kun hakemus koskee erittäin pitkää asiakirjaa tai erittäin suurta määrää asiakirjoja, 1 kohdassa säädettyä määräaikaa voidaan jatkaa viidellätoista työpäivällä edellyttäen, että hakijalle ilmoitetaan tästä ennakolta ja että lykkäys perustellaan yksityiskohtaisesti.

3.   Jos toimielin ei anna vastausta asetetussa määräajassa, hakemus katsotaan hylätyksi, ja hakija voi nostaa kanteen toimielintä vastaan tuomioistuimessa ja/tai kannella oikeusasiamiehelle EY:n perustamissopimuksen asianomaisten määräysten mukaisesti.

9 artikla

Arkaluonteisten asiakirjojen käsittely

1.   Arkaluonteisia ovat asiakirjat, jotka ovat peräisin toimielimistä tai niiden virastoista, jäsenvaltioista tai kolmansista maista tai kansainvälisistä järjestöistä ja joiden turvaluokitus on ”TRÈS SECRET/TOP SECRET”, ”SECRET” tai ”CONFIDENTIEL” kyseisen toimielimen niiden sääntöjen mukaisesti, joilla suojellaan Euroopan unionin tai sen yhden tai useamman jäsenvaltion olennaisia etuja 4 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetuilla aloilla, erityisesti yleisen turvallisuuden, puolustuksen ja sotilasasioiden osalta.

2.   Arkaluonteisia asiakirjoja koskevia 7 ja 8 artiklassa säädettyjen menettelyjen mukaisia hakemuksia käsittelevät vain ne henkilöt, joilla on oikeus perehtyä näihin asiakirjoihin. Nämä henkilöt myös arvioivat, mitkä viittaukset arkaluonteisiin asiakirjoihin voidaan tehdä julkisessa asiakirjarekisterissä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 11 artiklan 2 kohdan soveltamista.

3.   Arkaluonteinen asiakirja kirjataan rekisteriin tai luovutetaan vain sen suostumuksella, jolta asiakirja on peräisin.

4.   Toimielimen, joka päättää olla antamatta arkaluonteista asiakirjaa tutustuttavaksi, on perusteltava päätöksensä siten, että 4 artiklassa suojattuja etuja ei vahingoiteta.

5.   Jäsenvaltioiden on toteutettava aiheelliset toimenpiteet sen varmistamiseksi, että arkaluonteisia asiakirjoja koskevia hakemuksia käsiteltäessä tämän ja 4 artiklan periaatteita kunnioitetaan.

6.   Arkaluonteisia asiakirjoja koskevat toimielinten säännöt julkaistaan.

7.   Komissio ja neuvosto antavat Euroopan parlamentille tietoja arkaluonteisista asiakirjoista toimielinten sopimien järjestelyjen mukaisesti.

10 artikla

Asiakirjaan tutustuminen hakemuksen perusteella

1.   Hakija saa tutustua asiakirjoihin toivomuksensa mukaan joko siten, että hän tutustuu asiakirjoihin toimielimen tiloissa tai siten, että hänelle toimitetaan niistä jäljennös, mukaan lukien sähköisessä muodossa oleva jäljennös, jos sellainen on saatavissa. Hakijalta voidaan periä korvaus jäljennösten ottamisesta ja lähettämisestä. Korvaus ei saa ylittää todellisia kopiointi- ja lähetyskuluja. Asiakirjoihin tutustuminen toimielimen tiloissa, alle kahdenkymmenen A4-kokoisen sivun kopiointi ja tutustuminen suoraan sähköisessä muodossa tai rekisteristä on maksutonta.

2.   Jos kyseinen toimielin on jo luovuttanut asiakirjan ja se on helposti hakijan saatavilla, toimielin voi täyttää asiakirjan antamiseen tutustuttavaksi liittyvät velvollisuutensa tiedottamalla hakijalle, miten hän voi saada asiakirjan.

3.   Asiakirjat toimitetaan sellaisena toisintona ja sellaisessa muodossa, jossa ne ovat (mukaan lukien sähköinen tai muu muoto, kuten pistekirjoitus, tavallista suurempi tekstikoko tai nauha), ottaen hakijan toivomukset huomioon täysimääräisesti.

11 artikla

Asiakirjarekisterit

1.   Toteuttaakseen käytännössä tämän asetuksen mukaiset kansalaisten oikeudet kukin toimielin takaa yleisölle pääsyn asiakirjarekisteriin. Rekisterin olisi oltava käytettävissä sähköisesti. Viittaukset asiakirjoihin kirjataan rekisteriin viipymättä.

2.   Asiakirjarekisterissä on oltava kustakin asiakirjasta viitenumero (mukaan lukien mahdollisen toimielimen yhteinen viitenumero), asiakirjan aihe ja/tai lyhyt kuvaus sen sisällöstä sekä asiakirjan vastaanotto- tai laatimis- ja rekisteröintipäivä. Viittaukset on tehtävä tavalla, joka ei vahingoita 4 artiklassa tarkoitettujen etujen suojaa.

3.   Toimielinten on toteutettava välittömästi tarvittavat toimet asiakirjarekisterin perustamiseksi, ja sen on oltava käytettävissä 3 päivänä kesäkuuta 2002.

12 artikla

Asiakirjaan tutustuminen suoraan sähköisessä muodossa tai rekisteristä

1.   Toimielimet asettavat asiakirjat suoraan yleisön saataville niin laajalti, kuin se on mahdollista, joko sähköisessä muodossa tai rekisteristä kyseisen toimielimen sääntöjen mukaisesti.

2.   Erityisesti lainsäädäntöasiakirjojen, toisin sanoen asiakirjojen, jotka on laadittu tai vastaanotettu sellaisten säädösten antamiseen liittyvien menettelyjen yhteydessä, jotka joko sitovat jäsenvaltioita tai ovat niissä sitovia, olisi oltava suoraan saatavilla, jollei 4 ja 9 artiklassa toisin säädetä.

3.   Muut asiakirjat ja erityisesti politiikan tai strategian kehittämiseen liittyvät asiakirjat tulisi mahdollisuuksien mukaan asettaa suoraan saataville.

4.   Jos asiakirjaan ei voi tutustua suoraan rekisteristä, rekisteristä tulee ilmetä siinä määrin kuin mahdollista, missä asiakirja sijaitsee.

13 artikla

Julkaiseminen virallisessa lehdessä

1.   EY:n perustamissopimuksen 254 artiklan 1 ja 2 kohdassa ja Euratomin perustamissopimuksen 163 artiklan ensimmäisessä kohdassa tarkoitettujen säädösten lisäksi seuraavat asiakirjat julkaistaan virallisessa lehdessä, jollei tämän asetuksen 4 ja 9 artiklasta muuta johdu:

| a) | komission ehdotukset; |
| --- | --- |

a)

komission ehdotukset;

| b) | EY:n perustamissopimuksen 251 ja 252 artiklassa tarkoitettuja menettelyjä noudattaen vahvistetut neuvoston yhteiset kannat ja niiden perustelut sekä Euroopan parlamentin kannat näissä menettelyissä; |
| --- | --- |

b)

EY:n perustamissopimuksen 251 ja 252 artiklassa tarkoitettuja menettelyjä noudattaen vahvistetut neuvoston yhteiset kannat ja niiden perustelut sekä Euroopan parlamentin kannat näissä menettelyissä;

| c) | EU-sopimuksen 34 artiklan 2 kohdan mukaisesti tehdyt puitepäätökset ja päätökset; |
| --- | --- |

c)

EU-sopimuksen 34 artiklan 2 kohdan mukaisesti tehdyt puitepäätökset ja päätökset;

| d) | EU-sopimuksen 34 artiklan 2 kohdan mukaisesti neuvoston tekemät yleissopimukset; |
| --- | --- |

d)

EU-sopimuksen 34 artiklan 2 kohdan mukaisesti neuvoston tekemät yleissopimukset;

| e) | jäsenvaltioiden EY:n perustamissopimuksen 293 artiklan perusteella allekirjoittamat yleissopimukset; |
| --- | --- |

e)

jäsenvaltioiden EY:n perustamissopimuksen 293 artiklan perusteella allekirjoittamat yleissopimukset;

| f) | yhteisön tekemät tai EU-sopimuksen 24 artiklan mukaisesti tehdyt kansainväliset sopimukset. |
| --- | --- |

f)

yhteisön tekemät tai EU-sopimuksen 24 artiklan mukaisesti tehdyt kansainväliset sopimukset.

2.   Seuraavat asiakirjat julkaistaan virallisessa lehdessä niin laajalti kuin mahdollista:

| a) | jäsenvaltion neuvostolle EY:n perustamissopimuksen 67 artiklan 1 kohdan tai EU-sopimuksen 34 artiklan 2 kohdan mukaisesti esittämät aloitteet; |
| --- | --- |

a)

jäsenvaltion neuvostolle EY:n perustamissopimuksen 67 artiklan 1 kohdan tai EU-sopimuksen 34 artiklan 2 kohdan mukaisesti esittämät aloitteet;

| b) | EU-sopimuksen 34 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut yhteiset kannat; |
| --- | --- |

b)

EU-sopimuksen 34 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut yhteiset kannat;

| c) | muut kuin EY:n perustamissopimuksen 254 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut direktiivit, muut kuin EY:n perustamissopimuksen 254 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut päätökset, sekä suositukset ja lausunnot. |
| --- | --- |

c)

muut kuin EY:n perustamissopimuksen 254 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut direktiivit, muut kuin EY:n perustamissopimuksen 254 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut päätökset, sekä suositukset ja lausunnot.

3.   Kukin toimielin voi määritellä työjärjestyksessään ne muut asiakirjat, jotka julkaistaan virallisessa lehdessä.

14 artikla

Tiedotus

1.   Kukin toimielin toteuttaa vaadittavat toimenpiteet, joilla yleisölle tiedotetaan sen tämän asetuksen mukaisista oikeuksista.

2.   Jäsenvaltiot toimivat yhteistyössä toimielinten kanssa kansalaisille suunnattavassa tiedotuksessa.

15 artikla

Toimielinten hallintokäytännöt

1.   Toimielimet kehittävät hyviä hallintokäytäntöjä helpottaakseen tässä asetuksessa taatun tutustumisoikeuden käyttöä.

2.   Toimielimet perustavat toimielinten välisen komitean, jonka tehtävänä on tutkia parhaita käytäntöjä, tarkastella mahdollisia ristiriitoja ja keskustella asiakirjoihin tutustumista koskevasta tulevasta kehityksestä.

16 artikla

Asiakirjojen jäljentäminen

Tällä asetuksella ei rajoiteta olemassa olevien tekijänoikeutta koskevien sääntöjen soveltamista, jotka saattavat rajoittaa kolmannen oikeutta jäljentää tai hyödyntää luovutettuja asiakirjoja.

17 artikla

Kertomukset

1.   Kukin toimielin julkaisee vuosittain edeltävältä vuodelta kertomuksen, joka sisältää niiden tapausten määrän, joissa toimielin on kieltäytynyt antamasta asiakirjoja tutustuttavaksi, näiden kieltäytymisten perustelut sekä asiakirjarekisteriin kirjaamattomien arkaluonteisten asiakirjojen määrän.

2.   Komissio julkaisee viimeistään 31 päivänä tammikuuta 2004 kertomuksen tämän asetuksen periaatteiden toteuttamisesta ja antaa suosituksia, joihin sisältyy tarvittaessa ehdotuksia asetuksen tarkistamiseksi ja toimielinten toteutettavia toimenpiteitä koskeva toimintasuunnitelma.

18 artikla

Täytäntöönpanotoimenpiteet

1.   Kukin toimielin mukauttaa työjärjestyksensä tämän asetuksen säännösten mukaiseksi. Mukautusten on tultava voimaan 3 päivänä joulukuuta 2001.

2.   Komissio tutkii kuuden kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta, onko Euroopan talousyhteisön ja Euroopan atomienergiayhteisön historiallisten arkistojen avaamisesta yleisölle 1 päivänä helmikuuta 1983 annettu neuvoston asetus (ETY, Euratom) N:o 354/83 (7) tämän asetuksen mukainen, varmistaakseen, että asiakirjojen tallentaminen ja arkistointi toteutetaan mahdollisimman laajalti.

3.   Komissio tutkii kuuden kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta, ovatko olemassa olevat asiakirjojen saamista tutustuttaviksi koskevat säännöt tämän asetuksen mukaisia.

19 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan 3 päivästä joulukuuta 2001 alkaen.

---

(1)  EYVL L 145, 31.5.2001, s. 43.

1

(2)  EYVL C 177 E, 27.6.2000, s. 70.

2

(3)  Euroopan parlamentin lausunto, annettu 3. toukokuuta 2001, ja neuvoston päätös, tehty 28. toukokuuta 2001.

3

(4)  EYVL L 340, 31.12.1993, s. 43, päätös sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna päätöksellä 2000/527/EY (EYVL L 212, 23.8.2000, s. 9).

4

(5)  EYVL L 46, 18.2.1994, s. 58, päätös sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä 96/567/EY, EHTY, Euratom (EYVL L 247, 28.9.1996, s. 45).

5

(6)  EYVL L 263, 25.9.1997, s. 27.

6

(7)  EYVL L 43, 15.2.1983, s. 1.

7

---

LIITE XVI

JÄSENTEN KÄYTTÄYTYMISSÄÄNTÖJEN TULKINTAA KOSKEVAT SUUNTAVIIVAT

| 1. | On erotettava toisistaan yhtäältä näkyvyyttä tavoittelevat toimet, jotka voidaan hyväksyä, kunhan ne eivät ole loukkaavia ja/tai panettelevia, pysyvät kohtuuden rajoissa eivätkä aiheuta yhteenottoja, ja toisaalta toimet, joilla häiritään aktiivisesti jotakin parlamentin toimintaa. |
| --- | --- |

1.

On erotettava toisistaan yhtäältä näkyvyyttä tavoittelevat toimet, jotka voidaan hyväksyä, kunhan ne eivät ole loukkaavia ja/tai panettelevia, pysyvät kohtuuden rajoissa eivätkä aiheuta yhteenottoja, ja toisaalta toimet, joilla häiritään aktiivisesti jotakin parlamentin toimintaa.

| 2. | Jos henkilö, jonka parlamentin jäsen on ottanut palvelukseensa tai jonka pääsyä parlamenttiin tämä on helpottanut, rikkoo parlamentin tiloissa jäseniin sovellettavia menettelysääntöjä, vastuu asiasta on asianomaisella parlamentin jäsenellä.
  Kyseiset henkilöt ja muut ulkopuoliset, parlamentin tiloissa oleskelevat henkilöt kuuluvat puhemiehen ja tämän edustajien järjestyksenpitovaltaan. |
| --- | --- |

2.

Jos henkilö, jonka parlamentin jäsen on ottanut palvelukseensa tai jonka pääsyä parlamenttiin tämä on helpottanut, rikkoo parlamentin tiloissa jäseniin sovellettavia menettelysääntöjä, vastuu asiasta on asianomaisella parlamentin jäsenellä.

Kyseiset henkilöt ja muut ulkopuoliset, parlamentin tiloissa oleskelevat henkilöt kuuluvat puhemiehen ja tämän edustajien järjestyksenpitovaltaan.

---

LIITE XVII

KOMISSION HYVÄKSYMISTÄ KOSKEVAT SUUNTAVIIVAT

1.   Seuraavia periaatteita, perusteita ja järjestelyjä sovelletaan komission jäsenten koko kollegion hyväksymistä koskevan äänestyksen järjestämiseksi parlamentissa:

a)   Arviointiperusteet

Parlamentti arvioi komission jäsenehdokkaita heidän yleisen pätevyytensä, Euroopan asiaan sitoutumisensa ja henkilökohtaisen riippumattomuutensa perusteella. Arvioinnilla mitataan ehdokkaan tietämystä hänelle tarkoitetulla vastuualueella ja hänen viestintätaitojaan.

Parlamentti kiinnittää erityistä huomiota naisten ja miesten tasapuoliseen edustukseen. Se voi ilmaista näkemyksensä komission puheenjohtajaksi valitun esittämästä vastuualueiden jaosta.

Parlamentti voi pyytää mitä tahansa tietoa, jolla on merkitystä sen tehdessä päätöksen jäsenehdokkaiden sopivuudesta. Parlamentti edellyttää heidän taloudellisia etujaan koskevien täydellisten tietojen toimittamista.

b)   Kuulemiset

Kukin komission jäsenehdokas kutsutaan yhden kerran kuultavaksi asiasta vastaavassa valiokunnassa tai valiokunnissa. Kuulemiset ovat julkisia.

Kuulemisten järjestäjinä ovat puheenjohtajakokous ja valiokuntien puheenjohtajakokous. Jos vastuualueet ovat päällekkäisiä, asiasta vastaavien valiokuntien suhteen tehdään soveltuvia järjestelyjä. Vaihtoehtoja on kolme:

| i) | jos komission jäsenehdokkaan tehtävät kuuluvat vain yhden valiokunnan toimialaan, ainoastaan kyseinen valiokunta kuulee jäsenehdokasta; |
| --- | --- |

i)

jos komission jäsenehdokkaan tehtävät kuuluvat vain yhden valiokunnan toimialaan, ainoastaan kyseinen valiokunta kuulee jäsenehdokasta;

| ii) | jos komission jäsenehdokkaan tehtävät kuuluvat jokseenkin tasapuolisesti useamman kuin yhden valiokunnan toimialaan, nämä valiokunnat kuulevat yhdessä ehdokasta; sekä |
| --- | --- |

ii)

jos komission jäsenehdokkaan tehtävät kuuluvat jokseenkin tasapuolisesti useamman kuin yhden valiokunnan toimialaan, nämä valiokunnat kuulevat yhdessä ehdokasta; sekä

| iii) | jos komission jäsenehdokkaan tehtävät kuuluvat pääasiallisesti yhden valiokunnan toimialaan ja vain vähäisessä määrin yhden tai useamman muun valiokunnan toimialaan, se valiokunta, jonka toimialaan ehdokkaan tehtävät pääasiallisesti kuuluvat, vastaa ehdokkaan kuulemisesta ja kutsuu toisen valiokunnan tai muut valiokunnat kuulemistilaisuuteen. |
| --- | --- |

iii)

jos komission jäsenehdokkaan tehtävät kuuluvat pääasiallisesti yhden valiokunnan toimialaan ja vain vähäisessä määrin yhden tai useamman muun valiokunnan toimialaan, se valiokunta, jonka toimialaan ehdokkaan tehtävät pääasiallisesti kuuluvat, vastaa ehdokkaan kuulemisesta ja kutsuu toisen valiokunnan tai muut valiokunnat kuulemistilaisuuteen.

Komission puheenjohtajaksi valittua henkilöä kuullaan kaikista asiaa koskevista käytännön järjestelyistä.

Valiokunnat toimittavat kirjalliset kysymykset komission jäsenehdokkaille hyvissä ajoin ennen kuulemisia. Vastuualuetta koskevien kirjallisten kysymysten määrä rajoitetaan viiteen kysymykseen asiasta vastaavaa valiokuntaa kohden.

Kuulemiset toimitetaan sellaisessa ympäristössä ja olosuhteissa, joissa komission jäsenehdokkailla on tasapuolinen ja oikeudenmukainen mahdollisuus esitellä itsensä ja mielipiteensä.

Komission jäsenehdokkaita pyydetään käyttämään enintään 20 minuuttia kestävä suullinen avauspuheenvuoro. Kuulemistilaisuudessa pyritään komission jäsenehdokkaiden ja parlamentin jäsenten väliseen monipuoliseen poliittiseen vuoropuheluun. Ennen tilaisuuden päättymistä komission jäsenehdokkaille annetaan mahdollisuus käyttää lyhyt päätöspuheenvuoro.

c)   Arviointi

Hakemistolla varustettu videotaltiointi kuulemisista asetetaan yleisön saataville 24 tunnin kuluessa kuulemisen päättymisestä.

Valiokunnat kokoontuvat viipymättä kuulemistilaisuuden jälkeen arvioimaan yksittäisiä komission jäsenehdokkaita. Kokoukset pidetään suljetuin ovin. Valiokuntia pyydetään ilmoittamaan, täyttävätkö jäsenehdokkaat valiokunnan mielestä ne vaatimukset, joita sekä tehtävä kollegion jäsenenä että heille erityisesti osoitetut tehtävät edellyttävät. Mikäli valiokunta ei pääse yhteisymmärrykseen molemmista kysymyksistä, valiokunnan puheenjohtaja toimittaa viimeisenä keinona näistä kahdesta päätöksestä salaisen äänestyksen. Valiokunnan arviointilausunnot julkistetaan ja esitellään puheenjohtajakokouksen ja valiokuntien puheenjohtajakokouksen yhteiskokouksessa, joka pidetään suljetuin ovin. Keskustelun jälkeen puheenjohtajakokous ja valiokuntien puheenjohtajakokous julistavat kuulemiset päättyneiksi, jos ne eivät päätä pyytää lisätietoja.

Komission puheenjohtajaksi valittu henkilö esittelee komission jäsenehdokkaiden koko kollegion ja heidän ohjelmansa parlamentin istunnossa, johon kutsutaan kaikki neuvoston jäsenet. Esittelyä seuraa keskustelu. Keskustelun päätteeksi poliittinen ryhmä tai vähintään 40 jäsentä voi jättää käsiteltäväksi päätöslauselmaesityksen. Tällöin sovelletaan 110 artiklan 3, 4 ja 5 kohtaa. Kun päätöslauselmaesityksestä on äänestetty, parlamentti äänestää siitä, hyväksyykö se komission puheenjohtajaksi valitun henkilön ja komission jäsenehdokkaiden nimittämisen yhtenä kokoonpanona. Parlamentti tekee päätöksensä nimenhuutoäänestyksellä annettujen äänten enemmistöllä. Se voi siirtää äänestyksen seuraavaan istuntoon.

2.   Jos komission jäsenten kollegion kokoonpano tai heidän vastuualueensa muuttuvat merkittävästi toimikauden aikana, sovelletaan seuraavia järjestelyjä:

| a) | Jos täytetään eroamisen, erottamisen tai kuolemantapauksen johdosta avoimeksi tullut tehtävä, parlamentti kutsuu viipymättä komission jäsenehdokkaan kuultavaksi 1 kohdassa määrätyin edellytyksin. |
| --- | --- |

a)

Jos täytetään eroamisen, erottamisen tai kuolemantapauksen johdosta avoimeksi tullut tehtävä, parlamentti kutsuu viipymättä komission jäsenehdokkaan kuultavaksi 1 kohdassa määrätyin edellytyksin.

| b) | Jos unioniin liittyy uusi jäsenvaltio, parlamentti kutsuu kyseisen komission jäsenehdokkaan kuultavaksi 1 kohdassa määrätyin edellytyksin. |
| --- | --- |

b)

Jos unioniin liittyy uusi jäsenvaltio, parlamentti kutsuu kyseisen komission jäsenehdokkaan kuultavaksi 1 kohdassa määrätyin edellytyksin.

| c) | Jos jäsenten vastuualueet muuttuvat merkittävästi, asianomaiset komission jäsenet kutsutaan asiasta vastaavien valiokuntien kuultaviksi, ennen kuin he ryhtyvät hoitamaan uusia tehtäviään. |
| --- | --- |

c)

Jos jäsenten vastuualueet muuttuvat merkittävästi, asianomaiset komission jäsenet kutsutaan asiasta vastaavien valiokuntien kuultaviksi, ennen kuin he ryhtyvät hoitamaan uusia tehtäviään.

Edellä 1 kohdan c alakohdan kolmannessa alakohdassa määrätystä menettelystä poiketen yhden komission jäsenen nimittämistä koskeva äänestys täysistunnossa toimitetaan salaisena äänestyksenä.

---

LIITE XVIII

VALIOKUNTA-ALOITTEISTEN MIETINTÖJEN LAATIMISTA KOSKEVA LUPAMENETTELY

PUHEENJOHTAJAKOKOUKSEN PÄÄTÖS 12. JOULUKUUTA 2002 (1)

PUHEENJOHTAJAKOKOUS, joka

ottaa huomioon työjärjestyksen 25, 27, 119, 120, 35, 42, 45, 47, 48, 50 artiklan sekä 202 artiklan 2 kohdan ja 205 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon valiokuntien puheenjohtajakokouksen ja parlamentin uudistamista käsittelevän työryhmän ehdotuksen,

ottaa huomioon, että 12. joulukuuta 2002 tehtyä puheenjohtajakokouksen päätöstä olisi muutettava 12. joulukuuta 2007 tehdyn puheenjohtajakokouksen päätöksen johdosta,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

1 artikla

Yleiset määräykset

1.   Päätöstä sovelletaan seuraaviin valiokunta-aloitteisiin mietintöihin:

| a) | Valiokunta-aloitteiset lainsäädäntömietinnöt, jotka laaditaan EY:n perustamissopimuksen 192 artiklan ja työjärjestyksen 42 artiklan perusteella; |
| --- | --- |

a)

Valiokunta-aloitteiset lainsäädäntömietinnöt, jotka laaditaan EY:n perustamissopimuksen 192 artiklan ja työjärjestyksen 42 artiklan perusteella;

| b) | Strategiset mietinnöt, jotka laaditaan komission vuotuiseen lainsäädäntö- ja työohjelmaan sisältyvien muiden kuin lainsäädäntöön liittyvien strategisten ja ensisijaisten aloitteiden perusteella; |
| --- | --- |

b)

Strategiset mietinnöt, jotka laaditaan komission vuotuiseen lainsäädäntö- ja työohjelmaan sisältyvien muiden kuin lainsäädäntöön liittyvien strategisten ja ensisijaisten aloitteiden perusteella;

| c) | Valiokunta-aloitteiset muut kuin lainsäädäntömietinnöt, joita ei laadita jonkin Euroopan unionin toisen toimielimen tai elimen asiakirjan perusteella tai jotka laaditaan parlamentille tiedoksi annetun asiakirjan perusteella, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 2 artiklan 3 kohdan soveltamista; |
| --- | --- |

c)

Valiokunta-aloitteiset muut kuin lainsäädäntömietinnöt, joita ei laadita jonkin Euroopan unionin toisen toimielimen tai elimen asiakirjan perusteella tai jotka laaditaan parlamentille tiedoksi annetun asiakirjan perusteella, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 2 artiklan 3 kohdan soveltamista;

| d) | Vuosittaisia toiminta- ja seurantakertomuksia koskevat mietinnöt (jotka on lueteltu liitteessä 1) (2); |
| --- | --- |

d)

Vuosittaisia toiminta- ja seurantakertomuksia koskevat mietinnöt (jotka on lueteltu liitteessä 1) (2);

| e) | Täytäntöönpanokertomuksia koskevat mietinnöt, jotka käsittelevät EU:n lainsäädännön sisällyttämistä kansalliseen lainsäädäntöön sekä sen täytäntöönpanoa ja valvontaa jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

e)

Täytäntöönpanokertomuksia koskevat mietinnöt, jotka käsittelevät EU:n lainsäädännön sisällyttämistä kansalliseen lainsäädäntöön sekä sen täytäntöönpanoa ja valvontaa jäsenvaltioissa.

2.   Kukin valiokunta voi laatia samanaikaisesti enintään kuusi valiokunta-aloitteista mietintöä. Jos valiokunnalla on alivaliokuntia, kiintiötä nostetaan yhdellä mietinnöllä alivaliokuntaa kohden. Tämän ylimääräisen mietinnön laatii alivaliokunta.

Tähän enimmäismäärään eivät sisälly

| — | valiokunta-aloitteiset lainsäädäntömietinnöt, |
| --- | --- |

—

valiokunta-aloitteiset lainsäädäntömietinnöt,

| — | täytäntöönpanokertomuksia koskevat mietinnöt; jokainen valiokunta voi laatia yhden tällaisen mietinnön vuodessa. |
| --- | --- |

—

täytäntöönpanokertomuksia koskevat mietinnöt; jokainen valiokunta voi laatia yhden tällaisen mietinnön vuodessa.

3.   Lupaa pyytävä parlamentin valiokunta saa hyväksyä kyseisen mietinnön aikaisintaan kolmen kuukauden kuluttua luvanantamispäivästä ja, jos on kyse ilmoitettavista mietinnöistä, aikaisintaan kolmen kuukauden kuluttua siitä valiokuntien puheenjohtajakokouksesta, jossa mietinnöstä ilmoitettiin.

2 artikla

Luvan myöntämisehdot

1.   Ehdotetussa mietinnössä ei saa käsitellä aiheita, jotka sisältävät pääasiassa arviointia ja tutkimuksia ja joita voidaan käsitellä muuten, esimerkiksi tutkimuksissa.

2.   Ehdotetussa mietinnössä ei saa käsitellä aiheita, joista on jo laadittu viimeisten 12 kuukauden aikana täysistunnossa hyväksytty mietintö, ellei se ole poikkeuksellisesti perusteltua uusien seikkojen vuoksi.

3.   Kun on kyse parlamentille tiedoksi annettavista asiakirjoista laadittavista mietinnöistä, sovelletaan seuraavia ehtoja:

| — | Pohja-asiakirjan on oltava virallinen asiakirja, joka on peräisin jostakin Euroopan unionin toimielimestä tai laitoksesta ja joka






  a) | on välitetty virallisesti Euroopan parlamentille kuulemista varten tai tiedoksi; tai |
| --- | --- | --- |

—

Pohja-asiakirjan on oltava virallinen asiakirja, joka on peräisin jostakin Euroopan unionin toimielimestä tai laitoksesta ja joka

a)

on välitetty virallisesti Euroopan parlamentille kuulemista varten tai tiedoksi; tai

| b) | on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä asianomaisten kuulemisen yhteydessä; tai |
| --- | --- |

b)

on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä asianomaisten kuulemisen yhteydessä; tai

| c) | on jonkin Euroopan unionin toimielimen tai laitoksen asiakirja, joka on esitelty virallisesti Eurooppa-neuvostolle, tai Eurooppa-neuvostosta peräisin oleva asiakirja. |
| --- | --- |

c)

on jonkin Euroopan unionin toimielimen tai laitoksen asiakirja, joka on esitelty virallisesti Eurooppa-neuvostolle, tai Eurooppa-neuvostosta peräisin oleva asiakirja.

| — | Asiakirja on välitettävä kaikilla Euroopan unionin virallisilla kielillä. |
| --- | --- |

—

Asiakirja on välitettävä kaikilla Euroopan unionin virallisilla kielillä.

| — | Lupapyyntö on esitettävä neljän kuukauden kuluessa kyseisen asiakirjan välittämisestä Euroopan parlamentille tai sen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä. |
| --- | --- |

—

Lupapyyntö on esitettävä neljän kuukauden kuluessa kyseisen asiakirjan välittämisestä Euroopan parlamentille tai sen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

4.   Mietinnössä, jonka pohja-asiakirja ei ole jostakin Euroopan unionin toimielimestä peräisin oleva virallinen asiakirja, ei saa käsitellä aiheita, jotka on jo erikseen mainittu komission esittämässä ja parlamentin hyväksymässä meneillään olevan vuoden lainsäädäntö- ja työohjelmassa.

3 artikla

Menettely

1.   Seuraaville mietinnöille myönnetään lupa automaattisesti sen jälkeen, kun pyynnöstä on ilmoitettu valiokuntien puheenjohtajakokoukselle:

| — | täytäntöönpanokertomuksia koskevat mietinnöt, |
| --- | --- |

—

täytäntöönpanokertomuksia koskevat mietinnöt,

| — | vuosittaisia toiminta- ja seurantakertomuksia koskevat mietinnöt, jotka on lueteltu liitteessä 1. |
| --- | --- |

—

vuosittaisia toiminta- ja seurantakertomuksia koskevat mietinnöt, jotka on lueteltu liitteessä 1.

2.   Asianmukaisesti perustellut lupapyynnöt osoitetaan valiokuntien puheenjohtajakokoukselle, joka tarkastaa, että 1 ja 2 artiklassa mainittuja perusteita sekä 1 artiklassa asetettua kiintiötä on noudatettu. Kaikissa pyynnöissä on mainittava mietinnön tyyppi, tarkka otsikko ja mahdolliset pohja-asiakirjat.

3.   Valiokuntien puheenjohtajakokous antaa luvan strategisten mietintöjen laatimiseen mahdollisten toimivaltakiistojen ratkaisemisen jälkeen. Puheenjohtajakokous voi poliittisten ryhmien erityisestä pyynnöstä kumota tällaisen luvan enintään neljän parlamentin työviikon kuluessa.

4.   Valiokuntien puheenjohtajakokous välittää puheenjohtajakokouksen hyväksyttäväksi valiokunta-aloitteisia lainsäädäntömietintöjä ja valiokunta-aloitteisia muita kuin lainsäädäntömietintöjä koskevat pyynnöt, joiden se katsoo olevan perusteiden ja myönnetyn kiintiön mukaisia. Valiokuntien puheenjohtajakokous ilmoittaa samanaikaisesti puheenjohtajakokoukselle mahdollisista liitteissä 1 ja 2 luetelluista vuosittaisia toiminta- ja seurantakertomuksia koskevista mietinnöistä, täytäntöönpanokertomuksia koskevista mietinnöistä ja strategisista mietinnöistä, joille on myönnetty lupa.

5.   Puheenjohtajakokous tekee päätöksen valiokunta-aloitteisia lainsäädäntömietintöjä ja valiokunta-aloitteisia muita kuin lainsäädäntömietintöjä koskevista pyynnöistä enintään neljän parlamentin työviikon kuluessa siitä, kun valiokuntien puheenjohtajakokous on välittänyt ne sille, ellei se päätä poikkeuksellisesti pidentää päätöksentekoaikaa.

6.   Jos valiokunnan toimivalta laatia mietintö kiistetään, puheenjohtajakokous tekee päätöksen kuuden parlamentin työviikon kuluessa valiokuntien puheenjohtajakokouksen antaman suosituksen tai sen puuttuessa valiokuntien puheenjohtajakokouksen puheenjohtajan antaman suosituksen pohjalta. Jos puheenjohtajakokous ei tee päätöstä tämän määräajan kuluessa, suositus katsotaan hyväksytyksi (3).

4 artikla

Työjärjestyksen 50 artiklan soveltaminen – valiokuntien yhteistyömenettely (4)

1.   Työjärjestyksen 50 artiklan soveltamista koskevat pyynnöt esitetään viimeistään maanantaina, joka edeltää valiokuntien puheenjohtajakokouksen kuukausittaista kokousta, jossa käsitellään valiokunta-aloitteisten mietintöjen laatimista koskevat pyynnöt.

2.   Valiokuntien puheenjohtajakokous käsittelee valiokunta-aloitteisten mietintöjen laatimista ja 50 artiklan soveltamista koskevat pyynnöt kuukausittaisessa kokouksessaan.

3.   Jos kyseiset valiokunnat eivät pääse sopimukseen 50 artiklan soveltamista koskevasta pyynnöstä, puheenjohtajakokous tekee päätöksen kuuden parlamentin työviikon kuluessa valiokuntien puheenjohtajakokouksen antaman suosituksen tai sen puuttuessa valiokuntien puheenjohtajakokouksen puheenjohtajan antaman suosituksen pohjalta. Jos puheenjohtajakokous ei tee päätöstä tämän määräajan kuluessa, suositus katsotaan hyväksytyksi (5).

5 artikla

Loppumääräykset

1.   Vaalikauden lopulla valiokunta-aloitteisten mietintöjen laatimista koskevat pyynnöt on esitettävä viimeistään vaaleja edeltävän vuoden heinäkuussa. Tämän jälkeen pyyntöjä ei enää voida hyväksyä asianmukaisesti perusteltuja poikkeuksellisia pyyntöjä lukuun ottamatta.

2.   Valiokuntien puheenjohtajakokous antaa puheenjohtajakokoukselle kertomuksen valiokunta-aloitteisten mietintöjen laatimisesta kahden ja puolen vuoden välein.

3.   Tämä päätös tulee voimaan 12. joulukuuta 2002. Sillä kumotaan ja korvataan seuraavat päätökset:

| — | puheenjohtajakokouksen 9. joulukuuta 1999 tekemä päätös työjärjestyksen 48 artiklan mukaisten valiokunta-aloitteisten mietintöjen lupamenettelystä sekä 15. helmikuuta ja 17. toukokuuta 2001 tekemät päätökset aiemman päätöksen liitteen ajantasaistamisesta, |
| --- | --- |

—

puheenjohtajakokouksen 9. joulukuuta 1999 tekemä päätös työjärjestyksen 48 artiklan mukaisten valiokunta-aloitteisten mietintöjen lupamenettelystä sekä 15. helmikuuta ja 17. toukokuuta 2001 tekemät päätökset aiemman päätöksen liitteen ajantasaistamisesta,

| — | puheenjohtajakokouksen 15. kesäkuuta 2000 tekemä päätös muiden Euroopan unionin toimielinten tai laitosten Euroopan parlamentille tiedoksi antamista asiakirjoista laadittavien mietintöjen lupamenettelystä. |
| --- | --- |

—

puheenjohtajakokouksen 15. kesäkuuta 2000 tekemä päätös muiden Euroopan unionin toimielinten tai laitosten Euroopan parlamentille tiedoksi antamista asiakirjoista laadittavien mietintöjen lupamenettelystä.

LIITE 1

VUOSITTAISIA TOIMINTA- JA SEURANTAKERTOMUKSIA KOSKEVAT MIETINNÖT, JOIDEN LAATIMISEEN MYÖNNETÄÄN LUPA AUTOMAATTISESTI JA JOITA VOIDAAN SAMANAIKAISESTI LAATIA ENINTÄÄN KUUSI (PÄÄTÖKSEN 1 ARTIKLAN 2 KOHDAN JA 3 ARTIKLAN MUKAISESTI)

| | Ihmisoikeudet maailmassa ja Euroopan unionin ihmisoikeuspolitiikka – Ulkoasiainvaliokunta |
| --- | --- |

Ihmisoikeudet maailmassa ja Euroopan unionin ihmisoikeuspolitiikka – Ulkoasiainvaliokunta

| | Euroopan unionin aseidenviennin käytännesääntöjen toimintaohjeiden 8 kohdan mukainen neuvoston vuosikertomus – Ulkoasiainvaliokunta |
| --- | --- |

Euroopan unionin aseidenviennin käytännesääntöjen toimintaohjeiden 8 kohdan mukainen neuvoston vuosikertomus – Ulkoasiainvaliokunta

| | Kertomus yhteisön oikeuden soveltamisen valvonnasta – Oikeudellisten asioiden valiokunta |
| --- | --- |

Kertomus yhteisön oikeuden soveltamisen valvonnasta – Oikeudellisten asioiden valiokunta

| | Säädöskäytännön parantaminen – Toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden soveltaminen – Oikeudellisten asioiden valiokunta |
| --- | --- |

Säädöskäytännön parantaminen – Toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden soveltaminen – Oikeudellisten asioiden valiokunta

| | AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen toiminta – Kehitysyhteistyövaliokunta |
| --- | --- |

AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen toiminta – Kehitysyhteistyövaliokunta

| | Perusoikeuksien tila Euroopan unionissa – Kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunta |
| --- | --- |

Perusoikeuksien tila Euroopan unionissa – Kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunta

| | Miesten ja naisten tasa-arvo Euroopan unionissa – Naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunta |
| --- | --- |

Miesten ja naisten tasa-arvo Euroopan unionissa – Naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunta

| | Yhdennetty lähestymistapa miesten ja naisten tasa-arvoon valiokuntien työssä (vuosittainen kertomus) – Naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunta |
| --- | --- |

Yhdennetty lähestymistapa miesten ja naisten tasa-arvoon valiokuntien työssä (vuosittainen kertomus) – Naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunta

| | Koheesiokertomus – Aluekehitysvaliokunta |
| --- | --- |

Koheesiokertomus – Aluekehitysvaliokunta

| | Yhteisöjen taloudellisten etujen suojaaminen – petostentorjunta – Talousarvion valvontavaliokunta |
| --- | --- |

Yhteisöjen taloudellisten etujen suojaaminen – petostentorjunta – Talousarvion valvontavaliokunta

| | Euroopan investointipankin vuosikertomus – Talousarvion valvontavaliokunta / Talous- ja raha-asioiden valiokunta – joka toinen vuosi |
| --- | --- |

Euroopan investointipankin vuosikertomus – Talousarvion valvontavaliokunta / Talous- ja raha-asioiden valiokunta – joka toinen vuosi

| | Julkinen talous EMUssa – Talous- ja raha-asioiden valiokunta |
| --- | --- |

Julkinen talous EMUssa – Talous- ja raha-asioiden valiokunta

| | Euroopan talouden tila: valmistelukertomus yhdennetyistä politiikan suuntaviivoista ja erityisesti talouspolitiikan laajoista suuntaviivoista – Talous- ja raha-asioiden valiokunta |
| --- | --- |

Euroopan talouden tila: valmistelukertomus yhdennetyistä politiikan suuntaviivoista ja erityisesti talouspolitiikan laajoista suuntaviivoista – Talous- ja raha-asioiden valiokunta

| | Euroopan keskuspankin vuosikertomus – Talous- ja raha-asioiden valiokunta |
| --- | --- |

Euroopan keskuspankin vuosikertomus – Talous- ja raha-asioiden valiokunta

| | Kertomus kilpailupolitiikasta – Talous- ja raha-asioiden valiokunta |
| --- | --- |

Kertomus kilpailupolitiikasta – Talous- ja raha-asioiden valiokunta

| | Vuosittainen kertomus sisämarkkinoiden tulostaulusta – Sisämarkkinavaliokunta |
| --- | --- |

Vuosittainen kertomus sisämarkkinoiden tulostaulusta – Sisämarkkinavaliokunta

| | Vuosittainen kertomus kuluttajansuojasta – Sisämarkkinavaliokunta |
| --- | --- |

Vuosittainen kertomus kuluttajansuojasta – Sisämarkkinavaliokunta

| | Vuosittainen kertomus Solvit-järjestelmästä – Sisämarkkinavaliokunta |
| --- | --- |

Vuosittainen kertomus Solvit-järjestelmästä – Sisämarkkinavaliokunta

LIITE 2

VUOSITTAISIA TOIMINTA- JA SEURANTAKERTOMUKSIA KOSKEVAT MIETINNÖT, JOIDEN LAATIMISEEN MYÖNNETÄÄN LUPA AUTOMAATTISESTI JA JOTKA LIITTYVÄT TIETTYIHIN TYÖJÄRJESTYKSEN KOHTIIN (NÄIHIN EI SOVELLETA KUUDEN SAMANAIKAISESTI LAADITTAVAN MIETINNÖN ENIMMÄISKIINTIÖTÄ)

| | Vuosittainen kertomus parlamentin asiakirjojen julkisuudesta, työjärjestyksen 104 artiklan 7 kohta – Kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunta |
| --- | --- |

Vuosittainen kertomus parlamentin asiakirjojen julkisuudesta, työjärjestyksen 104 artiklan 7 kohta – Kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunta

| | Kertomus Euroopan tason poliittisista puolueista, työjärjestyksen 210 artiklan 6 kohta – Perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunta |
| --- | --- |

Kertomus Euroopan tason poliittisista puolueista, työjärjestyksen 210 artiklan 6 kohta – Perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunta

| | Kertomus vetoomusvaliokunnan käsittelyistä, työjärjestyksen 202 artiklan 8 kohta – Vetoomusvaliokunta |
| --- | --- |

Kertomus vetoomusvaliokunnan käsittelyistä, työjärjestyksen 202 artiklan 8 kohta – Vetoomusvaliokunta

| | Oikeusasiamiehen vuosikertomus, työjärjestyksen 205 artiklan 2 kohta – jälkimmäinen osa – Vetoomusvaliokunta |
| --- | --- |

Oikeusasiamiehen vuosikertomus, työjärjestyksen 205 artiklan 2 kohta – jälkimmäinen osa – Vetoomusvaliokunta

---

(1)  Tätä päätöstä on muutettu 26. kesäkuuta 2003 tehdyllä puheenjohtajakokouksen päätöksellä. Päätös on konsolidoitu 3. toukokuuta 2004. Päätöstä on muutettu uudestaan täysistunnossa 15. kesäkuuta 2006 hyväksytyllä, työjärjestyksen 48 artiklan tulkintaa koskevalla päätöksellä sekä 14. helmikuuta 2008 tehdyllä puheenjohtajakokouksen päätöksellä.

1

(2)  Valiokuntien, jotka aikovat laatia vuosittaisia toiminta- ja seurantakertomuksia koskevia mietintöjä työjärjestyksen 119 artiklan 1 kohdan tai muiden oikeudellisten määräysten nojalla (jotka sisältyvät liitteeseen 2), on ilmoitettava asiasta ennakolta valiokuntien puheenjohtajakokoukselle ja mainittava erityisesti asianomainen, perussopimuksista tai muista oikeudellisista määräyksistä, myös työjärjestyksestä, johtuva oikeusperusta. Valiokuntien puheenjohtajakokous ilmoittaa niistä puheenjohtajakokoukselle. Näille mietinnöille myönnetään automaattisesti lupa, eikä niihin sovelleta 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua kiintiötä.

2

(3)  Tämä kohta on lisätty täysistunnossa 15. kesäkuuta 2006 hyväksytyn, työjärjestyksen 48 artiklan tulkintaa koskevan päätöksen johdosta.

3

(4)  Tämä artikla on lisätty 26. kesäkuuta 2003 tehdyllä puheenjohtajakokouksen päätöksellä.

4

(5)  Tämä kohta on lisätty täysistunnossa 15. kesäkuuta 2006 hyväksytyn, työjärjestyksen 45 artiklan tulkintaa koskevan päätöksen johdosta.

5

---

LIITE XIX

KUMPPANUUTEEN PERUSTUVA EU-VIESTINTÄ

Tavoitteet ja periaatteet

| 1. | Euroopan parlamentti, neuvosto ja Euroopan komissio pitävät erittäin tärkeänä EU-asioita koskevan viestinnän parantamista, jotta Euroopan kansalaiset voisivat käyttää oikeuttaan osallistua demokraattiseen toimintaan unionissa, jossa päätökset tehdään mahdollisimman avoimesti ja mahdollisimman lähellä unionin kansalaisia. Tässä olisi noudatettava moniarvoisuuden, osallistumisen ja avoimuuden periaatteita. |
| --- | --- |

1.

Euroopan parlamentti, neuvosto ja Euroopan komissio pitävät erittäin tärkeänä EU-asioita koskevan viestinnän parantamista, jotta Euroopan kansalaiset voisivat käyttää oikeuttaan osallistua demokraattiseen toimintaan unionissa, jossa päätökset tehdään mahdollisimman avoimesti ja mahdollisimman lähellä unionin kansalaisia. Tässä olisi noudatettava moniarvoisuuden, osallistumisen ja avoimuuden periaatteita.

| 2. | Nämä kolme toimielintä haluavat kannustaa lähentämään näkökantoja Euroopan unionin viestinnän painopisteistä kokonaisuudessaan, edistää EU-lähestymistavasta saatavaa lisäarvoa EU-asioita koskevassa viestinnässä, helpottaa tietojen ja parhaiden käytäntöjen vaihtoa ja kehittää toimielinten välistä synergiavaikutusta näihin painopisteisiin liittyvää viestintää toteutettaessa sekä helpottaa tarvittaessa yhteistyötä toimielinten ja jäsenvaltioiden välillä. |
| --- | --- |

2.

Nämä kolme toimielintä haluavat kannustaa lähentämään näkökantoja Euroopan unionin viestinnän painopisteistä kokonaisuudessaan, edistää EU-lähestymistavasta saatavaa lisäarvoa EU-asioita koskevassa viestinnässä, helpottaa tietojen ja parhaiden käytäntöjen vaihtoa ja kehittää toimielinten välistä synergiavaikutusta näihin painopisteisiin liittyvää viestintää toteutettaessa sekä helpottaa tarvittaessa yhteistyötä toimielinten ja jäsenvaltioiden välillä.

| 3. | Kolme toimielintä ovat tietoisia siitä, että Euroopan unionia koskeva viestintä edellyttää EU:n toimielinten ja jäsenvaltioiden poliittista sitoutumista ja että jäsenvaltioilla on oma vastuunsa siitä, että niiden kansalaisille tiedotetaan EU-asioista. |
| --- | --- |

3.

Kolme toimielintä ovat tietoisia siitä, että Euroopan unionia koskeva viestintä edellyttää EU:n toimielinten ja jäsenvaltioiden poliittista sitoutumista ja että jäsenvaltioilla on oma vastuunsa siitä, että niiden kansalaisille tiedotetaan EU-asioista.

| 4. | Kolme toimielintä uskovat, että EU-asioita koskevassa tiedotus- ja viestintätoiminnassa kaikille olisi annettava mahdollisuus saada oikeaa ja monipuolista tietoa Euroopan unionista, ja sen olisi autettava kansalaisia käyttämään oikeuttaan tuoda esille mielipiteitään ja osallistua aktiivisesti julkiseen keskusteluun Euroopan unionia koskevista asioista. |
| --- | --- |

4.

Kolme toimielintä uskovat, että EU-asioita koskevassa tiedotus- ja viestintätoiminnassa kaikille olisi annettava mahdollisuus saada oikeaa ja monipuolista tietoa Euroopan unionista, ja sen olisi autettava kansalaisia käyttämään oikeuttaan tuoda esille mielipiteitään ja osallistua aktiivisesti julkiseen keskusteluun Euroopan unionia koskevista asioista.

| 5. | Kolme toimielintä tukevat monikielisyyden ja kulttuurisen monimuotoisuuden kunnioittamista toteuttaessaan tiedotus- ja viestintätoimiaan. |
| --- | --- |

5.

Kolme toimielintä tukevat monikielisyyden ja kulttuurisen monimuotoisuuden kunnioittamista toteuttaessaan tiedotus- ja viestintätoimiaan.

| 6. | Kolme toimielintä ovat poliittisesti sitoutuneet edellä mainittujen tavoitteiden saavuttamiseen. Ne kannustavat muita EU:n toimielimiä ja elimiä tukemaan ponnistelujaan ja osallistumaan halutessaan tämän lähestymistavan toteuttamiseen. |
| --- | --- |

6.

Kolme toimielintä ovat poliittisesti sitoutuneet edellä mainittujen tavoitteiden saavuttamiseen. Ne kannustavat muita EU:n toimielimiä ja elimiä tukemaan ponnistelujaan ja osallistumaan halutessaan tämän lähestymistavan toteuttamiseen.

Kumppanuuteen perustuva lähestymistapa

| 7. | Kolme toimielintä ovat tietoisia siitä, että EU-asioita koskevaan viestintähaasteeseen on tärkeää vastata jäsenvaltioiden ja EU:n toimielinten välisellä kumppanuudella tehokkaan viestinnän ja puolueettoman tiedotuksen takaamiseksi mahdollisimman laajalle yleisölle asianmukaisella tasolla.
  Ne haluavat kehittää synergioita kansallisten, alueellisten ja paikallisten viranomaisten sekä kansalaisyhteiskunnan edustajien kanssa.
  Ne haluaisivat vahvistaa tässä tarkoituksessa käytännönläheistä kumppanuuteen perustuvaa lähestymistapaa. |
| --- | --- |

7.

Kolme toimielintä ovat tietoisia siitä, että EU-asioita koskevaan viestintähaasteeseen on tärkeää vastata jäsenvaltioiden ja EU:n toimielinten välisellä kumppanuudella tehokkaan viestinnän ja puolueettoman tiedotuksen takaamiseksi mahdollisimman laajalle yleisölle asianmukaisella tasolla.

Ne haluavat kehittää synergioita kansallisten, alueellisten ja paikallisten viranomaisten sekä kansalaisyhteiskunnan edustajien kanssa.

Ne haluaisivat vahvistaa tässä tarkoituksessa käytännönläheistä kumppanuuteen perustuvaa lähestymistapaa.

| 8. | Ne muistuttavat tässä yhteydessä, että toimielinten tiedotusyhteistyöryhmän (IGI) keskeisenä tehtävänä toimielinten korkean tason kehyksenä on rohkaista keskustelua EU:hun liittyvästä tiedotuksesta ja viestinnästä synergiavaikutuksen ja täydentävyyden vahvistamiseksi. IGI, jonka puheenjohtajina toimivat Euroopan parlamentin, neuvoston ja Euroopan komission edustajat ja johon alueiden komitean ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitean edustajat osallistuvat tarkkailijoina, kokoontuu periaatteessa kahdesti vuodessa. |
| --- | --- |

8.

Ne muistuttavat tässä yhteydessä, että toimielinten tiedotusyhteistyöryhmän (IGI) keskeisenä tehtävänä toimielinten korkean tason kehyksenä on rohkaista keskustelua EU:hun liittyvästä tiedotuksesta ja viestinnästä synergiavaikutuksen ja täydentävyyden vahvistamiseksi. IGI, jonka puheenjohtajina toimivat Euroopan parlamentin, neuvoston ja Euroopan komission edustajat ja johon alueiden komitean ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitean edustajat osallistuvat tarkkailijoina, kokoontuu periaatteessa kahdesti vuodessa.

Yhteisen työskentelyn kehys

Kolme toimielintä aikovat tehdä yhteistyötä seuraavalta pohjalta:

| 9. | Kolme toimielintä määrittelevät IGI:n puitteissa vuosittain rajatun määrän yhteisiä viestinnän painopisteitä kunkin EU:n toimielimen ja jäsenvaltion vastatessa edelleen omasta viestintästrategiastaan ja painopisteistään. |
| --- | --- |

9.

Kolme toimielintä määrittelevät IGI:n puitteissa vuosittain rajatun määrän yhteisiä viestinnän painopisteitä kunkin EU:n toimielimen ja jäsenvaltion vastatessa edelleen omasta viestintästrategiastaan ja painopisteistään.

| 10. | Nämä painopisteet perustuvat EU:n toimielinten ja elinten sisäisissä menettelyissään yksilöimiin viestinnän painopisteisiin, jotka täydentävät tarvittaessa jäsenvaltioiden strategisia näkemyksiä ja alan toimia kansalaisten odotukset huomioon ottaen. |
| --- | --- |

10.

Nämä painopisteet perustuvat EU:n toimielinten ja elinten sisäisissä menettelyissään yksilöimiin viestinnän painopisteisiin, jotka täydentävät tarvittaessa jäsenvaltioiden strategisia näkemyksiä ja alan toimia kansalaisten odotukset huomioon ottaen.

| 11. | Kolme toimielintä ja jäsenvaltiot pyrkivät antamaan asianmukaista tukea määriteltyjä painopisteitä koskevalle viestinnälle. |
| --- | --- |

11.

Kolme toimielintä ja jäsenvaltiot pyrkivät antamaan asianmukaista tukea määriteltyjä painopisteitä koskevalle viestinnälle.

| 12. | Viestinnästä vastaavien jäsenvaltioiden ja EU:n toimielinten yksiköiden olisi oltava yhteydessä toisiinsa yhteisten viestinnän painopisteiden onnistuneen täytäntöönpanon ja muiden EU:n viestintään liittyvien toimintojen varmistamiseksi tarvittaessa asianmukaisten hallinnollisten järjestelyjen pohjalta. |
| --- | --- |

12.

Viestinnästä vastaavien jäsenvaltioiden ja EU:n toimielinten yksiköiden olisi oltava yhteydessä toisiinsa yhteisten viestinnän painopisteiden onnistuneen täytäntöönpanon ja muiden EU:n viestintään liittyvien toimintojen varmistamiseksi tarvittaessa asianmukaisten hallinnollisten järjestelyjen pohjalta.

| 13. | Toimielimiä ja jäsenvaltioita pyydetään vaihtamaan tietoja muista EU:hun liittyvistä viestintätoimista, erityisesti toimielinten ja elinten suunnittelemista alakohtaisista viestintätoimista, silloin kun ne johtavat tiedotuskampanjoihin jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

13.

Toimielimiä ja jäsenvaltioita pyydetään vaihtamaan tietoja muista EU:hun liittyvistä viestintätoimista, erityisesti toimielinten ja elinten suunnittelemista alakohtaisista viestintätoimista, silloin kun ne johtavat tiedotuskampanjoihin jäsenvaltioissa.

| 14. | Komissiota pyydetään raportoimaan aina vuoden alussa muille EU:n toimielimille tärkeimmistä saavutuksista edellisen vuoden yhteisten viestinnän painopisteiden täytäntöönpanossa. |
| --- | --- |

14.

Komissiota pyydetään raportoimaan aina vuoden alussa muille EU:n toimielimille tärkeimmistä saavutuksista edellisen vuoden yhteisten viestinnän painopisteiden täytäntöönpanossa.

| 15. | Tämä poliittinen julistus allekirjoitettiin kahdentenakymmenentenätoisena päivänä lokakuuta vuonna kaksituhattakahdeksan. |
| --- | --- |

15.

Tämä poliittinen julistus allekirjoitettiin kahdentenakymmenentenätoisena päivänä lokakuuta vuonna kaksituhattakahdeksan.

---

LIITE XX

YHTEISPÄÄTÖSMENETTELYYN SOVELLETTAVIA KÄYTÄNNÖN MENETTELYTAPOJA KOSKEVA 13 PÄIVÄNÄ KESÄKUUTA 2007 ANNETTU EUROOPAN PARLAMENTIN, NEUVOSTON JA KOMISSION YHTEINEN JULISTUS (EUROOPAN YHTEISÖN PERUSTAMISSOPIMUKSEN 251 ARTIKLA) (1)

YLEISET PERIAATTEET

| 1. | Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio, jäljempänä yhdessä ’toimielimet’, toteavat, että nykyinen käytäntö, joka käsittää neuvoston puheenjohtajavaltion, komission ja Euroopan parlamentin asiasta vastaavien valiokuntien puheenjohtajien ja/tai esittelijöiden välisiä sekä sovittelukomitean puheenjohtajien välisiä keskusteluyhteyksiä, on osoittautunut hyväksi. |
| --- | --- |

1.

Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio, jäljempänä yhdessä ’toimielimet’, toteavat, että nykyinen käytäntö, joka käsittää neuvoston puheenjohtajavaltion, komission ja Euroopan parlamentin asiasta vastaavien valiokuntien puheenjohtajien ja/tai esittelijöiden välisiä sekä sovittelukomitean puheenjohtajien välisiä keskusteluyhteyksiä, on osoittautunut hyväksi.

| 2. | Toimielimet vahvistavat, että tätä käytäntöä, jota on kehitetty kaikissa yhteispäätösmenettelyn vaiheissa, on edelleen rohkaistava. Toimielimet sitoutuvat tarkastelemaan työskentelymenetelmiään käyttääkseen entistä tehokkaammin hyväksi kaikkia yhteispäätösmenettelyn tarjoamia mahdollisuuksia EY:n perustamissopimuksen mukaisesti. |
| --- | --- |

2.

Toimielimet vahvistavat, että tätä käytäntöä, jota on kehitetty kaikissa yhteispäätösmenettelyn vaiheissa, on edelleen rohkaistava. Toimielimet sitoutuvat tarkastelemaan työskentelymenetelmiään käyttääkseen entistä tehokkaammin hyväksi kaikkia yhteispäätösmenettelyn tarjoamia mahdollisuuksia EY:n perustamissopimuksen mukaisesti.

| 3. | Tällä yhteisellä julistuksella selvennetään näitä työskentelymenetelmiä ja niihin sovellettavia käytännön järjestelyjä. Sillä täydennetään toimielinten välistä sopimusta paremmasta lainsäädännöstä (2) ja erityisesti sen yhteispäätösmenettelyyn liittyviä määräyksiä. Toimielimet sitoutuvat täysin noudattamaan näitä sitoumuksia avoimuutta, vastuuvelvollisuutta ja tehokkuutta koskevien periaatteiden mukaisesti. Tältä osin toimielinten olisi kiinnitettävä erityistä huomiota ehdotusten yksinkertaistamiseen noudattaen samalla kuitenkin yhteisön säännöstöä. |
| --- | --- |

3.

Tällä yhteisellä julistuksella selvennetään näitä työskentelymenetelmiä ja niihin sovellettavia käytännön järjestelyjä. Sillä täydennetään toimielinten välistä sopimusta paremmasta lainsäädännöstä (2) ja erityisesti sen yhteispäätösmenettelyyn liittyviä määräyksiä. Toimielimet sitoutuvat täysin noudattamaan näitä sitoumuksia avoimuutta, vastuuvelvollisuutta ja tehokkuutta koskevien periaatteiden mukaisesti. Tältä osin toimielinten olisi kiinnitettävä erityistä huomiota ehdotusten yksinkertaistamiseen noudattaen samalla kuitenkin yhteisön säännöstöä.

| 4. | Toimielimet toimivat vilpittömässä yhteistyössä menettelyn aikana lähentääkseen mahdollisimman paljon kantojaan ja edistääkseen siten mahdollisuuksien mukaan kyseisen säädöksen hyväksymistä menettelyn varhaisessa vaiheessa. |
| --- | --- |

4.

Toimielimet toimivat vilpittömässä yhteistyössä menettelyn aikana lähentääkseen mahdollisimman paljon kantojaan ja edistääkseen siten mahdollisuuksien mukaan kyseisen säädöksen hyväksymistä menettelyn varhaisessa vaiheessa.

| 5. | Tässä tarkoituksessa ne tekevät yhteistyötä asianmukaisten toimielinten välisten yhteyksien avulla seuratakseen yhteispäätösmenettelyn kaikissa vaiheissa työn edistymistä ja selvittääkseen, missä määrin lähentymistä on tapahtunut. |
| --- | --- |

5.

Tässä tarkoituksessa ne tekevät yhteistyötä asianmukaisten toimielinten välisten yhteyksien avulla seuratakseen yhteispäätösmenettelyn kaikissa vaiheissa työn edistymistä ja selvittääkseen, missä määrin lähentymistä on tapahtunut.

| 6. | Toimielimet sitoutuvat omia työjärjestyksiään noudattaen vaihtamaan säännöllisesti tietoja yhteispäätösmenettelyssä käsiteltävien asioiden edistymisestä. Ne huolehtivat siitä, että niiden työskentelyaikataulut sovitetaan mahdollisuuksien mukaan yhteen, jotta menettely voidaan suorittaa johdonmukaisella ja yhdenmukaisuuteen pyrkivällä tavalla. Sen vuoksi ne pyrkivät laatimaan kullekin lainsäädäntöehdotukselle alustavan aikataulun kyseisen ehdotuksen lopulliseen hyväksymiseen johtavista eri vaiheista, kunnioittaen samalla täysipainoisesti päätöksentekomenettelyn poliittista luonnetta. |
| --- | --- |

6.

Toimielimet sitoutuvat omia työjärjestyksiään noudattaen vaihtamaan säännöllisesti tietoja yhteispäätösmenettelyssä käsiteltävien asioiden edistymisestä. Ne huolehtivat siitä, että niiden työskentelyaikataulut sovitetaan mahdollisuuksien mukaan yhteen, jotta menettely voidaan suorittaa johdonmukaisella ja yhdenmukaisuuteen pyrkivällä tavalla. Sen vuoksi ne pyrkivät laatimaan kullekin lainsäädäntöehdotukselle alustavan aikataulun kyseisen ehdotuksen lopulliseen hyväksymiseen johtavista eri vaiheista, kunnioittaen samalla täysipainoisesti päätöksentekomenettelyn poliittista luonnetta.

| 7. | Toimielimet tekevät yhteistyötä yhteispäätösmenettelyn aikana usein kolmikantakokousten puitteissa. Kolmikantajärjestely on osoittautunut tehokkaaksi ja joustavaksi, koska se lisää huomattavasti mahdollisuuksia päästä sopimukseen ensimmäisessä ja toisessa käsittelyssä sekä helpottaa sovittelukomitean työn valmistelua. |
| --- | --- |

7.

Toimielimet tekevät yhteistyötä yhteispäätösmenettelyn aikana usein kolmikantakokousten puitteissa. Kolmikantajärjestely on osoittautunut tehokkaaksi ja joustavaksi, koska se lisää huomattavasti mahdollisuuksia päästä sopimukseen ensimmäisessä ja toisessa käsittelyssä sekä helpottaa sovittelukomitean työn valmistelua.

| 8. | Nämä kolmikantakokoukset järjestetään yleensä epävirallisina. Niitä voidaan pitää menettelyn kaikissa vaiheissa ja edustuksen eri tasoilla odotetun keskustelun luonteesta riippuen. Kukin toimielin nimeää työjärjestyksensä mukaisesti omat osallistujansa kuhunkin kokoukseen, määrittelee valtuutuksensa neuvotteluille ja tiedottaa muille toimielimille kokousjärjestelyistä hyvissä ajoin. |
| --- | --- |

8.

Nämä kolmikantakokoukset järjestetään yleensä epävirallisina. Niitä voidaan pitää menettelyn kaikissa vaiheissa ja edustuksen eri tasoilla odotetun keskustelun luonteesta riippuen. Kukin toimielin nimeää työjärjestyksensä mukaisesti omat osallistujansa kuhunkin kokoukseen, määrittelee valtuutuksensa neuvotteluille ja tiedottaa muille toimielimille kokousjärjestelyistä hyvissä ajoin.

| 9. | Ehdotukset kompromissiteksteiksi, joista on tarkoitus keskustella tulevassa kokouksessa, toimitetaan mahdollisuuksien mukaan etukäteen kaikille osallistujille. Avoimuuden lisäämiseksi kolmikantakokouksista, jotka pidetään Euroopan parlamentissa ja neuvostossa ilmoitetaan julkisuuteen, jos se on käytännön kannalta mahdollista. |
| --- | --- |

9.

Ehdotukset kompromissiteksteiksi, joista on tarkoitus keskustella tulevassa kokouksessa, toimitetaan mahdollisuuksien mukaan etukäteen kaikille osallistujille. Avoimuuden lisäämiseksi kolmikantakokouksista, jotka pidetään Euroopan parlamentissa ja neuvostossa ilmoitetaan julkisuuteen, jos se on käytännön kannalta mahdollista.

| 10. | Neuvoston puheenjohtajavaltio pyrkii osallistumaan parlamentin valiokuntien kokouksiin. Se tarkastelee tapauskohtaisesti pyynnöt, joissa sitä pyydetään antamaan tietoja neuvoston kannasta. |
| --- | --- |

10.

Neuvoston puheenjohtajavaltio pyrkii osallistumaan parlamentin valiokuntien kokouksiin. Se tarkastelee tapauskohtaisesti pyynnöt, joissa sitä pyydetään antamaan tietoja neuvoston kannasta.

ENSIMMÄINEN KÄSITTELY

| 11. | Toimielimet toimivat vilpittömässä yhteistyössä lähentääkseen mahdollisimman paljon kantojaan, jotta säädös voidaan aina, kun se on mahdollista, hyväksyä ensimmäisessä käsittelyssä. |
| --- | --- |

11.

Toimielimet toimivat vilpittömässä yhteistyössä lähentääkseen mahdollisimman paljon kantojaan, jotta säädös voidaan aina, kun se on mahdollista, hyväksyä ensimmäisessä käsittelyssä.

Sopimukseen pääsy Euroopan parlamentin ensimmäisessä käsittelyssä

| 12. | Työskentelyn helpottamiseksi ensimmäisessä käsittelyssä luodaan asianmukaiset yhteydet. |
| --- | --- |

12.

Työskentelyn helpottamiseksi ensimmäisessä käsittelyssä luodaan asianmukaiset yhteydet.

| 13. | Komissio helpottaa tällaisia yhteyksiä ja käyttää aloiteoikeuttaan rakentavasti pyrkien Euroopan parlamentin ja neuvoston kantojen lähentymiseen ottaen asianmukaisesti huomioon toimielinten välisen tasapainon ja noudattaen sille perustamissopimuksessa annettua tehtävää. |
| --- | --- |

13.

Komissio helpottaa tällaisia yhteyksiä ja käyttää aloiteoikeuttaan rakentavasti pyrkien Euroopan parlamentin ja neuvoston kantojen lähentymiseen ottaen asianmukaisesti huomioon toimielinten välisen tasapainon ja noudattaen sille perustamissopimuksessa annettua tehtävää.

| 14. | Jos sopimukseen päästään kolmikantakokousten epävirallisissa neuvotteluissa, pysyvien edustajien komitean (Coreper) puheenjohtaja välittää parlamentin asiasta vastaavan valiokunnan puheenjohtajalle osoitetulla kirjeellä sopimuksen asiasisällön yksityiskohdat komission ehdotukseen esitettyinä tarkistuksina. Kirjeessä ilmoitetaan neuvoston halukkuus hyväksyä neuvottelujen tulos, jonka oikeudellinen ja kielellinen tarkistus tehdään myöhemmin, mikäli se vahvistetaan täysistunnon äänestyksessä. Kirjeestä toimitetaan jäljennös komissiolle. |
| --- | --- |

14.

Jos sopimukseen päästään kolmikantakokousten epävirallisissa neuvotteluissa, pysyvien edustajien komitean (Coreper) puheenjohtaja välittää parlamentin asiasta vastaavan valiokunnan puheenjohtajalle osoitetulla kirjeellä sopimuksen asiasisällön yksityiskohdat komission ehdotukseen esitettyinä tarkistuksina. Kirjeessä ilmoitetaan neuvoston halukkuus hyväksyä neuvottelujen tulos, jonka oikeudellinen ja kielellinen tarkistus tehdään myöhemmin, mikäli se vahvistetaan täysistunnon äänestyksessä. Kirjeestä toimitetaan jäljennös komissiolle.

| 15. | Jos asiasta sopiminen ensimmäisessä käsittelyssä näyttää tässä yhteydessä varmalta, olisi aikomuksesta päästä sopimukseen ilmoitettava mahdollisimman aikaisessa vaiheessa. |
| --- | --- |

15.

Jos asiasta sopiminen ensimmäisessä käsittelyssä näyttää tässä yhteydessä varmalta, olisi aikomuksesta päästä sopimukseen ilmoitettava mahdollisimman aikaisessa vaiheessa.

Sopimukseen pääsy yhteisestä kannasta

| 16. | Jos sopimukseen ei ole päästy Euroopan parlamentin ensimmäisessä käsittelyssä, yhteydenpitoa voidaan jatkaa sopimukseen pääsemiseksi yhteisestä kannasta. |
| --- | --- |

16.

Jos sopimukseen ei ole päästy Euroopan parlamentin ensimmäisessä käsittelyssä, yhteydenpitoa voidaan jatkaa sopimukseen pääsemiseksi yhteisestä kannasta.

| 17. | Komissio helpottaa tällaisia yhteyksiä ja käyttää aloiteoikeuttaan rakentavasti pyrkien Euroopan parlamentin ja neuvoston kantojen lähentymiseen ottaen asianmukaisesti huomioon toimielinten välisen tasapainon ja noudattaen sille perustamissopimuksessa annettua tehtävää. |
| --- | --- |

17.

Komissio helpottaa tällaisia yhteyksiä ja käyttää aloiteoikeuttaan rakentavasti pyrkien Euroopan parlamentin ja neuvoston kantojen lähentymiseen ottaen asianmukaisesti huomioon toimielinten välisen tasapainon ja noudattaen sille perustamissopimuksessa annettua tehtävää.

| 18. | Jos sopimukseen päästään tässä vaiheessa, parlamentin asiasta vastaavan valiokunnan puheenjohtaja ilmoittaa Coreperin puheenjohtajalle osoitetulla kirjeellä täysistunnolle antamastaan suosituksesta hyväksyä ilman tarkistuksia neuvoston yhteinen kanta, mikäli neuvosto vahvistaa sen. Yhteisen kannan oikeudellinen ja kielellinen tarkistus tehdään myöhemmin. Kirjeestä toimitetaan jäljennös komissiolle. |
| --- | --- |

18.

Jos sopimukseen päästään tässä vaiheessa, parlamentin asiasta vastaavan valiokunnan puheenjohtaja ilmoittaa Coreperin puheenjohtajalle osoitetulla kirjeellä täysistunnolle antamastaan suosituksesta hyväksyä ilman tarkistuksia neuvoston yhteinen kanta, mikäli neuvosto vahvistaa sen. Yhteisen kannan oikeudellinen ja kielellinen tarkistus tehdään myöhemmin. Kirjeestä toimitetaan jäljennös komissiolle.

TOINEN KÄSITTELY

| 19. | Neuvosto esittää perusteluissaan mahdollisimman selvästi perusteet, jotka ovat johtaneet neuvoston yhteisen kannan vahvistamiseen. Toisessa käsittelyssään Euroopan parlamentti ottaa nämä perusteet ja komission kannan mahdollisimman tarkasti huomioon. |
| --- | --- |

19.

Neuvosto esittää perusteluissaan mahdollisimman selvästi perusteet, jotka ovat johtaneet neuvoston yhteisen kannan vahvistamiseen. Toisessa käsittelyssään Euroopan parlamentti ottaa nämä perusteet ja komission kannan mahdollisimman tarkasti huomioon.

| 20. | Neuvosto pyrkii ennen yhteisen kannan toimittamista sopimaan Euroopan parlamenttia ja komissiota kuullen sen toimittamisajankohdasta varmistaakseen lainsäädäntömenettelyn mahdollisimman suuren tehokkuuden toisessa käsittelyssä. |
| --- | --- |

20.

Neuvosto pyrkii ennen yhteisen kannan toimittamista sopimaan Euroopan parlamenttia ja komissiota kuullen sen toimittamisajankohdasta varmistaakseen lainsäädäntömenettelyn mahdollisimman suuren tehokkuuden toisessa käsittelyssä.

Sopimukseen pääsy Euroopan parlamentin toisessa käsittelyssä

| 21. | Asianmukaisia yhteyksiä jatketaan niin pian, kuin neuvoston yhteinen kanta on toimitettu Euroopan parlamentille, jotta kunkin toimielimen kanta tulisi paremmin ymmärretyksi ja lainsäädäntömenettely saataisiin mahdollisimman nopeasti päätökseen. |
| --- | --- |

21.

Asianmukaisia yhteyksiä jatketaan niin pian, kuin neuvoston yhteinen kanta on toimitettu Euroopan parlamentille, jotta kunkin toimielimen kanta tulisi paremmin ymmärretyksi ja lainsäädäntömenettely saataisiin mahdollisimman nopeasti päätökseen.

| 22. | Komissio helpottaa tällaisia yhteyksiä ja antaa lausuntonsa pyrkien Euroopan parlamentin ja neuvoston kantojen lähentymiseen ottaen asianmukaisesti huomioon toimielinten välisen tasapainon ja noudattaen sille perustamissopimuksessa annettua tehtävää. |
| --- | --- |

22.

Komissio helpottaa tällaisia yhteyksiä ja antaa lausuntonsa pyrkien Euroopan parlamentin ja neuvoston kantojen lähentymiseen ottaen asianmukaisesti huomioon toimielinten välisen tasapainon ja noudattaen sille perustamissopimuksessa annettua tehtävää.

| 23. | Jos sopimukseen päästään kolmikantakokousten epävirallisissa neuvotteluissa, Coreperin puheenjohtaja toimittaa Euroopan parlamentin asiasta vastaavan valiokunnan puheenjohtajalle osoitetulla kirjeellä sopimuksen asiasisällön yksityiskohdat neuvoston yhteiseen kantaan esitettyinä tarkistuksina. Kirjeessä ilmoitetaan neuvoston halukkuus hyväksyä neuvottelujen tulos, jonka oikeudellinen ja kielellinen tarkistus tehdään myöhemmin, mikäli se vahvistetaan täysistunnon äänestyksessä. Kirjeestä toimitetaan jäljennös komissiolle. |
| --- | --- |

23.

Jos sopimukseen päästään kolmikantakokousten epävirallisissa neuvotteluissa, Coreperin puheenjohtaja toimittaa Euroopan parlamentin asiasta vastaavan valiokunnan puheenjohtajalle osoitetulla kirjeellä sopimuksen asiasisällön yksityiskohdat neuvoston yhteiseen kantaan esitettyinä tarkistuksina. Kirjeessä ilmoitetaan neuvoston halukkuus hyväksyä neuvottelujen tulos, jonka oikeudellinen ja kielellinen tarkistus tehdään myöhemmin, mikäli se vahvistetaan täysistunnon äänestyksessä. Kirjeestä toimitetaan jäljennös komissiolle.

SOVITTELU

| 24. | Jos käy ilmi, että neuvosto ei voi hyväksyä kaikkia Euroopan parlamentin toisessa käsittelyssä ehdottamia tarkistuksia, järjestetään ensimmäinen kolmikantakokous, kun neuvosto on valmis esittämään kantansa. Kukin toimielin määrää työjärjestyksensä mukaisesti omat osallistujansa kuhunkin kokoukseen ja määrittelee neuvotteluvaltuutuksensa. Komissio ilmoittaa mahdollisimman aikaisessa vaiheessa molemmille valtuuskunnille aikomuksistaan sen lausunnon osalta, jonka se antaa Euroopan parlamentin toisessa käsittelyssä esittämistä tarkistuksista. |
| --- | --- |

24.

Jos käy ilmi, että neuvosto ei voi hyväksyä kaikkia Euroopan parlamentin toisessa käsittelyssä ehdottamia tarkistuksia, järjestetään ensimmäinen kolmikantakokous, kun neuvosto on valmis esittämään kantansa. Kukin toimielin määrää työjärjestyksensä mukaisesti omat osallistujansa kuhunkin kokoukseen ja määrittelee neuvotteluvaltuutuksensa. Komissio ilmoittaa mahdollisimman aikaisessa vaiheessa molemmille valtuuskunnille aikomuksistaan sen lausunnon osalta, jonka se antaa Euroopan parlamentin toisessa käsittelyssä esittämistä tarkistuksista.

| 25. | Kolmikantakokouksia järjestetään koko sovittelumenettelyn ajan, ja niiden tarkoituksena on selvittää jäljellä olevia kysymyksiä ja pohjustaa sopimukseen pääsyä sovittelukomiteassa. Kolmikantakokousten tuloksista keskustellaan ja ne voidaan hyväksyä kummankin toimielimen kokouksissa. |
| --- | --- |

25.

Kolmikantakokouksia järjestetään koko sovittelumenettelyn ajan, ja niiden tarkoituksena on selvittää jäljellä olevia kysymyksiä ja pohjustaa sopimukseen pääsyä sovittelukomiteassa. Kolmikantakokousten tuloksista keskustellaan ja ne voidaan hyväksyä kummankin toimielimen kokouksissa.

| 26. | Neuvoston puheenjohtaja kutsuu sovittelukomitean koolle yhteisymmärryksessä Euroopan parlamentin puhemiehen kanssa ja ottaen perustamissopimuksen määräykset asianmukaisesti huomioon. |
| --- | --- |

26.

Neuvoston puheenjohtaja kutsuu sovittelukomitean koolle yhteisymmärryksessä Euroopan parlamentin puhemiehen kanssa ja ottaen perustamissopimuksen määräykset asianmukaisesti huomioon.

| 27. | Komissio osallistuu sovittelukomitean työhön ja tekee tarpeelliset aloitteet edistääkseen Euroopan parlamentin ja neuvoston kantojen lähentymistä. Tällaisia aloitteita voivat olla esimerkiksi ehdotukset kompromissiteksteiksi, joissa otetaan huomioon Euroopan parlamentin ja neuvoston kannat; komissio noudattaa asianmukaisesti sille perustamissopimuksessa annettua tehtävää. |
| --- | --- |

27.

Komissio osallistuu sovittelukomitean työhön ja tekee tarpeelliset aloitteet edistääkseen Euroopan parlamentin ja neuvoston kantojen lähentymistä. Tällaisia aloitteita voivat olla esimerkiksi ehdotukset kompromissiteksteiksi, joissa otetaan huomioon Euroopan parlamentin ja neuvoston kannat; komissio noudattaa asianmukaisesti sille perustamissopimuksessa annettua tehtävää.

| 28. | Euroopan parlamentin puhemies ja neuvoston puheenjohtaja toimivat yhdessä sovittelukomitean puheenjohtajina. Puheenjohtajat toimivat vuorotellen puheenjohtajina sovittelukomitean kokouksissa. |
| --- | --- |

28.

Euroopan parlamentin puhemies ja neuvoston puheenjohtaja toimivat yhdessä sovittelukomitean puheenjohtajina. Puheenjohtajat toimivat vuorotellen puheenjohtajina sovittelukomitean kokouksissa.

| 29. | Sovittelukomitean puheenjohtajat vahvistavat yhdessä sovittelukomitean kokousten ajankohdat ja esityslistat, jotta sovittelukomitean toiminta olisi tehokasta koko sovittelumenettelyn ajan. Komissiota kuullaan suunniteltujen ajankohtien johdosta. Euroopan parlamentti ja neuvosto varaavat sovittelukomitean työlle alustavasti asianmukaiset ajankohdat ja ilmoittavat ne komissiolle. |
| --- | --- |

29.

Sovittelukomitean puheenjohtajat vahvistavat yhdessä sovittelukomitean kokousten ajankohdat ja esityslistat, jotta sovittelukomitean toiminta olisi tehokasta koko sovittelumenettelyn ajan. Komissiota kuullaan suunniteltujen ajankohtien johdosta. Euroopan parlamentti ja neuvosto varaavat sovittelukomitean työlle alustavasti asianmukaiset ajankohdat ja ilmoittavat ne komissiolle.

| 30. | Sovittelukomitean puheenjohtajat voivat ottaa sovittelukomitean yksittäisen kokouksen esityslistalle useita asioita. Pääaiheiden (”B-kohdat”) eli asioiden, joista ei ole vielä päästy sopimukseen, ohella kokouksissa voidaan aloittaa/päättää sovittelumenettelyjä muista aiheista (”A-kohdat”) ilman keskustelua. |
| --- | --- |

30.

Sovittelukomitean puheenjohtajat voivat ottaa sovittelukomitean yksittäisen kokouksen esityslistalle useita asioita. Pääaiheiden (”B-kohdat”) eli asioiden, joista ei ole vielä päästy sopimukseen, ohella kokouksissa voidaan aloittaa/päättää sovittelumenettelyjä muista aiheista (”A-kohdat”) ilman keskustelua.

| 31. | Euroopan parlamentti ja neuvosto noudattavat määräaikoja koskevia perustamissopimuksen määräyksiä ottaen kuitenkin mahdollisuuksien mukaan huomioon aikataulujen asettamat vaatimukset, erityisesti ne, jotka aiheutuvat kausista, joina toimielinten toiminta on keskeytyksissä, sekä Euroopan parlamentin vaaleista. Ajan, jolloin toiminta on keskeytyksissä, on kaikissa tapauksissa oltava mahdollisimman lyhyt. |
| --- | --- |

31.

Euroopan parlamentti ja neuvosto noudattavat määräaikoja koskevia perustamissopimuksen määräyksiä ottaen kuitenkin mahdollisuuksien mukaan huomioon aikataulujen asettamat vaatimukset, erityisesti ne, jotka aiheutuvat kausista, joina toimielinten toiminta on keskeytyksissä, sekä Euroopan parlamentin vaaleista. Ajan, jolloin toiminta on keskeytyksissä, on kaikissa tapauksissa oltava mahdollisimman lyhyt.

| 32. | Sovittelukomitea kokoontuu vuorotellen Euroopan parlamentin ja neuvoston tiloissa jakaakseen tasapuolisesti toimitilat sekä myös tulkkauspalvelut. |
| --- | --- |

32.

Sovittelukomitea kokoontuu vuorotellen Euroopan parlamentin ja neuvoston tiloissa jakaakseen tasapuolisesti toimitilat sekä myös tulkkauspalvelut.

| 33. | Sovittelukomitealla on oltava käytössään komission ehdotus, neuvoston yhteinen kanta, viimeksi mainittua koskeva komission lausunto, Euroopan parlamentin esittämät tarkistukset, komission lausunto tarkistuksista sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston valtuuskuntien yhteinen työasiakirja. Työasiakirjan tarkoituksena on auttaa sen käyttäjiä tunnistamaan käsiteltävät asiat helposti ja viittaamaan niihin tehokkaasti. Komissio antaa lausuntonsa pääsääntöisesti kolmen viikon kuluessa Euroopan parlamentin äänestystuloksen virallisesta vastaanottamisesta ja viimeistään ennen sovittelukomitean työn alkamista. |
| --- | --- |

33.

Sovittelukomitealla on oltava käytössään komission ehdotus, neuvoston yhteinen kanta, viimeksi mainittua koskeva komission lausunto, Euroopan parlamentin esittämät tarkistukset, komission lausunto tarkistuksista sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston valtuuskuntien yhteinen työasiakirja. Työasiakirjan tarkoituksena on auttaa sen käyttäjiä tunnistamaan käsiteltävät asiat helposti ja viittaamaan niihin tehokkaasti. Komissio antaa lausuntonsa pääsääntöisesti kolmen viikon kuluessa Euroopan parlamentin äänestystuloksen virallisesta vastaanottamisesta ja viimeistään ennen sovittelukomitean työn alkamista.

| 34. | Sovittelukomitean puheenjohtajat voivat antaa tekstejä sovittelukomitean hyväksyttäväksi. |
| --- | --- |

34.

Sovittelukomitean puheenjohtajat voivat antaa tekstejä sovittelukomitean hyväksyttäväksi.

| 35. | Sopimukseen pääseminen yhteisestä tekstistä todetaan sovittelukomitean kokouksessa tai kokouksen jälkeen puheenjohtajien kirjeenvaihtona. Kirjeistä toimitetaan jäljennös komissiolle. |
| --- | --- |

35.

Sopimukseen pääseminen yhteisestä tekstistä todetaan sovittelukomitean kokouksessa tai kokouksen jälkeen puheenjohtajien kirjeenvaihtona. Kirjeistä toimitetaan jäljennös komissiolle.

| 36. | Jos sovittelukomitea pääsee sopimukseen yhteisestä tekstistä, se annetaan oikeudellisen ja kielellisen viimeistelyn jälkeen komitean puheenjohtajien hyväksyttäväksi. Poikkeustapauksissa ehdotus yhteiseksi tekstiksi voidaan määräaikojen noudattamiseksi kuitenkin antaa suoraan puheenjohtajien hyväksyttäväksi. |
| --- | --- |

36.

Jos sovittelukomitea pääsee sopimukseen yhteisestä tekstistä, se annetaan oikeudellisen ja kielellisen viimeistelyn jälkeen komitean puheenjohtajien hyväksyttäväksi. Poikkeustapauksissa ehdotus yhteiseksi tekstiksi voidaan määräaikojen noudattamiseksi kuitenkin antaa suoraan puheenjohtajien hyväksyttäväksi.

| 37. | Sovittelukomitean puheenjohtajat toimittavat hyväksytyn yhteisen tekstin Euroopan parlamentin puhemiehelle ja neuvoston puheenjohtajalle yhteisesti allekirjoittamallaan kirjeellä. Jos sovittelukomitea ei pääse sopimukseen yhteisestä tekstistä, puheenjohtajat ilmoittavat asiasta Euroopan parlamentin puhemiehelle ja neuvoston puheenjohtajalle yhteisesti allekirjoittamallaan kirjeellä. Nämä kirjeet muodostavat pöytäkirjan. Kirjeistä toimitetaan jäljennös komissiolle tiedoksi. Sovittelumenettelyn aikana käytetyt työasiakirjat ovat saatavilla kunkin toimielimen kirjaamossa heti menettelyn päätyttyä. |
| --- | --- |

37.

Sovittelukomitean puheenjohtajat toimittavat hyväksytyn yhteisen tekstin Euroopan parlamentin puhemiehelle ja neuvoston puheenjohtajalle yhteisesti allekirjoittamallaan kirjeellä. Jos sovittelukomitea ei pääse sopimukseen yhteisestä tekstistä, puheenjohtajat ilmoittavat asiasta Euroopan parlamentin puhemiehelle ja neuvoston puheenjohtajalle yhteisesti allekirjoittamallaan kirjeellä. Nämä kirjeet muodostavat pöytäkirjan. Kirjeistä toimitetaan jäljennös komissiolle tiedoksi. Sovittelumenettelyn aikana käytetyt työasiakirjat ovat saatavilla kunkin toimielimen kirjaamossa heti menettelyn päätyttyä.

| 38. | Euroopan parlamentin pääsihteeristö ja neuvoston pääsihteeristö toimivat yhdessä sovittelukomitean sihteeristönä yhteistyössä komission pääsihteeristön kanssa. |
| --- | --- |

38.

Euroopan parlamentin pääsihteeristö ja neuvoston pääsihteeristö toimivat yhdessä sovittelukomitean sihteeristönä yhteistyössä komission pääsihteeristön kanssa.

YLEISET MÄÄRÄYKSET

| 39. | Jos Euroopan parlamentti tai neuvosto katsoo, että on ehdottoman välttämätöntä pidentää perustamissopimuksen 251 artiklassa tarkoitettuja määräaikoja, se ilmoittaa asiasta toisen toimielimen puhemiehelle tai puheenjohtajalle ja komissiolle. |
| --- | --- |

39.

Jos Euroopan parlamentti tai neuvosto katsoo, että on ehdottoman välttämätöntä pidentää perustamissopimuksen 251 artiklassa tarkoitettuja määräaikoja, se ilmoittaa asiasta toisen toimielimen puhemiehelle tai puheenjohtajalle ja komissiolle.

| 40. | Jos sopimukseen päästään ensimmäisessä tai toisessa käsittelyssä taikka sovittelun aikana, Euroopan parlamentin ja neuvoston juristi-lingvistiyksiköt huolehtivat sovitun tekstin viimeistelystä tiiviissä yhteistyössä ja yhteisymmärryksessä. |
| --- | --- |

40.

Jos sopimukseen päästään ensimmäisessä tai toisessa käsittelyssä taikka sovittelun aikana, Euroopan parlamentin ja neuvoston juristi-lingvistiyksiköt huolehtivat sovitun tekstin viimeistelystä tiiviissä yhteistyössä ja yhteisymmärryksessä.

| 41. | Sovittuja tekstejä ei saa muuttaa ilman, että Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat siitä nimenomaisesti sopineet asianmukaisella tasolla. |
| --- | --- |

41.

Sovittuja tekstejä ei saa muuttaa ilman, että Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat siitä nimenomaisesti sopineet asianmukaisella tasolla.

| 42. | Viimeistely tehdään ottaen huomioon Euroopan parlamentin ja neuvoston omat menettelyt erityisesti sisäisten menettelyjen päättämiselle asetettujen määräaikojen osalta. Toimielimet sitoutuvat siihen, etteivät ne käytä säädösten oikeudelliselle ja kielelliselle viimeistelylle määrättyä aikarajaa aloittaakseen uudelleen keskustelut asiasisältöä koskevista kysymyksistä. |
| --- | --- |

42.

Viimeistely tehdään ottaen huomioon Euroopan parlamentin ja neuvoston omat menettelyt erityisesti sisäisten menettelyjen päättämiselle asetettujen määräaikojen osalta. Toimielimet sitoutuvat siihen, etteivät ne käytä säädösten oikeudelliselle ja kielelliselle viimeistelylle määrättyä aikarajaa aloittaakseen uudelleen keskustelut asiasisältöä koskevista kysymyksistä.

| 43. | Euroopan parlamentti ja neuvosto sopivat näiden toimielinten yhteisesti valmistelemien tekstien yhteisestä esittelystä. |
| --- | --- |

43.

Euroopan parlamentti ja neuvosto sopivat näiden toimielinten yhteisesti valmistelemien tekstien yhteisestä esittelystä.

| 44. | Toimielimet sitoutuvat mahdollisuuksien mukaan käyttämään keskenään hyväksymiään vakiolausekkeita, jotka sisällytetään yhteispäätösmenettelyssä hyväksyttyihin säädöksiin erityisesti sellaisten säännösten osalta, jotka koskevat täytäntöönpanovallan käyttöä komitologiapäätöksen (3) mukaisesti, voimaantuloa, saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä ja säädösten soveltamista sekä komission aloiteoikeuden kunnioittamista. |
| --- | --- |

44.

Toimielimet sitoutuvat mahdollisuuksien mukaan käyttämään keskenään hyväksymiään vakiolausekkeita, jotka sisällytetään yhteispäätösmenettelyssä hyväksyttyihin säädöksiin erityisesti sellaisten säännösten osalta, jotka koskevat täytäntöönpanovallan käyttöä komitologiapäätöksen (3) mukaisesti, voimaantuloa, saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä ja säädösten soveltamista sekä komission aloiteoikeuden kunnioittamista.

| 45. | Toimielimet pyrkivät järjestämään yhteisen lehdistötilaisuuden ilmoittaakseen lainsäädäntömenettelyn myönteisestä loppuunsaattamisesta ensimmäisessä tai toisessa käsittelyssä taikka sovittelun aikana. Ne pyrkivät myös toimittamaan yhteiset lehdistötiedotteet. |
| --- | --- |

45.

Toimielimet pyrkivät järjestämään yhteisen lehdistötilaisuuden ilmoittaakseen lainsäädäntömenettelyn myönteisestä loppuunsaattamisesta ensimmäisessä tai toisessa käsittelyssä taikka sovittelun aikana. Ne pyrkivät myös toimittamaan yhteiset lehdistötiedotteet.

| 46. | Kun Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat hyväksyneet säädöksen yhteispäätösmenettelyssä, teksti toimitetaan allekirjoitettavaksi Euroopan parlamentin puhemiehelle ja neuvoston puheenjohtajalle sekä myös näiden toimielinten pääsihteereille. |
| --- | --- |

46.

Kun Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat hyväksyneet säädöksen yhteispäätösmenettelyssä, teksti toimitetaan allekirjoitettavaksi Euroopan parlamentin puhemiehelle ja neuvoston puheenjohtajalle sekä myös näiden toimielinten pääsihteereille.

| 47. | Euroopan parlamentin puhemies ja neuvoston puheenjohtaja saavat allekirjoitettavan tekstin omalla kielellään, ja, mikäli mahdollista, he allekirjoittavat tekstin yhteisessä tilaisuudessa, joka järjestetään kuukausittain, jotta tärkeät säädökset voidaan allekirjoittaa joukkoviestinten läsnä ollessa. |
| --- | --- |

47.

Euroopan parlamentin puhemies ja neuvoston puheenjohtaja saavat allekirjoitettavan tekstin omalla kielellään, ja, mikäli mahdollista, he allekirjoittavat tekstin yhteisessä tilaisuudessa, joka järjestetään kuukausittain, jotta tärkeät säädökset voidaan allekirjoittaa joukkoviestinten läsnä ollessa.

| 48. | Yhteisesti allekirjoitettu teksti toimitetaan julkaistavaksi Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Säädös julkaistaan yleensä kahden kuukauden kuluessa siitä, kun Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat sen hyväksyneet. |
| --- | --- |

48.

Yhteisesti allekirjoitettu teksti toimitetaan julkaistavaksi Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Säädös julkaistaan yleensä kahden kuukauden kuluessa siitä, kun Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat sen hyväksyneet.

| 49. | Jos jokin toimielimistä havaitsee tekstissä (tai jossakin sen kielitoisinnossa) kirjoitusvirheen tai ilmeisen virheen, se ilmoittaa asiasta välittömästi toisille toimielimille. Jos virhe koskee säädöstä, jota Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole vielä hyväksynyt, näiden toimielinten juristi-lingvistiyksiköt laativat tiiviissä yhteistyössä tarvittavan oikaisun. Jos virhe koskee säädöstä, jonka jompikumpi toimielin tai molemmat toimielimet ovat jo hyväksyneet tai joka mahdollisesti on jo julkaistu, Euroopan parlamentti ja neuvosto hyväksyvät yhteisestä sopimuksesta kummankin toimielimen menettelyjen mukaisesti laaditun oikaisun. |
| --- | --- |

49.

Jos jokin toimielimistä havaitsee tekstissä (tai jossakin sen kielitoisinnossa) kirjoitusvirheen tai ilmeisen virheen, se ilmoittaa asiasta välittömästi toisille toimielimille. Jos virhe koskee säädöstä, jota Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole vielä hyväksynyt, näiden toimielinten juristi-lingvistiyksiköt laativat tiiviissä yhteistyössä tarvittavan oikaisun. Jos virhe koskee säädöstä, jonka jompikumpi toimielin tai molemmat toimielimet ovat jo hyväksyneet tai joka mahdollisesti on jo julkaistu, Euroopan parlamentti ja neuvosto hyväksyvät yhteisestä sopimuksesta kummankin toimielimen menettelyjen mukaisesti laaditun oikaisun.

---

(1)  EUVL C 145, 30.6.2007, s. 5.

1

(2)  EUVL C 321, 31.12.2003, s. 1.

2

(3)  Neuvoston päätös 1999/468/EY, tehty 28 päivänä kesäkuuta 1999, menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä (EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23), päätös sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä 2006/512/EY (EUVL L 200, 22.7.2006, s. 11).

3

---

LIITE XXI

TAVALLISEN LAINSÄÄTÄMISJÄRJESTYKSEN YHTEYDESSÄ KÄYTÄVIEN NEUVOTTELUJEN MENETTELYSÄÄNNÖT
   (1)

1.   Johdanto

Näissä menettelysäännöissä määritellään parlamentin yleiset periaatteet neuvottelujen käymisestä tavallisen lainsäätämisjärjestyksen eri vaiheissa, ja tarkoituksena on lisätä neuvottelujen avoimuutta ja vastuullisuutta erityisesti menettelyn alkuvaiheessa (2). Menettelysäännöt täydentävät parlamentin, neuvoston ja komission yhteispäätösmenettelyyn sovellettavista käytännön menettelytavoista antamaa yhteistä julistusta (3), jossa keskitytään enemmän toimielinten välisiin suhteisiin.

Parlamentissa asian käsittelystä vastaavalla valiokunnalla on päävastuu sekä ensimmäisen että toisen käsittelyn neuvotteluissa.

2.   Päätös neuvottelujen aloittamisesta

Parlamentin on yleensä käytettävä hyväkseen kaikkia tavallisen lainsäätämisjärjestyksen eri vaiheissa tarjoutuvia mahdollisuuksia. Päätös pyrkimyksestä päästä sopimukseen lainsäädäntöprosessin varhaisessa vaiheessa on tehtävä tapauskohtaisesti kunkin yksittäistapauksen erityispiirteet huomioon ottaen. Päätökselle on voitava esittää poliittisia perusteluja, jotka voivat liittyä esimerkiksi ensisijaisiin poliittisiin tavoitteisiin, ehdotuksen kiistattomaan tai ”tekniseen” luonteeseen, tilanteen kiireellisyyteen ja/tai tietyn puheenjohtajavaltion kantaan tietyssä asiassa.

Esittelijän on esitettävä koko valiokunnalle mahdollisuutta aloittaa neuvottelut neuvoston kanssa, ja päätös tämän toimintatavan noudattamisesta tehdään joko laajan yksimielisyyden tai tarvittaessa äänestyksen perusteella.

3.   Neuvotteluryhmän kokoonpano

Valiokunnan päätökseen aloittaa neuvottelut sopimukseen pääsemiseksi neuvoston ja komission kanssa on myös sisällyttävä päätös parlamentin neuvotteluryhmän kokoonpanosta. Yleisperiaatteena on, että noudatetaan poliittista tasapuolisuutta ja että kaikkien poliittisten ryhmien on oltava edustettuna neuvotteluissa ainakin henkilöstön tasolla.

Parlamentin pääsihteeristön asianmukainen yksikkö vastaa neuvottelujen käytännön järjestelyistä.

4.   Neuvotteluryhmän valtuutus

Parlamentin neuvotteluryhmän valtuutus perustuu yleensä valiokunnassa tai täysistunnossa hyväksyttyihin tarkistuksiin. Valiokunta voi myös määritellä neuvotteluille ensisijaisia tavoitteita ja aikarajan.

Kun neuvotteluissa on poikkeuksellisesti kyse sopimukseen pääsemisestä ensimmäisessä käsittelyssä ennen valiokuntaäänestystä, parlamentin neuvotteluryhmä saa ohjeistusta valiokunnalta.

5.   Kolmikantakokousten järjestäminen

Periaatteen vuoksi ja avoimuuden lisäämiseksi Euroopan parlamentissa ja neuvostossa pidettävistä kolmikantakokouksista on ilmoitettava.

Kolmikantakokouksissa käytävien neuvottelujen on perustuttava yhteen yhteiseen asiakirjaan, josta käy ilmi kunkin toimielimen kanta kuhunkin yksittäiseen tarkistukseen ja johon sisältyvät myös mahdolliset kolmikantakokouksissa jaetut kompromissitekstit (esimerkiksi käyttöön vakiintuneet nelipalstaiset asiakirjat). Kompromissitekstit, joista on tarkoitus keskustella tulevassa kokouksessa, toimitetaan mahdollisuuksien mukaan etukäteen kaikille osallistujille.

Parlamentin neuvotteluryhmällä olisi tarvittaessa oltava mahdollisuus käyttää tulkkauspalveluja (4).

6.   Palautteen antaminen sopimuksesta ja siitä päättäminen

Kunkin kolmikantakokouksen jälkeen neuvotteluryhmän on raportoitava valiokunnalle neuvottelutuloksesta ja annettava kaikki jaetut tekstit valiokunnan käyttöön. Jos tämä ei ole mahdollista ajanpuutteen vuoksi, neuvotteluryhmän on tavattava varjoesittelijät, tarvittaessa yhdessä koordinaattoreiden kanssa, jotta heidät voidaan saattaa ajan tasalle.

Valiokunnan on käsiteltävä sopimusta, johon mahdollisesti on päästy, tai sen on saatettava neuvotteluryhmän valtuutus ajan tasalle, jos neuvottelujen jatkaminen on tarpeen. Jos näin ei erityisesti toisessa käsittelyssä ajanpuutteen vuoksi voida menetellä, esittelijä ja varjoesittelijät tekevät tarvittaessa yhdessä valiokunnan puheenjohtajan ja koordinaattoreiden kanssa päätöksen sopimuksesta. Neuvottelujen päättymisen ja täysistuntoäänestyksen välillä on oltava riittävästi aikaa, jotta poliittiset ryhmät voivat valmistella lopullisen kantansa.

7.   Tuki

Neuvotteluryhmällä on oltava käytettävissään kaikki työnsä asianmukaiseen hoitamiseen tarvittavat resurssit. Näihin resursseihin on kuuluttava ”hallinnollinen tukiryhmä”, joka koostuu valiokunnan sihteeristöstä, esittelijän poliittisesta neuvonantajasta, yhteispäätössihteeristöstä ja oikeudellisesta yksiköstä. Ryhmää voidaan laajentaa kunkin tapauksen ja neuvotteluvaiheen edellyttämällä tavalla.

8.   Lopulliseen muotoon saattaminen

Parlamentin ja neuvoston välillä aikaansaatu sopimus vahvistetaan kirjallisesti virallisella kirjeellä. Sovittuja tekstejä ei saa muuttaa ilman, että Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat siitä nimenomaisesti sopineet asianmukaisella tasolla.

9.   Sovittelu

Näissä menettelysäännöissä määriteltyjä periaatteita sovelletaan myös sovittelumenettelyyn, jossa parlamentin valtuuskunta on päävastuussa asiasta parlamentissa.

---

(1)  Puheenjohtajakokouksen 18. syyskuuta 2008 hyväksymässä muodossa.

(2)  Huomiota on kiinnitettävä erityisesti neuvotteluihin, jotka käydään menettelyvaiheissa, joiden näkyvyys parlamentissa on erityisen vähäinen. Tällaisia neuvotteluja käydään ennen ensimmäisen käsittelyn valiokuntaäänestystä, kun tavoitteena on päästä sopimukseen ensimmäisessä käsittelyssä, ja parlamentin ensimmäisen käsittelyn jälkeen, kun tavoitteena on päästä sopimukseen toisen käsittelyn varhaisessa vaiheessa.

(3)  Katso liite XX.

(4)  Puhemiehistön 10. joulukuuta 2007 tekemän päätöksen mukaisesti.

---