# Euroopa Liidu L 125/2011

| | ISSN 1725-5082
  doi:10.3000/17255082.L_2011.125.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 125 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 54. köide14. mai 2011 |

ISSN 1725-5082

doi:10.3000/17255082.L_2011.125.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 125

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

54. köide14. mai 2011

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 464/2011, 11. mai 2011, millega kehtestatakse Bosniast ja Hertsegoviinast pärit tseoliit A pulbri impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ning nõutakse lõplikult sisse nimetatud impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks | 1 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 465/2011, 13. mai 2011, millega muudetakse määrust (EL) nr 882/2010 seoses ekspordilitsentsitaotluste esitamisega kvoodivälise suhkru puhul turustusaastaks 2010/2011 | 9 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 466/2011, 13. mai 2011, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 10 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 467/2011, 13. mai 2011, millega määratakse kindlaks alates 16. maist 2011 kohaldatavad teraviljasektori impordimaksud | 12 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 468/2011, 13. mai 2011, määrusega (EL) nr 1017/2010 avatud hankemenetluse raames toimuvas kaheteistkümnendas pakkumisvoorus esitatud teravilja müügihindade kohta | 15 |
| | | DIREKTIIVID |
| | * | Komisjoni direktiiv 2011/59/EL, 13. mai 2011, millega muudetakse tehnika arenguga kohandamise eesmärgil kosmeetikatooteid käsitleva direktiivi 76/768/EMÜ II ja III lisa (
  1
  ) | 17 |
| | | OTSUSED |
| | | 2011/279/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 13. mai 2011, millega kiidetakse heaks kohustus, mille võtmiseks on tehtud ettepanek seoses Bosniast ja Hertsegoviinast pärit tseoliit A pulbri importi käsitleva dumpinguvastase menetlusega | 26 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 464/2011, 11. mai 2011, millega kehtestatakse Bosniast ja Hertsegoviinast pärit tseoliit A pulbri impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ning nõutakse lõplikult sisse nimetatud impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks

1

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 465/2011, 13. mai 2011, millega muudetakse määrust (EL) nr 882/2010 seoses ekspordilitsentsitaotluste esitamisega kvoodivälise suhkru puhul turustusaastaks 2010/2011

9

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 466/2011, 13. mai 2011, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

10

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 467/2011, 13. mai 2011, millega määratakse kindlaks alates 16. maist 2011 kohaldatavad teraviljasektori impordimaksud

12

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 468/2011, 13. mai 2011, määrusega (EL) nr 1017/2010 avatud hankemenetluse raames toimuvas kaheteistkümnendas pakkumisvoorus esitatud teravilja müügihindade kohta

15

DIREKTIIVID

*

Komisjoni direktiiv 2011/59/EL, 13. mai 2011, millega muudetakse tehnika arenguga kohandamise eesmärgil kosmeetikatooteid käsitleva direktiivi 76/768/EMÜ II ja III lisa (
  1
  )

1

17

OTSUSED

2011/279/EL

*

Komisjoni otsus, 13. mai 2011, millega kiidetakse heaks kohustus, mille võtmiseks on tehtud ettepanek seoses Bosniast ja Hertsegoviinast pärit tseoliit A pulbri importi käsitleva dumpinguvastase menetlusega

26

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 14.5.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 125/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 125/1

---

NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 464/2011,

11. mai 2011,

millega kehtestatakse Bosniast ja Hertsegoviinast pärit tseoliit A pulbri impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ning nõutakse lõplikult sisse nimetatud impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) („algmäärus”), eriti selle artiklit 9,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni („komisjon”) ettepanekut, mis on esitatud pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

1.   AJUTISED MEETMED

| (1) | Komisjon kehtestas Bosniast ja Hertsegoviinast pärit tseoliit A pulbri impordi suhtes määrusega (EL) nr 1036/2010 (2) („ajutine määrus”) ajutise dumpinguvastase tollimaksu. |
| --- | --- |

(1)

Komisjon kehtestas Bosniast ja Hertsegoviinast pärit tseoliit A pulbri impordi suhtes määrusega (EL) nr 1036/2010 (2) („ajutine määrus”) ajutise dumpinguvastase tollimaksu.

| (2) | Menetlus algatati kaebuse peale, mille 4. jaanuaril 2010 esitasid Industrias Quimicas del Ebro SA, MAL Magyar Aluminium, PQ Silicas BV, Silkem d.o.o. ja Zeolite Mira Srl Unipersonale („kaebuse esitajad”), kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 25 %, liidu tseoliit A pulbri kogutoodangust. Kaebus sisaldas tõendeid dumpingu ja sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida peeti menetluse algatamiseks piisavaks. |
| --- | --- |

(2)

Menetlus algatati kaebuse peale, mille 4. jaanuaril 2010 esitasid Industrias Quimicas del Ebro SA, MAL Magyar Aluminium, PQ Silicas BV, Silkem d.o.o. ja Zeolite Mira Srl Unipersonale („kaebuse esitajad”), kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 25 %, liidu tseoliit A pulbri kogutoodangust. Kaebus sisaldas tõendeid dumpingu ja sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida peeti menetluse algatamiseks piisavaks.

2.   JÄRGNENUD MENETLUS

| (3) | Pärast oluliste seikade ja kaalutluste teatavakstegemist, mille põhjal otsustati kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed („esialgsete järelduste teatavakstegemine”), esitas mitu huvitatud isikut kirjalikud esildised, milles nad väljendasid oma seisukohti esialgsete järelduste kohta. Isikutele, kes seda soovisid, anti võimalus avaldada oma arvamust suuliselt. |
| --- | --- |

(3)

Pärast oluliste seikade ja kaalutluste teatavakstegemist, mille põhjal otsustati kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed („esialgsete järelduste teatavakstegemine”), esitas mitu huvitatud isikut kirjalikud esildised, milles nad väljendasid oma seisukohti esialgsete järelduste kohta. Isikutele, kes seda soovisid, anti võimalus avaldada oma arvamust suuliselt.

| (4) | Komisjon jätkas lõplike järelduste tegemiseks vajaliku teabe hankimist ja kontrollimist. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon jätkas lõplike järelduste tegemiseks vajaliku teabe hankimist ja kontrollimist.

| (5) | Dumpingu ja kahju puhul uuriti ajavahemikku 1. jaanuar 2009 kuni 31. detsember 2009 („uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohalt asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2005 kuni uurimisperioodi lõpuni („vaatlusalune periood”). |
| --- | --- |

(5)

Dumpingu ja kahju puhul uuriti ajavahemikku 1. jaanuar 2009 kuni 31. detsember 2009 („uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohalt asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2005 kuni uurimisperioodi lõpuni („vaatlusalune periood”).

| (6) | Kõiki asjaosalisi teavitati olulistest seikadest ja kaalutlustest, mille põhjal komisjon kavatses teha ettepaneku kehtestada Bosniast ja Hertsegoviinast pärit tseoliit A pulbri impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ning nõuda lõplikult sisse ajutise tollimaksuna tagatiseks antud summad. Pärast sellist teatavakstegemist anti asjaosalistele võimalus esitada jooksul oma märkused. |
| --- | --- |

(6)

Kõiki asjaosalisi teavitati olulistest seikadest ja kaalutlustest, mille põhjal komisjon kavatses teha ettepaneku kehtestada Bosniast ja Hertsegoviinast pärit tseoliit A pulbri impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ning nõuda lõplikult sisse ajutise tollimaksuna tagatiseks antud summad. Pärast sellist teatavakstegemist anti asjaosalistele võimalus esitada jooksul oma märkused.

| (7) | Kõiki huvitatud isikute suulisi ja kirjalikke märkusi kaaluti ja neid võeti võimaluse korral arvesse. |
| --- | --- |

(7)

Kõiki huvitatud isikute suulisi ja kirjalikke märkusi kaaluti ja neid võeti võimaluse korral arvesse.

3.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

| (8) | Kuna nende küsimuste kohta ei esitatud mitte mingeid märkusi, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 12 kuni 15. |
| --- | --- |

(8)

Kuna nende küsimuste kohta ei esitatud mitte mingeid märkusi, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 12 kuni 15.

| (9) | Sellest tulenevalt jõuti lõplikule järeldusele, et kõiki eespool määratletud tseoliit A pulbri tüüpe käsitatakse samasugustena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(9)

Sellest tulenevalt jõuti lõplikule järeldusele, et kõiki eespool määratletud tseoliit A pulbri tüüpe käsitatakse samasugustena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

4.   VÄLJAVÕTTELINE UURING

| (10) | Bosnia eksportivate tootjate grupp „Birac” kordas uurimise esialgses etapis esitatud väidet, et valimist väljajäänud liidu tootja Silkem d.o.o. ehk Silkem oleks pidanud täies ulatuses kajastuma valimisse kuulunud liidu tootja MAL Magyar Aluminium ehk MAL küsimustikuvastustes, sest need kaks äriühingut on omavahel seotud. Väideti, et kui sellist valimist väljajätmist aktsepteerida, tähendaks see diskrimineerimist liidu tootjate ja eksportijate vahel, sest juhul kui dumpinguvastases uurimises käsitletavas riigis leidub seotud eksportivaid tootjaid, peavad nad kõik küsimustikele vastama. Lisaks väitis Birac, et nii MAL kui ka Silkem tuleks kuulutada koostööst hoidunud äriühinguteks. |
| --- | --- |

(10)

Bosnia eksportivate tootjate grupp „Birac” kordas uurimise esialgses etapis esitatud väidet, et valimist väljajäänud liidu tootja Silkem d.o.o. ehk Silkem oleks pidanud täies ulatuses kajastuma valimisse kuulunud liidu tootja MAL Magyar Aluminium ehk MAL küsimustikuvastustes, sest need kaks äriühingut on omavahel seotud. Väideti, et kui sellist valimist väljajätmist aktsepteerida, tähendaks see diskrimineerimist liidu tootjate ja eksportijate vahel, sest juhul kui dumpinguvastases uurimises käsitletavas riigis leidub seotud eksportivaid tootjaid, peavad nad kõik küsimustikele vastama. Lisaks väitis Birac, et nii MAL kui ka Silkem tuleks kuulutada koostööst hoidunud äriühinguteks.

| (11) | Nende väidetega ei saa nõustuda. Ajutise määruse põhjenduses 19 esitatud põhjustel leitakse, et nii MAL kui ka Silkem tegid uurimise raames täiel määral koostööd. Tuletagem meelde, et Silkem vastas väljavõttelise uuringu küsimustikule ning Silkemit võeti makronäitajate puhul arvesse. Kuna tegemist on väikese ettevõttega, ei kaasatud kõnealust äriühingut siiski valimisse. Seega ei pidanud Silkem esitama niinimetatud mikroandmeid ja a fortiori neid ka ei kontrollitud. Võrreldes MALiga müüb Silkem vaatlusalust toodet suhteliselt väikestes kogustes ja seega ei ole alust arvata, et nende andmete kaasamine MALi esitatud andmetesse oleks olukorda muutnud. |
| --- | --- |

(11)

Nende väidetega ei saa nõustuda. Ajutise määruse põhjenduses 19 esitatud põhjustel leitakse, et nii MAL kui ka Silkem tegid uurimise raames täiel määral koostööd. Tuletagem meelde, et Silkem vastas väljavõttelise uuringu küsimustikule ning Silkemit võeti makronäitajate puhul arvesse. Kuna tegemist on väikese ettevõttega, ei kaasatud kõnealust äriühingut siiski valimisse. Seega ei pidanud Silkem esitama niinimetatud mikroandmeid ja a fortiori neid ka ei kontrollitud. Võrreldes MALiga müüb Silkem vaatlusalust toodet suhteliselt väikestes kogustes ja seega ei ole alust arvata, et nende andmete kaasamine MALi esitatud andmetesse oleks olukorda muutnud.

| (12) | Väide, nagu diskrimineeritaks eksportivaid tootjaid ja liidu tootjaid, on ilmselgelt põhjendamatu, sest tegemist on erinevate olukordadega. Ühest küljest toimub dumpingu olemasolu uurimine tavaliselt äriühingute tasandil ning komisjoni teenistused peavad selleks välja selgitama iga konkreetse äriühingu dumpingumarginaali. Eksportivate tootjate rühma tuleb vaadelda tervikuna, sest vastasel juhul tekiks oht, et eksport hakkab kulgema läbi rühma selle osa, kelle suhtes kehtib madalaim tollimaks. Teisalt on kahju käsitleva uurimise eesmärk selgitada välja, kas materiaalset kahju kannab liidu tootmisharu tervikuna. Käesoleval juhul leiti, et selle uurimise valimisse kuuluvad liidu tootjad esindavad teatavate kahjunäitajate (mikronäitajad) osas kogu liidu tootmist. Seetõttu lükatakse kõnealune väide tagasi. |
| --- | --- |

(12)

Väide, nagu diskrimineeritaks eksportivaid tootjaid ja liidu tootjaid, on ilmselgelt põhjendamatu, sest tegemist on erinevate olukordadega. Ühest küljest toimub dumpingu olemasolu uurimine tavaliselt äriühingute tasandil ning komisjoni teenistused peavad selleks välja selgitama iga konkreetse äriühingu dumpingumarginaali. Eksportivate tootjate rühma tuleb vaadelda tervikuna, sest vastasel juhul tekiks oht, et eksport hakkab kulgema läbi rühma selle osa, kelle suhtes kehtib madalaim tollimaks. Teisalt on kahju käsitleva uurimise eesmärk selgitada välja, kas materiaalset kahju kannab liidu tootmisharu tervikuna. Käesoleval juhul leiti, et selle uurimise valimisse kuuluvad liidu tootjad esindavad teatavate kahjunäitajate (mikronäitajad) osas kogu liidu tootmist. Seetõttu lükatakse kõnealune väide tagasi.

| (13) | Birac väitis veel, et uurimise raames oleks pidanud koostööd tegema ka MALiga seotud Bosnia kaevandusettevõte, mis varustab seda konkreetset liidu tootjat töötlemata toormaterjaliga (st boksiidiga). Seoses sellega märgitakse, et MALi küsimustikuvastustes nimetati kõnealust kaevandusettevõtet. Lisaks sisaldasid MALi tootmiskulude andmed kõiki boksiidi hankimise ja alumiiniumtrihüdraadiks töötlemisega seotud kulusid. Seega täitis MAL grupp kõik aruandlusnõuded, mille komisjoni teenistused olid esitanud. Seetõttu lükatakse kõnealune väide tagasi. |
| --- | --- |

(13)

Birac väitis veel, et uurimise raames oleks pidanud koostööd tegema ka MALiga seotud Bosnia kaevandusettevõte, mis varustab seda konkreetset liidu tootjat töötlemata toormaterjaliga (st boksiidiga). Seoses sellega märgitakse, et MALi küsimustikuvastustes nimetati kõnealust kaevandusettevõtet. Lisaks sisaldasid MALi tootmiskulude andmed kõiki boksiidi hankimise ja alumiiniumtrihüdraadiks töötlemisega seotud kulusid. Seega täitis MAL grupp kõik aruandlusnõuded, mille komisjoni teenistused olid esitanud. Seetõttu lükatakse kõnealune väide tagasi.

| (14) | Kuna nende küsimuste kohta ei esitatud muid märkusi, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 16 kuni 20 lõplikult. |
| --- | --- |

(14)

Kuna nende küsimuste kohta ei esitatud muid märkusi, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 16 kuni 20 lõplikult.

5.   DUMPING

5.1.   Normaalväärtus

| (15) | Meenutagem, et kuna puudus tüüpiline omamaine müük, siis arvutati normaalväärtus vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3. |
| --- | --- |

(15)

Meenutagem, et kuna puudus tüüpiline omamaine müük, siis arvutati normaalväärtus vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3.

| (16) | Normaalväärtuse arvutamiseks algmääruse artikli 2 lõike 3 kohaselt liideti kantud müügi-, üld- ja halduskulud ning kaalutud keskmine kasum, mida asjaomased koostööd tegevad eksportivad tootjad said samasuguse toote tavakaubanduse raames toimuvalt omamaiselt müügilt, nende keskmisele tootmiskulule uurimisperioodi ajal. Kuna vaatlusalusel tootel ega samasugusel tootel ei esine eri liike, kasutati kaalutud keskmist kasumit. Vajaduse korral korrigeeriti tootmiskulusid ning müügi-, üld- ja halduskulusid enne nende kasutamist tavapärase kaubandustegevuse hindamisel ja normaalväärtuse arvutamisel. |
| --- | --- |

(16)

Normaalväärtuse arvutamiseks algmääruse artikli 2 lõike 3 kohaselt liideti kantud müügi-, üld- ja halduskulud ning kaalutud keskmine kasum, mida asjaomased koostööd tegevad eksportivad tootjad said samasuguse toote tavakaubanduse raames toimuvalt omamaiselt müügilt, nende keskmisele tootmiskulule uurimisperioodi ajal. Kuna vaatlusalusel tootel ega samasugusel tootel ei esine eri liike, kasutati kaalutud keskmist kasumit. Vajaduse korral korrigeeriti tootmiskulusid ning müügi-, üld- ja halduskulusid enne nende kasutamist tavapärase kaubandustegevuse hindamisel ja normaalväärtuse arvutamisel.

| (17) | Pärast esialgsete järelduste teatavakstegemist esitas Birac oma kommentaarid normaalväärtuse arvutamiseks kasutatud kasumimarginaali kindlaksmääramise kohta. Biraci väitel on kasutatud metoodika vastuolus algmääruse artikli 2 lõikega 3, sest normaalväärtuse arvutamine ebatüüpilise omamaise müügi kasumimarginaali põhjal annab sel konkreetsel juhul täpselt sama tulemuse kui ebatüüpilise omamaise müügi hindade kasutamine. Birac väitis, et niivõrd ebajärjekindel lähenemine ei saa tuleneda algmääruse artikli 2 lõigete 3 ja 6 koos lugemisest. Samuti leidis Birac, et kasutatud kasumimarginaal ei ole mõistlik ega proportsionaalne, seda eelkõige võrreldes madalama hinnaga toimunud müügi arvutamiseks kasutatud sihtkasumiga. |
| --- | --- |

(17)

Pärast esialgsete järelduste teatavakstegemist esitas Birac oma kommentaarid normaalväärtuse arvutamiseks kasutatud kasumimarginaali kindlaksmääramise kohta. Biraci väitel on kasutatud metoodika vastuolus algmääruse artikli 2 lõikega 3, sest normaalväärtuse arvutamine ebatüüpilise omamaise müügi kasumimarginaali põhjal annab sel konkreetsel juhul täpselt sama tulemuse kui ebatüüpilise omamaise müügi hindade kasutamine. Birac väitis, et niivõrd ebajärjekindel lähenemine ei saa tuleneda algmääruse artikli 2 lõigete 3 ja 6 koos lugemisest. Samuti leidis Birac, et kasutatud kasumimarginaal ei ole mõistlik ega proportsionaalne, seda eelkõige võrreldes madalama hinnaga toimunud müügi arvutamiseks kasutatud sihtkasumiga.

| (18) | Lisaks väitis Birac, et omamaist müüki ei tohiks tolle olemuse tõttu pidada tavapärase kaubandustegevuse osaks ning seega ei tohiks seda kasutada ka normaalväärtuse arvutamiseks. |
| --- | --- |

(18)

Lisaks väitis Birac, et omamaist müüki ei tohiks tolle olemuse tõttu pidada tavapärase kaubandustegevuse osaks ning seega ei tohiks seda kasutada ka normaalväärtuse arvutamiseks.

| (19) | Esimese väite kohta tuleb tõdeda, et kasutatav meetod on kooskõlas algmääruse sätete ja WTO otsustest tuleneva kohtupraktikaga, mille kohaselt tuleb normaalväärtuse arvutamisel kasutada tavapärase kaubandustegevuse raames toimuva omamaise müügi kasumit ka siis, kui kõnealune müük ei olnud tüüpiline. Kuna sel konkreetsel juhul oli kogu omamaine müük kasumlik, andis normaalväärtuse arvutamine tõepoolest sama tulemuse, nagu oleks selle aluseks olnud omamaine müügihind. Kõigepealt tuleks tähele panna, et andmed kasumi, müügi-, haldus- ja üldkulude kohta lähtusid äriühingu enda omamaisest müügist, mida peeti tavakaubanduslikuks. Lisaks sellele ei tohi unustada, et „mõistlikkust” hinnates ei saa lähtuda madalama hinnaga toimunud müügi arvutamiseks kasutatud sihtkasumist, sest see kasum kajastab sellist olukorda ELi turul, kus puudub dumpinguhinnaga import, ning seetõttu ei ole see normaalväärtuse arvutamisel kasutatava kasumi määratlemiseks õige võrdlusalus. Seetõttu tuleks väide tagasi lükata. |
| --- | --- |

(19)

Esimese väite kohta tuleb tõdeda, et kasutatav meetod on kooskõlas algmääruse sätete ja WTO otsustest tuleneva kohtupraktikaga, mille kohaselt tuleb normaalväärtuse arvutamisel kasutada tavapärase kaubandustegevuse raames toimuva omamaise müügi kasumit ka siis, kui kõnealune müük ei olnud tüüpiline. Kuna sel konkreetsel juhul oli kogu omamaine müük kasumlik, andis normaalväärtuse arvutamine tõepoolest sama tulemuse, nagu oleks selle aluseks olnud omamaine müügihind. Kõigepealt tuleks tähele panna, et andmed kasumi, müügi-, haldus- ja üldkulude kohta lähtusid äriühingu enda omamaisest müügist, mida peeti tavakaubanduslikuks. Lisaks sellele ei tohi unustada, et „mõistlikkust” hinnates ei saa lähtuda madalama hinnaga toimunud müügi arvutamiseks kasutatud sihtkasumist, sest see kasum kajastab sellist olukorda ELi turul, kus puudub dumpinguhinnaga import, ning seetõttu ei ole see normaalväärtuse arvutamisel kasutatava kasumi määratlemiseks õige võrdlusalus. Seetõttu tuleks väide tagasi lükata.

| (20) | Mis puudutab väidet, et omamaist müüki ei tuleks pidada tavakaubanduslikuks, siis tehti uurimise käigus kindlaks, et Biraci esitatud andmed ja tõendid olid normaalväärtuse kindlaksmääramiseks usaldusväärne lähtematerjal. Seetõttu leiti, et kõnealune väide ei ole põhjendatud, ja see lükati tagasi. |
| --- | --- |

(20)

Mis puudutab väidet, et omamaist müüki ei tuleks pidada tavakaubanduslikuks, siis tehti uurimise käigus kindlaks, et Biraci esitatud andmed ja tõendid olid normaalväärtuse kindlaksmääramiseks usaldusväärne lähtematerjal. Seetõttu leiti, et kõnealune väide ei ole põhjendatud, ja see lükati tagasi.

| (21) | Kuna normaalväärtuse kindlaksmääramise kohta ei ole rohkem märkusi, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 21 kuni 26 kirjeldatud metoodika. |
| --- | --- |

(21)

Kuna normaalväärtuse kindlaksmääramise kohta ei ole rohkem märkusi, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 21 kuni 26 kirjeldatud metoodika.

5.2.   Ekspordihind

| (22) | Kuna ekspordihinna kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 27 ja 28. |
| --- | --- |

(22)

Kuna ekspordihinna kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 27 ja 28.

5.3.   Võrdlus

| (23) | Kuna normaalväärtuse ja ekspordihinna võrdluse kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 29. |
| --- | --- |

(23)

Kuna normaalväärtuse ja ekspordihinna võrdluse kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 29.

5.4.   Dumpingumarginaal

| (24) | Kuna dumpingumarginaali kindlaksmääramise kohta ei ole märkusi, mis muudaksid esialgseid järeldusi, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 30 kuni 32. |
| --- | --- |

(24)

Kuna dumpingumarginaali kindlaksmääramise kohta ei ole märkusi, mis muudaksid esialgseid järeldusi, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 30 kuni 32.

6.   KAHJU

| (25) | Kahju käsitlevate järelduste kohta laekusid kommentaarid teatavatelt liidu tootjatelt, kahelt liidus tegutsevalt kasutajalt ja ainsalt Bosnia eksportivalt tootjalt. |
| --- | --- |

(25)

Kahju käsitlevate järelduste kohta laekusid kommentaarid teatavatelt liidu tootjatelt, kahelt liidus tegutsevalt kasutajalt ja ainsalt Bosnia eksportivalt tootjalt.

| (26) | Kuivõrd ajutises määruses on väidetele juba täies ulatuses vastatud, ei hakata seda käesolevas määruses üle kordama. |
| --- | --- |

(26)

Kuivõrd ajutises määruses on väidetele juba täies ulatuses vastatud, ei hakata seda käesolevas määruses üle kordama.

6.1.   Üldised märkused

| (27) | Ajutise määruse põhjendustest 45 ja 68 on selge, et selle uurimise puhul hõlmab liidu tootmisharu kõiki liidu tootjaid. Kahju käsitlevate järelduste aluseks olevad asjaolud põhinevad reeglina liidu tootmisharu kohta käivatel andmetel. Kui kasutatud on liidu tootmisharu kohta käivaid andmeid, on tegemist ajutise määruse jaotises 5.4 osutatud makroandmetega. Kui teave kogu liidu tootmisharu kohta ei olnud kättesaadav, kasutati tüüpilisse valimisse kuuluvate liidu tootjate andmeid. Nende küsimuste kohta kommentaare ei laekunud ja esialgsed järeldused kinnitatakse lõplikult. |
| --- | --- |

(27)

Ajutise määruse põhjendustest 45 ja 68 on selge, et selle uurimise puhul hõlmab liidu tootmisharu kõiki liidu tootjaid. Kahju käsitlevate järelduste aluseks olevad asjaolud põhinevad reeglina liidu tootmisharu kohta käivatel andmetel. Kui kasutatud on liidu tootmisharu kohta käivaid andmeid, on tegemist ajutise määruse jaotises 5.4 osutatud makroandmetega. Kui teave kogu liidu tootmisharu kohta ei olnud kättesaadav, kasutati tüüpilisse valimisse kuuluvate liidu tootjate andmeid. Nende küsimuste kohta kommentaare ei laekunud ja esialgsed järeldused kinnitatakse lõplikult.

| (28) | Ajutise määruse põhjendus 34 sisaldab siiski üht viga. Selle põhjenduse tekst peaks olema järgmine: „Kõik liidu tootjad moodustavad liidu tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses ning neid nimetatakse edaspidi „liidu tootmisharuks”.” |
| --- | --- |

(28)

Ajutise määruse põhjendus 34 sisaldab siiski üht viga. Selle põhjenduse tekst peaks olema järgmine: „Kõik liidu tootjad moodustavad liidu tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses ning neid nimetatakse edaspidi „liidu tootmisharuks”.”

| (29) | Muude märkuste puudumisel kiidetakse ajutise määruse põhjendustes 52 liidu 56 esitatud järeldused heaks. |
| --- | --- |

(29)

Muude märkuste puudumisel kiidetakse ajutise määruse põhjendustes 52 liidu 56 esitatud järeldused heaks.

6.2.   Liidu tarbimine

| (30) | Märkuste puudumisel kiidetakse ajutise määruse põhjendustes 35 kuni 38 esitatud järeldused heaks. |
| --- | --- |

(30)

Märkuste puudumisel kiidetakse ajutise määruse põhjendustes 35 kuni 38 esitatud järeldused heaks.

6.3.   Import asjaomasest riigist

| (31) | Märkuste puudumisel kiidetakse ajutise määruse põhjendustes 39 kuni 43 esitatud järeldused heaks. |
| --- | --- |

(31)

Märkuste puudumisel kiidetakse ajutise määruse põhjendustes 39 kuni 43 esitatud järeldused heaks.

6.4.   Liidu tootmisharu olukord

6.4.1.   Kahju näitajad

| (32) | 2010. aasta oktoobris leidis ühe liidu tootja, MALi valdustes aset tööstusõnnetus. Samas näitavad äriühingu esitatud andmed, et 2011. aasta jaanuariks olid vaatlusaluse toote tarned taastunud. Seega on ilmne, et nimetatud õnnetus ei põhjustanud liidu turul eriti tõsiseid tarneprobleeme. |
| --- | --- |

(32)

2010. aasta oktoobris leidis ühe liidu tootja, MALi valdustes aset tööstusõnnetus. Samas näitavad äriühingu esitatud andmed, et 2011. aasta jaanuariks olid vaatlusaluse toote tarned taastunud. Seega on ilmne, et nimetatud õnnetus ei põhjustanud liidu turul eriti tõsiseid tarneprobleeme.

| (33) | Birac kinnitas, et MALiga seotud eelnimetatud Bosnia kaevandusettevõte teenis uurimisperioodil kasumit ning seetõttu peaks komisjon kohandama majandusindikaatorite arvutamisel kasutatud MALi tootmiskulusid ja kasumit, sest väidetavalt vähenes MALi kasum tulenevalt nendega seotud Bosnia kaevandusettevõtte suurest kasumist. |
| --- | --- |

(33)

Birac kinnitas, et MALiga seotud eelnimetatud Bosnia kaevandusettevõte teenis uurimisperioodil kasumit ning seetõttu peaks komisjon kohandama majandusindikaatorite arvutamisel kasutatud MALi tootmiskulusid ja kasumit, sest väidetavalt vähenes MALi kasum tulenevalt nendega seotud Bosnia kaevandusettevõtte suurest kasumist.

| (34) | Selle väite kohta tuleb märkida, et boksiidi ostmine sidusettevõttelt toimus tavapäraste turutingimuste alusel. Seda küsimust uuriti kohapeal toimunud kontrollimise käigus. MAL ostis uurimisperioodil nii sõltumatutelt kui ka sidusettevõtetelt boksiiti laias laastus sama keskmise hinnaga ja seetõttu oli komisjon veendunud, et boksiidi ostmine toimus tavapäraste turutingimuste alusel, ning ühtlasi ei ole vaja kohandada MALi kasumlikkusesuundumusi, mida kasutati ajutise määruse põhjenduses 52 osutatud suundumuse arvutamiseks. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi. |
| --- | --- |

(34)

Selle väite kohta tuleb märkida, et boksiidi ostmine sidusettevõttelt toimus tavapäraste turutingimuste alusel. Seda küsimust uuriti kohapeal toimunud kontrollimise käigus. MAL ostis uurimisperioodil nii sõltumatutelt kui ka sidusettevõtetelt boksiiti laias laastus sama keskmise hinnaga ja seetõttu oli komisjon veendunud, et boksiidi ostmine toimus tavapäraste turutingimuste alusel, ning ühtlasi ei ole vaja kohandada MALi kasumlikkusesuundumusi, mida kasutati ajutise määruse põhjenduses 52 osutatud suundumuse arvutamiseks. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi.

| (35) | Birac väitis ka, et tal oli enamiku liidu tootjate ees oluline konkurentsieelis, sest ta sai teatavad toormaterjalid oma alumiiniumoksiidi tootmise käigus ning see peaks kajastuma kahjumimarginaalides. Kõnealuse väitega ei saa nõustuda. Kui äriühingul on konkurentsieelis, peaks see madalamate kulude ja madalama normaalväärtuse kaudu mõjutama ka tema suhtes arvutatud dumpingunäitajaid. Sellisel konkurentsieelisel ei ole kahjumarginaaliga põhimõtteliselt mitte mingit pistmist. Kahjumarginaal aitab välja selgitada, kas dumpingumarginaalist madalam tollimaks oleks kahju kõrvaldamiseks piisav. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi. |
| --- | --- |

(35)

Birac väitis ka, et tal oli enamiku liidu tootjate ees oluline konkurentsieelis, sest ta sai teatavad toormaterjalid oma alumiiniumoksiidi tootmise käigus ning see peaks kajastuma kahjumimarginaalides. Kõnealuse väitega ei saa nõustuda. Kui äriühingul on konkurentsieelis, peaks see madalamate kulude ja madalama normaalväärtuse kaudu mõjutama ka tema suhtes arvutatud dumpingunäitajaid. Sellisel konkurentsieelisel ei ole kahjumarginaaliga põhimõtteliselt mitte mingit pistmist. Kahjumarginaal aitab välja selgitada, kas dumpingumarginaalist madalam tollimaks oleks kahju kõrvaldamiseks piisav. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi.

| (36) | Liidu kasutajad väitsid, et komisjoni esialgses hinnangus jäeti kõrvale teatavate kahjutegurite muutumine positiivses suunas (kasumlikkus, rahavood ja investeeringutasuvus), ning nõudsid, et analüüsitaks kõiki tegureid. Kahju hindamise käigus analüüsiti neid positiivseid suundumusi siiski täies mahus. Neid võeti arvesse, kuid ajutise määruse põhjendustes 52 kuni 60 osutatud põhjustel ei peetud neid selle juhtumi jaoks otsustavaiks. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi. |
| --- | --- |

(36)

Liidu kasutajad väitsid, et komisjoni esialgses hinnangus jäeti kõrvale teatavate kahjutegurite muutumine positiivses suunas (kasumlikkus, rahavood ja investeeringutasuvus), ning nõudsid, et analüüsitaks kõiki tegureid. Kahju hindamise käigus analüüsiti neid positiivseid suundumusi siiski täies mahus. Neid võeti arvesse, kuid ajutise määruse põhjendustes 52 kuni 60 osutatud põhjustel ei peetud neid selle juhtumi jaoks otsustavaiks. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi.

| (37) | Muude märkuste puudumisel kiidetakse ajutise määruse põhjendustes 44 kuni 64 esitatud järeldused heaks. |
| --- | --- |

(37)

Muude märkuste puudumisel kiidetakse ajutise määruse põhjendustes 44 kuni 64 esitatud järeldused heaks.

6.5.   Järeldus kahju kohta

| (38) | Kuna selles osas mingeid muid märkusi ei ole, kinnitatakse eelöeldut arvesse võttes käesolevaga ajutise määruse põhjendustes 65 kuni 69 sätestatud järeldused. |
| --- | --- |

(38)

Kuna selles osas mingeid muid märkusi ei ole, kinnitatakse eelöeldut arvesse võttes käesolevaga ajutise määruse põhjendustes 65 kuni 69 sätestatud järeldused.

7.   PÕHJUSLIK SEOS

| (39) | Üks koostööd teinud kasutaja väitis, et põhjuslike seoste analüüs on vigane, sest komisjoni väitel võis uurimisperioodil (2009) täheldada teatavate kahjutegurite ajutist paranemist. Kõnealune osapool ei nõustunud komisjoni hinnanguga, mille kohaselt tulenes 2009. aasta suurem kasumlikkus võrreldes 2008. aastaga lühiajalistest ajutistest suundumustest, mis 2010. aastal ei korduks. |
| --- | --- |

(39)

Üks koostööd teinud kasutaja väitis, et põhjuslike seoste analüüs on vigane, sest komisjoni väitel võis uurimisperioodil (2009) täheldada teatavate kahjutegurite ajutist paranemist. Kõnealune osapool ei nõustunud komisjoni hinnanguga, mille kohaselt tulenes 2009. aasta suurem kasumlikkus võrreldes 2008. aastaga lühiajalistest ajutistest suundumustest, mis 2010. aastal ei korduks.

| (40) | Vastuseks nimetatud seisukohale tuleb märkida, et tegemist on pelgalt selle osapoole arvamusega, mida ei toeta mitte mingid uued tõendusmaterjalid. Komisjoni seisukohta aga toetab teave, mille liidu tootjad esitasid nii uurimise esialgses kui ka lõppstaadiumis. Enne kontrollkäike esitatud teavet kontrolliti ka kohapeal. Kahe liidu tootja poolt kogu 2010. aasta kohta esitatud andmed kinnitasid ka seda, et pärast uurimisperioodi kasumimarginaalid vähenesid, nagu komisjon oligi ennustatud. Seetõttu lükatakse kõnealune väide tagasi. |
| --- | --- |

(40)

Vastuseks nimetatud seisukohale tuleb märkida, et tegemist on pelgalt selle osapoole arvamusega, mida ei toeta mitte mingid uued tõendusmaterjalid. Komisjoni seisukohta aga toetab teave, mille liidu tootjad esitasid nii uurimise esialgses kui ka lõppstaadiumis. Enne kontrollkäike esitatud teavet kontrolliti ka kohapeal. Kahe liidu tootja poolt kogu 2010. aasta kohta esitatud andmed kinnitasid ka seda, et pärast uurimisperioodi kasumimarginaalid vähenesid, nagu komisjon oligi ennustatud. Seetõttu lükatakse kõnealune väide tagasi.

| (41) | Birac vaidlustas esialgse järelduse selle kohta, milline on kolmandatest riikidest saabuva impordi mõju. Ajutise määruse põhjenduses 77 esitatud komisjoni analüüsi kohaselt oli Birac ainus suur liidu turule eksportija. Muudest allikatest pärit importi praktiliselt ei olnud. Birac ei esitanud uusi sellesisulisi tõendeid ja seepärast lükatakse nende väide tagasi. |
| --- | --- |

(41)

Birac vaidlustas esialgse järelduse selle kohta, milline on kolmandatest riikidest saabuva impordi mõju. Ajutise määruse põhjenduses 77 esitatud komisjoni analüüsi kohaselt oli Birac ainus suur liidu turule eksportija. Muudest allikatest pärit importi praktiliselt ei olnud. Birac ei esitanud uusi sellesisulisi tõendeid ja seepärast lükatakse nende väide tagasi.

| (42) | Üks koostööd teinud kasutaja vaidlustas ajutises määruses sisalduva mõttekäigu tarbimise vähenemise kohta ning viitas värvitelerikineskoopide importi käsitlevale dumpinguvastasele uurimisele kui pretsedendile nõudluse vähenemise vallas (3). Väidetavalt tõi nõudluse vähenemine nimetatud uurimises kaasa menetluse lõpetamise. Samas ei saa siiski tõmmata paralleele käesoleva uurimise ja värvitelerikineskoopide juhtumi vahele. Värvitelerikineskoopide puhul vähenes nõudlus järsult, sest vaatlusaluse toote asemele kerkisid muud tooted. Käesoleva uurimise puhul on aga nõudluse vähenemine väga mõõdukas (vastavalt ajutise määruse põhjendustele 37 ja 38 on see 7 %). Lisaks juhime tähelepanu, et tarbimise arengut käsitleti üksikasjalikumalt ka ajutise määruse põhjendustes 78 kuni 80, kuid asjaomane koostööd teinud kasutaja ei esitanud mingeid tõendeid, mis oleksid komisjoni järeldused ümber lükanud. Seetõttu lükatakse kõnealused väited tagasi. |
| --- | --- |

(42)

Üks koostööd teinud kasutaja vaidlustas ajutises määruses sisalduva mõttekäigu tarbimise vähenemise kohta ning viitas värvitelerikineskoopide importi käsitlevale dumpinguvastasele uurimisele kui pretsedendile nõudluse vähenemise vallas (3). Väidetavalt tõi nõudluse vähenemine nimetatud uurimises kaasa menetluse lõpetamise. Samas ei saa siiski tõmmata paralleele käesoleva uurimise ja värvitelerikineskoopide juhtumi vahele. Värvitelerikineskoopide puhul vähenes nõudlus järsult, sest vaatlusaluse toote asemele kerkisid muud tooted. Käesoleva uurimise puhul on aga nõudluse vähenemine väga mõõdukas (vastavalt ajutise määruse põhjendustele 37 ja 38 on see 7 %). Lisaks juhime tähelepanu, et tarbimise arengut käsitleti üksikasjalikumalt ka ajutise määruse põhjendustes 78 kuni 80, kuid asjaomane koostööd teinud kasutaja ei esitanud mingeid tõendeid, mis oleksid komisjoni järeldused ümber lükanud. Seetõttu lükatakse kõnealused väited tagasi.

| (43) | Eespool öeldut arvesse võttes kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 70 kuni 92 esitatud järeldused, st et liidu tootmisharule põhjustatud oluline kahju tulenes dumpinguhinnaga impordist. |
| --- | --- |

(43)

Eespool öeldut arvesse võttes kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 70 kuni 92 esitatud järeldused, st et liidu tootmisharule põhjustatud oluline kahju tulenes dumpinguhinnaga impordist.

8.   LIIDU HUVID

| (44) | Üks koostööd teinud kasutaja väitis, et komisjon oli ajutise määruse põhjenduses 104 esitanud eksitavat infot selle kohta, kui suur oli tseoliidiga seotud kulude osakaal kogukulust. Eelkõige väideti, et tseoliidiga seotud kulud on suuremad kui selles põhjenduses 1045 % kogukulust. Tuleb tõdeda, et nimetatud osapool ei esitanud oma väite toetuseks mingeid uusi andmeid, samas kui komisjoni järeldused põhinesid koostööd teinud kasutajatelt saadud kontrollitud andmetel. Olgu öeldud, et ajutise määruse põhjenduses 104 kasutatud termin „kogukulu” hõlmab kõiki tootmiskulusid, aga ka müügi-, üld- ja halduskulusid. Lisaks tähistab fraas „alla 5 %” keskmist, mis hõlmab nii detergente kui ka veepehmendajaid. Tähelepanu tuleks juhtida ka sellele, veepehmendajate puhul on tseoliidiga seotud kulud suuremad kui detergentide puhul, kuid tseoliidi olulisim kasutusvaldkond on siiski detergendid. Selle konkreetse koostööd teinud kasutaja puhul moodustasid veepehmendajad tseoliiti sisaldavatest järgtööstuse toodetest väikese osa. Seetõttu lükatakse kõnealune väide tagasi. |
| --- | --- |

(44)

Üks koostööd teinud kasutaja väitis, et komisjon oli ajutise määruse põhjenduses 104 esitanud eksitavat infot selle kohta, kui suur oli tseoliidiga seotud kulude osakaal kogukulust. Eelkõige väideti, et tseoliidiga seotud kulud on suuremad kui selles põhjenduses 1045 % kogukulust. Tuleb tõdeda, et nimetatud osapool ei esitanud oma väite toetuseks mingeid uusi andmeid, samas kui komisjoni järeldused põhinesid koostööd teinud kasutajatelt saadud kontrollitud andmetel. Olgu öeldud, et ajutise määruse põhjenduses 104 kasutatud termin „kogukulu” hõlmab kõiki tootmiskulusid, aga ka müügi-, üld- ja halduskulusid. Lisaks tähistab fraas „alla 5 %” keskmist, mis hõlmab nii detergente kui ka veepehmendajaid. Tähelepanu tuleks juhtida ka sellele, veepehmendajate puhul on tseoliidiga seotud kulud suuremad kui detergentide puhul, kuid tseoliidi olulisim kasutusvaldkond on siiski detergendid. Selle konkreetse koostööd teinud kasutaja puhul moodustasid veepehmendajad tseoliiti sisaldavatest järgtööstuse toodetest väikese osa. Seetõttu lükatakse kõnealune väide tagasi.

| (45) | Üks koostööd teinud kasutaja vaidlustas ajutise määruse põhjenduses 102 esitatud järelduse, nagu oleks Hiina üks võimalik alternatiivne tarneallikas. Esitatud kommentaare arvesse võttes on komisjon nõus, et kuigi liidu turule tuli uurimisperioodil mõningaid Hiina kaupu, on ebatõenäoline, et lähitulevikus saab Hiinast suurtarnija (vt põhjendust 41). Arvestades vaatlusaluse toote tootmisvõimsuse rakendusastet liidus, jääb komisjon siiski endale kindlaks ja leiab, et vaatlusaluse toote puhul ei ole tarneprobleeme. Seetõttu lükatakse kõnealune väide tagasi. |
| --- | --- |

(45)

Üks koostööd teinud kasutaja vaidlustas ajutise määruse põhjenduses 102 esitatud järelduse, nagu oleks Hiina üks võimalik alternatiivne tarneallikas. Esitatud kommentaare arvesse võttes on komisjon nõus, et kuigi liidu turule tuli uurimisperioodil mõningaid Hiina kaupu, on ebatõenäoline, et lähitulevikus saab Hiinast suurtarnija (vt põhjendust 41). Arvestades vaatlusaluse toote tootmisvõimsuse rakendusastet liidus, jääb komisjon siiski endale kindlaks ja leiab, et vaatlusaluse toote puhul ei ole tarneprobleeme. Seetõttu lükatakse kõnealune väide tagasi.

| (46) | Üks koostööd teinud kasutaja väitis, et kui käesoleva uurimise tulemusena peaks kehtestatama tollimaksud, suureneksid tseoliidiga seotud kulud nii palju, et see tõstaks ka kõnealuse kasutaja detergentide ja veepehmendajate hinda ja seeläbi ühtlasi ka tarbijahindu. See väide on rajatud eeldusele, et kasutajad jätavad dumpinguvastasest tollimaksust tuleneva tseoliidi hinnatõusu oma tarbijate kanda. Komisjon on seisukohal, et hindu tõstmata saavad liidu tootjad meetmetest pigem kasu tänu suuremale mastaabisäästule (vt ajutise määruse põhjendusi 108 ja 111). Nagu eespool öeldud, moodustavad tseoliidiga seotud kulud järgtööstuse toodete tootmise kogukuludest nii väikese osa, et tollimaksu mõju – mis on iseenesest ebatõenäoline – ei sea kahtluse alla esialgset järeldust, et meetmete kehtestamine ei ole vastuolus ühegi liidu olulise huviga. Seetõttu lükatakse kõnealune väide tagasi. |
| --- | --- |

(46)

Üks koostööd teinud kasutaja väitis, et kui käesoleva uurimise tulemusena peaks kehtestatama tollimaksud, suureneksid tseoliidiga seotud kulud nii palju, et see tõstaks ka kõnealuse kasutaja detergentide ja veepehmendajate hinda ja seeläbi ühtlasi ka tarbijahindu. See väide on rajatud eeldusele, et kasutajad jätavad dumpinguvastasest tollimaksust tuleneva tseoliidi hinnatõusu oma tarbijate kanda. Komisjon on seisukohal, et hindu tõstmata saavad liidu tootjad meetmetest pigem kasu tänu suuremale mastaabisäästule (vt ajutise määruse põhjendusi 108 ja 111). Nagu eespool öeldud, moodustavad tseoliidiga seotud kulud järgtööstuse toodete tootmise kogukuludest nii väikese osa, et tollimaksu mõju – mis on iseenesest ebatõenäoline – ei sea kahtluse alla esialgset järeldust, et meetmete kehtestamine ei ole vastuolus ühegi liidu olulise huviga. Seetõttu lükatakse kõnealune väide tagasi.

| (47) | Üks koostööd teinud kasutaja väitis, et võib hakata tootma tseoliidivabasid detergente ning see kahjustaks liidu tseoliiditootjaid. Osapooltele tutvumiseks esitatud kaustas sisalduva teabe põhjal on liidu tootjad teadlikud, et on olemas selline oht nende majandustegevusele. Samas ei ole olemas konkreetseid tõendeid, mis võimaldaksid hinnata sellise hüpoteetilise muutuse tõenäolist mõju liidu tootjatele. Seetõttu lükatakse kõnealune väide tagasi. |
| --- | --- |

(47)

Üks koostööd teinud kasutaja väitis, et võib hakata tootma tseoliidivabasid detergente ning see kahjustaks liidu tseoliiditootjaid. Osapooltele tutvumiseks esitatud kaustas sisalduva teabe põhjal on liidu tootjad teadlikud, et on olemas selline oht nende majandustegevusele. Samas ei ole olemas konkreetseid tõendeid, mis võimaldaksid hinnata sellise hüpoteetilise muutuse tõenäolist mõju liidu tootjatele. Seetõttu lükatakse kõnealune väide tagasi.

| (48) | Eespool esitatud seisukohti võeti uurimise lõppfaasis arvesse, kuid need ei muuda selle põhijäreldusi. Muude märkuste puudumisel kiidetakse ajutise määruse põhjendustes 93 kuni 112 esitatud järeldused heaks. Seetõttu otsustati, et ei ole ilmnenud mingeid väiteid, mis viitaksid sellele, et käesoleva uurimise põhjal kehtestatavad meetmed oleksid vastuolus liidu huvidega. |
| --- | --- |

(48)

Eespool esitatud seisukohti võeti uurimise lõppfaasis arvesse, kuid need ei muuda selle põhijäreldusi. Muude märkuste puudumisel kiidetakse ajutise määruse põhjendustes 93 kuni 112 esitatud järeldused heaks. Seetõttu otsustati, et ei ole ilmnenud mingeid väiteid, mis viitaksid sellele, et käesoleva uurimise põhjal kehtestatavad meetmed oleksid vastuolus liidu huvidega.

9.   LÕPLIKUD DUMPINGUVASTASED MEETMED

9.1.   Kahju kõrvaldamist võimaldav tase

| (49) | Märkuste puudumisel kiidetakse ajutise määruse põhjendustes 114 kuni 116 esitatud järeldused heaks. |
| --- | --- |

(49)

Märkuste puudumisel kiidetakse ajutise määruse põhjendustes 114 kuni 116 esitatud järeldused heaks.

9.2.   Lõplikud meetmed

| (50) | Arvestades dumpingu, kahju, põhjusliku seose ja liidu huvide kohta tehtud järeldusi, tuleks kooskõlas algmääruse artikli 9 lõikega 4 kehtestada lõplik dumpinguvastane tollimaks, mis vastaks väiksema tollimaksu reegli kohaselt dumpingu- ja kahjumarginaalide kõige madalamale tuvastatud tasemele. Sellisel juhul tuleks tollimaksu määr kehtestada vastavalt kindlaksmääratud dumpingu tasemele. Dumpingu tasemeks arvutati 28,1 %. |
| --- | --- |

(50)

Arvestades dumpingu, kahju, põhjusliku seose ja liidu huvide kohta tehtud järeldusi, tuleks kooskõlas algmääruse artikli 9 lõikega 4 kehtestada lõplik dumpinguvastane tollimaks, mis vastaks väiksema tollimaksu reegli kohaselt dumpingu- ja kahjumarginaalide kõige madalamale tuvastatud tasemele. Sellisel juhul tuleks tollimaksu määr kehtestada vastavalt kindlaksmääratud dumpingu tasemele. Dumpingu tasemeks arvutati 28,1 %.

| (51) | Eespool esitatu alusel peaks Bosnia ja Hertsegoviina suhtes kehtestatava lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr olema 28,1 %. |
| --- | --- |

(51)

Eespool esitatu alusel peaks Bosnia ja Hertsegoviina suhtes kehtestatava lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr olema 28,1 %.

10.   AJUTISE TOLLIMAKSU LÕPLIK SISSENÕUDMINE

| (52) | Tuvastatud dumpingumarginaalide suurusjärku silmas pidades ja liidu tootmisharule tekitatud kahju arvesse võttes leitakse, et ajutise määruse kohaselt ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks antud summad tuleks kehtestatud lõpliku tollimaksumäära ulatuses lõplikult sisse nõuda. |
| --- | --- |

(52)

Tuvastatud dumpingumarginaalide suurusjärku silmas pidades ja liidu tootmisharule tekitatud kahju arvesse võttes leitakse, et ajutise määruse kohaselt ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks antud summad tuleks kehtestatud lõpliku tollimaksumäära ulatuses lõplikult sisse nõuda.

11.   MEETMETE VORM

| (53) | Bosnia eksportiv tootja Alumina d.o.o. Zvornik ja tema liidus tegutsev sidusettevõtja Kauno Tiekimas AB, kelle asukoht on Leedu, Kaunas, teatasid uurimise käigus, et soovivad võtta hinnakohustuse vastavalt algmääruse artikli 8 lõikele 1. Tuleb märkida, et hiljuti sai äriühingust Fabrica glinice „Birac” valdusettevõte ning Zvornikus paiknev Alumina d.o.o on nende kontserni ainus eksportiv tootja. |
| --- | --- |

(53)

Bosnia eksportiv tootja Alumina d.o.o. Zvornik ja tema liidus tegutsev sidusettevõtja Kauno Tiekimas AB, kelle asukoht on Leedu, Kaunas, teatasid uurimise käigus, et soovivad võtta hinnakohustuse vastavalt algmääruse artikli 8 lõikele 1. Tuleb märkida, et hiljuti sai äriühingust Fabrica glinice „Birac” valdusettevõte ning Zvornikus paiknev Alumina d.o.o on nende kontserni ainus eksportiv tootja.

| (54) | Komisjon vaatas nende pakkumise läbi. Vaatlusalune toode on tooraine, mida on olemas vaid ühte liiki ja ühe spetsifikatsiooniga, ning seega puudub eri tooteliikide hinnakompensatsiooni oht. Uurimine näitas, et kõik liitu suunatud ekspordi arved esitati liidus asuva sidusettevõtte (Kauno Tiekimas AB, Kaunas, Leedu) kaudu. Kõnealune sidusettevõte müüb ka teisi Biraci kontserni valmistatud tooteid. Tseoliit A pulbri turg on siiski selgelt välja kujunenud ning tseoliit A pulbrit ostvad tarbijad ei osta reeglina muid Biraci grupi tooteid. Seepärast järeldati, et samadele klientidele muude toodete müümisest tulenev ristkompenseerimise oht oli väga väike. |
| --- | --- |

(54)

Komisjon vaatas nende pakkumise läbi. Vaatlusalune toode on tooraine, mida on olemas vaid ühte liiki ja ühe spetsifikatsiooniga, ning seega puudub eri tooteliikide hinnakompensatsiooni oht. Uurimine näitas, et kõik liitu suunatud ekspordi arved esitati liidus asuva sidusettevõtte (Kauno Tiekimas AB, Kaunas, Leedu) kaudu. Kõnealune sidusettevõte müüb ka teisi Biraci kontserni valmistatud tooteid. Tseoliit A pulbri turg on siiski selgelt välja kujunenud ning tseoliit A pulbrit ostvad tarbijad ei osta reeglina muid Biraci grupi tooteid. Seepärast järeldati, et samadele klientidele muude toodete müümisest tulenev ristkompenseerimise oht oli väga väike.

| (55) | Komisjon kiitis otsusega 2011/279/EL (4) heaks Alumina d.o.o. Zvorniku ja tema sidusettevõtte Kauno Tiekimase pakutud hinnakohustuse. Nõukogu leiab, et pakutud hinnakohustus välistab dumpingu kahjuliku mõju ja piirab piisavalt kohustusest kõrvalehoidmise ohtu. |
| --- | --- |

(55)

Komisjon kiitis otsusega 2011/279/EL (4) heaks Alumina d.o.o. Zvorniku ja tema sidusettevõtte Kauno Tiekimase pakutud hinnakohustuse. Nõukogu leiab, et pakutud hinnakohustus välistab dumpingu kahjuliku mõju ja piirab piisavalt kohustusest kõrvalehoidmise ohtu.

| (56) | Et komisjon ja tolliasutused saaksid tõhusalt jälgida, kuidas Alumina d.o.o. Zvornik ja tema sidusettevõte hinnakohustust täidavad, on dumpinguvastasest tollimaksust vabastamine siis, kui asjaomasele tolliasutusele esitatakse taotlus vabasse ringlusesse lubamise kohta, lubatud vaid sel juhul, kui i) esitatakse kinnitusarve, milleks on faktuurarve, kus on esitatud vähemalt lisas sätestatud teave ja avaldus; ii) Alumina d.o.o. Zvornik valmistab imporditavaid kaupu, toimetab need liidu esimesele sõltumatule tarbijale ja esitab talle ise arve või esitab arve esimesele sõltumatule tarbijale Kauno Tiekimas ning iii) deklareeritud ja tollile esitatavad kaubad vastavad täpselt kinnitusarvele. Kui ülaltoodud tingimused ei ole täidetud, tuleb vabasse ringlusse lubamise deklaratsiooni vastuvõtmise ajal tasuda asjakohane dumpinguvastane tollimaks. |
| --- | --- |

(56)

Et komisjon ja tolliasutused saaksid tõhusalt jälgida, kuidas Alumina d.o.o. Zvornik ja tema sidusettevõte hinnakohustust täidavad, on dumpinguvastasest tollimaksust vabastamine siis, kui asjaomasele tolliasutusele esitatakse taotlus vabasse ringlusesse lubamise kohta, lubatud vaid sel juhul, kui i) esitatakse kinnitusarve, milleks on faktuurarve, kus on esitatud vähemalt lisas sätestatud teave ja avaldus; ii) Alumina d.o.o. Zvornik valmistab imporditavaid kaupu, toimetab need liidu esimesele sõltumatule tarbijale ja esitab talle ise arve või esitab arve esimesele sõltumatule tarbijale Kauno Tiekimas ning iii) deklareeritud ja tollile esitatavad kaubad vastavad täpselt kinnitusarvele. Kui ülaltoodud tingimused ei ole täidetud, tuleb vabasse ringlusse lubamise deklaratsiooni vastuvõtmise ajal tasuda asjakohane dumpinguvastane tollimaks.

| (57) | Juhul kui komisjon vastavalt algmääruse artikli 8 lõikele 9 tühistab hinnakohustuse heakskiidu rikkumise tõttu, viidates teatavatele tehingutele, ja teatab, et vastav kinnitusarve on kehtetu, tekib vabasse ringlusesse lubamise deklaratsiooni heakskiitmisel tollivõlg. |
| --- | --- |

(57)

Juhul kui komisjon vastavalt algmääruse artikli 8 lõikele 9 tühistab hinnakohustuse heakskiidu rikkumise tõttu, viidates teatavatele tehingutele, ja teatab, et vastav kinnitusarve on kehtetu, tekib vabasse ringlusesse lubamise deklaratsiooni heakskiitmisel tollivõlg.

| (58) | Importijad peavad tavapärase kaubandusriskina arvestama tollivõla tekkimise võimalusega vabasse ringlusse lubamise deklaratsiooni heakskiitmise ajal, nagu kirjeldatud põhjendustes 56 ja 57, isegi kui komisjon on neile otseselt või kaudselt kauba müünud tootja pakutud hinnakohustuse heaks kiitnud. |
| --- | --- |

(58)

Importijad peavad tavapärase kaubandusriskina arvestama tollivõla tekkimise võimalusega vabasse ringlusse lubamise deklaratsiooni heakskiitmise ajal, nagu kirjeldatud põhjendustes 56 ja 57, isegi kui komisjon on neile otseselt või kaudselt kauba müünud tootja pakutud hinnakohustuse heaks kiitnud.

| (59) | Vastavalt algmääruse artikli 14 lõikele 7 peavad tolliasutused teatama komisjonile viivitamata kõikidest juhtudest, kus on leitud märke hinnakohustuse rikkumisest. |
| --- | --- |

(59)

Vastavalt algmääruse artikli 14 lõikele 7 peavad tolliasutused teatama komisjonile viivitamata kõikidest juhtudest, kus on leitud märke hinnakohustuse rikkumisest.

| (60) | Eespool loetletud põhjustel kiidab komisjon Alumina d.o.o. Zvorniku ja Kauno Tiekimase pakutud hinnakohustuse heaks. Asjaomastele äriühingutele on teatatud olulised faktid, kaalutlused ja kohustused, millele heakskiitmine tugineb. |
| --- | --- |

(60)

Eespool loetletud põhjustel kiidab komisjon Alumina d.o.o. Zvorniku ja Kauno Tiekimase pakutud hinnakohustuse heaks. Asjaomastele äriühingutele on teatatud olulised faktid, kaalutlused ja kohustused, millele heakskiitmine tugineb.

| (61) | Kui hinnakohustust rikutakse või kui sellest taganetakse või kui komisjon tühistab hinnakohustuse heakskiidu, kohaldatakse dumpinguvastast tollimaksu, mille nõukogu on kehtestanud kooskõlas algmääruse artikli 9 lõikega 4, algmääruse artikli 8 lõike 9 tõttu automaatselt, |
| --- | --- |

(61)

Kui hinnakohustust rikutakse või kui sellest taganetakse või kui komisjon tühistab hinnakohustuse heakskiidu, kohaldatakse dumpinguvastast tollimaksu, mille nõukogu on kehtestanud kooskõlas algmääruse artikli 9 lõikega 4, algmääruse artikli 8 lõike 9 tõttu automaatselt,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Bosniast ja Hertsegoviinast pärit tseoliit A pulbri suhtes, mida nimetatakse ka tseoliit NaA pulbriks või tseoliit 4 A pulbriks ning mida praegu deklareeritakse CN-koodi ex 2842 10 00 (TARICi kood 2842100030) alusel.

2.   Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse esimeses lõikes kirjeldatud toodete netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on 28,1 %.

3.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.

Artikkel 2

1.   Vabasse ringlusesse lubamiseks deklareeritud imporditavad tooted, mille kohta on arved esitanud äriühingud, kelle hinnakohustused on komisjon heaks kiitnud ja kelle nimed on loetletud otsuses 2011/279/EL, mida vastavalt vajadusele muudetakse, vabastatakse artiklis 1 sätestatud dumpinguvastasest tollimaksust, kui:

| a) | Alumina d.o.o. Zvornik valmistab imporditavaid kaupu, toimetab need liidu esimesele sõltumatule tarbijale ja esitab talle ise arve või esitab arve esimesele sõltumatule tarbijale Kauno Tiekimas AB, Kaunas, Leedu; |
| --- | --- |

a)

Alumina d.o.o. Zvornik valmistab imporditavaid kaupu, toimetab need liidu esimesele sõltumatule tarbijale ja esitab talle ise arve või esitab arve esimesele sõltumatule tarbijale Kauno Tiekimas AB, Kaunas, Leedu;

| b) | neile on lisatud kinnitusarve (faktuurarve), mis sisaldab vähemalt käesoleva määruse lisas sätestatud andmeid ja avaldust, ning |
| --- | --- |

b)

neile on lisatud kinnitusarve (faktuurarve), mis sisaldab vähemalt käesoleva määruse lisas sätestatud andmeid ja avaldust, ning

| c) | tolliasutusele esitatud ja deklareeritud kaubad vastavad täpselt kinnitusarvele. |
| --- | --- |

c)

tolliasutusele esitatud ja deklareeritud kaubad vastavad täpselt kinnitusarvele.

2.   Vabasse ringlusesse lubamise deklaratsiooni vastuvõtmisel tekib tollivõlg:

| — | kui lõikes 1 kirjeldatud impordi puhul selgub, et üks või mitu nimetatud lõikes loetletud tingimustest on täitmata, või |
| --- | --- |

—

kui lõikes 1 kirjeldatud impordi puhul selgub, et üks või mitu nimetatud lõikes loetletud tingimustest on täitmata, või

| — | kui komisjon tühistab hinnakohustuse heakskiidu algmääruse artikli 8 lõike 9 kohaselt määruse või otsusega, milles osutatakse teatavatele tehingutele ja teatatakse, et asjaomased kinnitusarved on kehtetud. |
| --- | --- |

—

kui komisjon tühistab hinnakohustuse heakskiidu algmääruse artikli 8 lõike 9 kohaselt määruse või otsusega, milles osutatakse teatavatele tehingutele ja teatatakse, et asjaomased kinnitusarved on kehtetud.

Artikkel 3

Praegu CN-koodi ex 2842 10 00 (TARICi kood 2842100030) alusel deklareeritava Bosniast ja Hertsegoviinast pärit tseoliit A pulbri impordi puhul vastavalt määrusele (EL) nr 1036/2010 tagatiseks antud ajutise dumpinguvastase tollimaksu summad nõutakse lõplikult sisse.

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 11. mai 2011

Nõukogu nimel

eesistuja

MARTONYI J.

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

1

(2)  ELT L 298, 16.11.2010, lk 27.

2

(3)  Komisjoni otsus 2006/781/EÜ (ELT L 316, 16.11.2006, lk 18).

3

(4)  Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 26.

4

Euroopa Liidu Teataja

---

LISA

Koos liitu saadetava kaubaga, mille suhtes kehtib hinnakohustus, esitatakse faktuurarve, millel peab olema järgmine teave.

| 1. | Pealkiri „HINNAKOHUSTUSEGA SEOTUD KAUBA FAKTUURARVE”. |
| --- | --- |

1.

Pealkiri „HINNAKOHUSTUSEGA SEOTUD KAUBA FAKTUURARVE”.

| 2. | Faktuurarve väljastanud äriühingu nimi. |
| --- | --- |

2.

Faktuurarve väljastanud äriühingu nimi.

| 3. | Faktuurarve number. |
| --- | --- |

3.

Faktuurarve number.

| 4. | Faktuurarve väljastamise kuupäev. |
| --- | --- |

4.

Faktuurarve väljastamise kuupäev.

| 5. | TARICi lisakood, mille alusel toimub arves kirjeldatud kaupade tollivormistus liidu piiril (Tarici lisakood xxxx või yyyy). |
| --- | --- |

5.

TARICi lisakood, mille alusel toimub arves kirjeldatud kaupade tollivormistus liidu piiril (Tarici lisakood xxxx või yyyy).

| 6. | Kauba täpne kirjeldus, sealhulgas:






  — | võetud kohustusega seotud kauba kirjeldus lihtsas ja arusaadavas keeles; |
| --- | --- | --- |

6.

Kauba täpne kirjeldus, sealhulgas:

—

võetud kohustusega seotud kauba kirjeldus lihtsas ja arusaadavas keeles;

| — | äriühingu tootekood (CPC); |
| --- | --- |

—

äriühingu tootekood (CPC);

| — | Tarici kood; |
| --- | --- |

—

Tarici kood;

| — | kogus (tonnides). |
| --- | --- |

—

kogus (tonnides).

| 7. | Müügitingimuste kirjeldus, sealhulgas:






  — | tonnihind, |
| --- | --- | --- |

7.

Müügitingimuste kirjeldus, sealhulgas:

—

tonnihind,

| — | kohaldatavad maksetingimused, |
| --- | --- |

—

kohaldatavad maksetingimused,

| — | kohaldatavad tarnetingimused, |
| --- | --- |

—

kohaldatavad tarnetingimused,

| — | kõik hinnaalandused ja mahahindlused. |
| --- | --- |

—

kõik hinnaalandused ja mahahindlused.

| 8. | Selle liidus importijana tegutseva äriühingu (st isiku, kes esitab kauba tollivormistuseks) nimi, kellele äriühing kohustusega seotud kauba faktuurarve otseselt väljastab. |
| --- | --- |

8.

Selle liidus importijana tegutseva äriühingu (st isiku, kes esitab kauba tollivormistuseks) nimi, kellele äriühing kohustusega seotud kauba faktuurarve otseselt väljastab.

| 9. | Faktuurarve väljastanud äriühingu töötaja nimi ja järgmine allkirjastatud avaldus:
  „Mina, allakirjutanu, kinnitan, et käesoleva arvega hõlmatud kauba müük otseekspordiks Euroopa Liitu toimub äriühingu Alumina d.o.o., Zvornik ja tema sidusettevõtte Kauno Tiekimas AB pakutud ning Euroopa Komisjoni otsusega 2011/279/EL heaks kiidetud hinnakohustuse raames ja tingimuste kohaselt. Käesolevas arves esitatud andmed on täielikud ja õiged.” |
| --- | --- |

9.

Faktuurarve väljastanud äriühingu töötaja nimi ja järgmine allkirjastatud avaldus:

„Mina, allakirjutanu, kinnitan, et käesoleva arvega hõlmatud kauba müük otseekspordiks Euroopa Liitu toimub äriühingu Alumina d.o.o., Zvornik ja tema sidusettevõtte Kauno Tiekimas AB pakutud ning Euroopa Komisjoni otsusega 2011/279/EL heaks kiidetud hinnakohustuse raames ja tingimuste kohaselt. Käesolevas arves esitatud andmed on täielikud ja õiged.”

---

| 14.5.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 125/9 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 125/9

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 465/2011,

13. mai 2011,

millega muudetakse määrust (EL) nr 882/2010 seoses ekspordilitsentsitaotluste esitamisega kvoodivälise suhkru puhul turustusaastaks 2010/2011

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 30. juuni 2006. aasta määrust (EÜ) nr 951/2006, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 318/2006 üksikasjalikud rakenduseeskirjad kolmandate riikidega kauplemise suhtes suhkrusektoris, (2) eriti selle artiklit 7e koostoimes artikli 9 lõikega 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 61 esimese lõigu punktile d võib turustusaasta jooksul toodetud suhkrut, mis ületab kõnealuse määruse artiklis 56 osutatud kvooti, eksportida üksnes kindlaksmääratava koguselise piirangu ulatuses. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 61 esimese lõigu punktile d võib turustusaasta jooksul toodetud suhkrut, mis ületab kõnealuse määruse artiklis 56 osutatud kvooti, eksportida üksnes kindlaksmääratava koguselise piirangu ulatuses.

| (2) | Komisjoni 7. mai 2010. aasta määruses (EL) nr 397/2010 (millega määratakse kindlaks kvoodivälise suhkru ja isoglükoosi eksportimise koguseline piirang kuni 2010/2011. turustusaasta lõpuni) (3) on suhkru puhul kindlaks määratud koguseline piirang 650 000 tonni. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 7. mai 2010. aasta määruses (EL) nr 397/2010 (millega määratakse kindlaks kvoodivälise suhkru ja isoglükoosi eksportimise koguseline piirang kuni 2010/2011. turustusaasta lõpuni) (3) on suhkru puhul kindlaks määratud koguseline piirang 650 000 tonni.

| (3) | Ekspordilitsentsi taotlustega hõlmatud suhkrukogused on kõnealuse koguselise piirangu ületanud. Seepärast peatati komisjoni 6. oktoobri 2010. aasta määrusega (EL) nr 882/2010 (millega määratakse kindlaks ekspordilitsentside väljaandmise heakskiiduprotsent, millega lükatakse tagasi ekspordilitsentsitaotlused ja millega peatatakse ekspordilitsentsitaotluste esitamine kvoodivälise suhkru puhul) (4) ekspordilitsentsitaotluste esitamine kvoodivälise suhkru puhul ajavahemikuks 11. oktoobrist 2010 kuni 30. septembrini 2011. |
| --- | --- |

(3)

Ekspordilitsentsi taotlustega hõlmatud suhkrukogused on kõnealuse koguselise piirangu ületanud. Seepärast peatati komisjoni 6. oktoobri 2010. aasta määrusega (EL) nr 882/2010 (millega määratakse kindlaks ekspordilitsentside väljaandmise heakskiiduprotsent, millega lükatakse tagasi ekspordilitsentsitaotlused ja millega peatatakse ekspordilitsentsitaotluste esitamine kvoodivälise suhkru puhul) (4) ekspordilitsentsitaotluste esitamine kvoodivälise suhkru puhul ajavahemikuks 11. oktoobrist 2010 kuni 30. septembrini 2011.

| (4) | Komisjoni 12. mai 2011. aasta rakendusmäärusega (EL) nr 461/2011, millega muudetakse määrust (EL) nr 397/2010, millega määratakse kindlaks kvoodivälise suhkru ja isoglükoosi eksportimise koguseline piirang kuni 2010/2011. turustusaasta lõpuni, (5) suurendati 2010/2011. turustusaastaks kindlaks määratud kvoodivälise suhkru eksportimise koguselist piirangut 700 000 tonni võrra. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni 12. mai 2011. aasta rakendusmäärusega (EL) nr 461/2011, millega muudetakse määrust (EL) nr 397/2010, millega määratakse kindlaks kvoodivälise suhkru ja isoglükoosi eksportimise koguseline piirang kuni 2010/2011. turustusaasta lõpuni, (5) suurendati 2010/2011. turustusaastaks kindlaks määratud kvoodivälise suhkru eksportimise koguselist piirangut 700 000 tonni võrra.

| (5) | Kuna 2010/2011. turustusaasta koguselist piirangut on suurendatud, tuleks võimaldada taotluste esitamist alates juulikuu esimesest nädalast. |
| --- | --- |

(5)

Kuna 2010/2011. turustusaasta koguselist piirangut on suurendatud, tuleks võimaldada taotluste esitamist alates juulikuu esimesest nädalast.

| (6) | Seepärast tuleks määrust (EL) nr 882/2010 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(6)

Seepärast tuleks määrust (EL) nr 882/2010 vastavalt muuta.

| (7) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) nr 882/2010 artikli 1 lõige 3 jäetakse välja.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Määrust kohaldatakse alates 4. juulist 2011.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.

Brüssel, 13. mai 2011

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 178, 1.7.2006, lk 24.

2

(3)  ELT L 115, 8.5.2010, lk 26.

3

(4)  ELT L 264, 7.10.2010, lk 13.

4

(5)  ELT L 124, 13.5.2011, lk 41.

5

---

| 14.5.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 125/10 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 125/10

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 466/2011,

13. mai 2011,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1580/2007, millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris, (2) eriti selle artikli 138 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XV lisa A osas osutatud toodete ja ajavahemike puhul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks määruse (EÜ) nr 1580/2007 artikliga 138 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 14. mail 2011.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 13. mai 2011

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 350, 31.12.2007, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | MA | 63,1 |
| TN | 102,3 |
| TR | 68,9 |
| ZZ | 78,1 |
| 0707 00 05 | TR | 108,9 |
| ZZ | 108,9 |
| 0709 90 70 | MA | 86,8 |
| TR | 123,4 |
| ZZ | 105,1 |
| 0709 90 80 | EC | 27,0 |
| ZZ | 27,0 |
| 0805 10 20 | EG | 56,5 |
| IL | 55,5 |
| MA | 45,5 |
| TN | 54,9 |
| TR | 71,6 |
| ZZ | 56,8 |
| 0805 50 10 | TR | 53,9 |
| ZZ | 53,9 |
| 0808 10 80 | AR | 91,1 |
| BR | 71,3 |
| CA | 107,1 |
| CL | 84,0 |
| CN | 96,2 |
| NZ | 114,9 |
| US | 172,7 |
| UY | 59,9 |
| ZA | 84,5 |
| ZZ | 98,0 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

MA

63,1

TN

102,3

TR

68,9

ZZ

78,1

0707 00 05

TR

108,9

ZZ

108,9

0709 90 70

MA

86,8

TR

123,4

ZZ

105,1

0709 90 80

EC

27,0

ZZ

27,0

0805 10 20

EG

56,5

IL

55,5

MA

45,5

TN

54,9

TR

71,6

ZZ

56,8

0805 50 10

TR

53,9

ZZ

53,9

0808 10 80

AR

91,1

BR

71,3

CA

107,1

CL

84,0

CN

96,2

NZ

114,9

US

172,7

UY

59,9

ZA

84,5

ZZ

98,0

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 14.5.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 125/12 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 125/12

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 467/2011,

13. mai 2011,

millega määratakse kindlaks alates 16. maist 2011 kohaldatavad teraviljasektori impordimaksud

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 20. juuli 2010. aasta määrust (EL) nr 642/2010 nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 rakenduseeskirjade kohta teraviljasektori imporditollimaksude osas, (2) eriti selle artikli 2 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikega 1 on ette nähtud, et CN-koodide 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (kõrgekvaliteediline pehme nisu), 1002, ex 1005 (välja arvatud hübriidseemned) ja ex 1007 (välja arvatud hübriidkülviseeme) alla kuuluvate toodete imporditollimaks on võrdne nende toodete suhtes importimisel kehtiva sekkumishinnaga ning seda suurendatakse 55 % võrra, millest arvatakse maha kõnealuse kaubasaadetise suhtes kehtiv CIF-impordihind. See maks ei tohi siiski ületada ühise tollitariifistiku tollimaksumäära. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikega 1 on ette nähtud, et CN-koodide 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (kõrgekvaliteediline pehme nisu), 1002, ex 1005 (välja arvatud hübriidseemned) ja ex 1007 (välja arvatud hübriidkülviseeme) alla kuuluvate toodete imporditollimaks on võrdne nende toodete suhtes importimisel kehtiva sekkumishinnaga ning seda suurendatakse 55 % võrra, millest arvatakse maha kõnealuse kaubasaadetise suhtes kehtiv CIF-impordihind. See maks ei tohi siiski ületada ühise tollitariifistiku tollimaksumäära.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikega 2 on ette nähtud, et nimetatud artikli lõikes 1 osutatud tollimaksu arvutamiseks kehtestatakse kõnealustele toodetele korrapäraste ajavahemike järel tüüpiline CIF-impordihind. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikega 2 on ette nähtud, et nimetatud artikli lõikes 1 osutatud tollimaksu arvutamiseks kehtestatakse kõnealustele toodetele korrapäraste ajavahemike järel tüüpiline CIF-impordihind.

| (3) | Määruse (EL) nr 642/2010 artikli 2 lõike 2 kohaselt on CN-koodide 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (kõrgekvaliteediline pehme nisu), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 ja 1007 00 90 alla kuuluvate toodete imporditollimaksu arvutamiseks kasutatav hind on artiklis 5 täpsustatud korras iga päeva kohta määratud tüüpiliste CIF-impordihindade keskmine. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EL) nr 642/2010 artikli 2 lõike 2 kohaselt on CN-koodide 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (kõrgekvaliteediline pehme nisu), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 ja 1007 00 90 alla kuuluvate toodete imporditollimaksu arvutamiseks kasutatav hind on artiklis 5 täpsustatud korras iga päeva kohta määratud tüüpiliste CIF-impordihindade keskmine.

| (4) | Seepärast tuleks alates 16. maist 2011 kehtestada impordimaksud, mida kohaldatakse uute maksude jõustumiseni, |
| --- | --- |

(4)

Seepärast tuleks alates 16. maist 2011 kehtestada impordimaksud, mida kohaldatakse uute maksude jõustumiseni,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikes 1 osutatud teraviljasektori imporditollimaksud määratakse alates 16. maist 2011 kindlaks käesoleva määruse I lisas II lisa teabe alusel.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 16. mail 2011.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 13. mai 2011

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 187, 21.7.2010, lk 5.

2

---

I LISA

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikes 1 osutatud toodete impordimaksud, mida kohaldatakse alates 16. maist 2011

| CN-kood | Kaupade kirjeldus | Imporditollimaks (1)

  (eurot/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Kõva NISU, kõrgekvaliteediline | 0,00 |
| keskmise kvaliteediga | 0,00 |
| madala kvaliteediga | 0,00 |
| 1001 90 91 | Pehme NISU seemneks | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Pehme NISU, kõrgekvaliteediline, v.a seemneks | 0,00 |
| 1002 00 00 | RUKIS | 0,00 |
| 1005 10 90 | MAIS seemneks, v.a hübriidid | 0,00 |
| 1005 90 00 | MAIS, v.a seemneks (2) | 0,00 |
| 1007 00 90 | TERASORGO, v.a hübriidid seemneks | 0,00 |

CN-kood

Kaupade kirjeldus

Imporditollimaks (1)

(eurot/t)

1001 10 00

Kõva NISU, kõrgekvaliteediline

0,00

keskmise kvaliteediga

0,00

madala kvaliteediga

0,00

1001 90 91

Pehme NISU seemneks

0,00

ex 1001 90 99

Pehme NISU, kõrgekvaliteediline, v.a seemneks

0,00

1002 00 00

RUKIS

0,00

1005 10 90

MAIS seemneks, v.a hübriidid

0,00

1005 90 00

MAIS, v.a seemneks (2)

0,00

1007 00 90

TERASORGO, v.a hübriidid seemneks

0,00

---

(1)  Kaupade puhul, mis jõuavad liitu Atlandi ookeani või Suessi kanali kaudu, võib importija taotleda määruse (EL) nr 642/2010 artikli 2 lõike 4 kohaselt imporditollimaksu vähendamist:

| — | 3 (eurot/t), kui lossimissadam asub Vahemere või Musta mere ääres, |
| --- | --- |

—

3 (eurot/t), kui lossimissadam asub Vahemere või Musta mere ääres,

| — | 2 (eurot/t), kui lossimissadam asub Taanis, Eestis, Iirimaal, Lätis, Leedus, Poolas, Soomes, Rootsis, Ühendkuningriigis või Pürenee poolsaare Atlandi ookeani äärsel rannikul. |
| --- | --- |

—

2 (eurot/t), kui lossimissadam asub Taanis, Eestis, Iirimaal, Lätis, Leedus, Poolas, Soomes, Rootsis, Ühendkuningriigis või Pürenee poolsaare Atlandi ookeani äärsel rannikul.

(2)  Importija võib taotleda imporditollimaksu vähendamist ühtse määra alusel 24 eurot tonni kohta, kui on täidetud määruse (EL) nr 642/2010 artikli 3 kehtestatud tingimused.

---

II LISA

I lisas kehtestatud imporditollimaksude arvutamisel arvestatavad tegurid

29.4.2011-12.5.2011

| 1. | Määruse (EL) nr 642/2010 artikli 2 lõikes 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:











  (eurot/t) |
| --- | --- |
| | Pehme nisu (1) | Mais | Kõva nisu, kõrge kvaliteediga | Kõva nisu, keskmise kvaliteediga (2) | Kõva nisu, madala kvaliteediga (3) | Oder |
| Börs | Minnéapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Noteering | 247,86 | 192,42 | — | — | — | — |
| FOB-hind Ameerika Ühendriikides | — | — | 255,38 | 245,38 | 225,38 | 164,90 |
| Lahe lisatasu | — | 15,33 | — | — | — | — |
| Suure Järvistu lisatasu | 71,88 | — | — | — | — | — |

1.

Määruse (EL) nr 642/2010 artikli 2 lõikes 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:

(eurot/t)

Pehme nisu (1)

Mais

Kõva nisu, kõrge kvaliteediga

Kõva nisu, keskmise kvaliteediga (2)

Kõva nisu, madala kvaliteediga (3)

Oder

Börs

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

—

Noteering

247,86

192,42

—

—

—

—

FOB-hind Ameerika Ühendriikides

—

—

255,38

245,38

225,38

164,90

Lahe lisatasu

—

15,33

—

—

—

—

Suure Järvistu lisatasu

71,88

—

—

—

—

—

| 2. | Määruse (EL) nr 642/2010 artikli 2 lõikes 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:






  Veokulud: Mehhiko laht–Rotterdam: | 16,82 eurot/t |
| --- | --- | --- |
| Veokulud: Suur Järvistu–Rotterdam: | 47,76 eurot/t |

2.

Määruse (EL) nr 642/2010 artikli 2 lõikes 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:

Veokulud: Mehhiko laht–Rotterdam:

16,82 eurot/t

Veokulud: Suur Järvistu–Rotterdam:

47,76 eurot/t

---

(1)  Lisatasu 14 eurot/t sisse arvestatud (määruse (EL) nr 642/2010 artikli 5 lõige 3).

(2)  Allahindlus 10 eurot/t (määruse (EL) nr 642/2010 artikli 5 lõige 3).

(3)  Allahindlus 30 eurot/t (määruse (EL) nr 642/2010 artikli 5 lõige 3).

---

| 14.5.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 125/15 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 125/15

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 468/2011,

13. mai 2011,

määrusega (EL) nr 1017/2010 avatud hankemenetluse raames toimuvas kaheteistkümnendas pakkumisvoorus esitatud teravilja müügihindade kohta

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1) eriti selle artikli 43 punkti f koostoimes artikliga 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EL) nr 1017/2010 (2) on avatud teravilja müük hankemenetluse teel vastavalt komisjoni 11. detsembri 2009. aasta määruses (EL) nr 1272/2009 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 ühised üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses põllumajandustoodete kokkuostu ja müügiga riikliku sekkumise puhul) (3) sätestatud tingimustele. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EL) nr 1017/2010 (2) on avatud teravilja müük hankemenetluse teel vastavalt komisjoni 11. detsembri 2009. aasta määruses (EL) nr 1272/2009 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 ühised üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses põllumajandustoodete kokkuostu ja müügiga riikliku sekkumise puhul) (3) sätestatud tingimustele.

| (2) | Määruse (EL) nr 1272/2009 artikli 46 lõike 1 ja määruse (EL) nr 1017/2010 artikli 4 kohaselt määrab komisjon pakkumisvoorude raames saadud pakkumusi silmas pidades iga teravilja ja iga liikmesriigi kohta müügi miinimumhinna või otsustab jätta selle määramata. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EL) nr 1272/2009 artikli 46 lõike 1 ja määruse (EL) nr 1017/2010 artikli 4 kohaselt määrab komisjon pakkumisvoorude raames saadud pakkumusi silmas pidades iga teravilja ja iga liikmesriigi kohta müügi miinimumhinna või otsustab jätta selle määramata.

| (3) | Kaheteistkümnenda pakkumisvooru raames saadud pakkumuste alusel on otsustatud, et ei ole vaja määrata müügi miinimumhinda iga teravilja ja iga liikmesriigi kohta. |
| --- | --- |

(3)

Kaheteistkümnenda pakkumisvooru raames saadud pakkumuste alusel on otsustatud, et ei ole vaja määrata müügi miinimumhinda iga teravilja ja iga liikmesriigi kohta.

| (4) | Turu kiireks teavitamiseks ja meetme efektiivse haldamise tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval. |
| --- | --- |

(4)

Turu kiireks teavitamiseks ja meetme efektiivse haldamise tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

| (5) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Selliste pakkumuste puhul, mis on saabunud määrusega (EL) nr 1017/2010 avatud hankemenetluse raames toimuvas kaheteistkümnendas pakkumisvoorus, mis käsitleb teravilja müüki ja mille pakkumuste esitamise tähtaeg lõppes 11. mail 2011, on müügihinda käsitlevad otsused teravilja ja liikmesriigi kohta sätestatud käesoleva määruse lisas.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 13. mai 2011

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 293, 11.11.2010, lk 41.

2

(3)  ELT L 349, 29.12.2009, lk 1.

3

---

LISA

Müüki käsitlevad otsused

| (eurot tonni kohta) |
| --- |
| Liikmesriik | Miinimummüügihind |
| Harilik nisu | Oder | Mais |
| CN-kood 1001 90 | CN-kood 1003 00 | CN-kood 1005 90 00 |
| Belgique/België | X | X | X |
| България | X | X | X |
| Česká republika | X | X | X |
| Danmark | X | X | X |
| Deutschland | X | — | X |
| Eesti | X | X | X |
| Eire/Ireland | X | X | X |
| Elláda | X | X | X |
| España | X | X | X |
| France | X | ° | X |
| Italia | X | X | X |
| Kypros | X | X | X |
| Latvija | X | X | X |
| Lietuva | X | X | X |
| Luxembourg | X | X | X |
| Magyarország | X | X | X |
| Malta | X | X | X |
| Nederland | X | X | X |
| Österreich | X | X | X |
| Polska | X | X | X |
| Portugal | X | X | X |
| România | X | X | X |
| Slovenija | X | X | X |
| Slovensko | X | X | X |
| Suomi/Finland | X | — | X |
| Sverige | X | — | X |
| United Kingdom | X | — | X |
| — | miinimummüügihind määramata (kõik pakkumused tagasi lükatud) |

(eurot tonni kohta)

Liikmesriik

Miinimummüügihind

Harilik nisu

Oder

Mais

CN-kood 1001 90

CN-kood 1003 00

CN-kood 1005 90 00

Belgique/België

X

X

X

България

X

X

X

Česká republika

X

X

X

Danmark

X

X

X

Deutschland

X

—

X

Eesti

X

X

X

Eire/Ireland

X

X

X

Elláda

X

X

X

España

X

X

X

France

X

°

X

Italia

X

X

X

Kypros

X

X

X

Latvija

X

X

X

Lietuva

X

X

X

Luxembourg

X

X

X

Magyarország

X

X

X

Malta

X

X

X

Nederland

X

X

X

Österreich

X

X

X

Polska

X

X

X

Portugal

X

X

X

România

X

X

X

Slovenija

X

X

X

Slovensko

X

X

X

Suomi/Finland

X

—

X

Sverige

X

—

X

United Kingdom

X

—

X

—

miinimummüügihind määramata (kõik pakkumused tagasi lükatud)

| ° | pakkumused puuduvad |
| --- | --- |

°

pakkumused puuduvad

| X | müügiks kasutatav teravili puudub |
| --- | --- |

X

müügiks kasutatav teravili puudub

| # | ei kohaldata |
| --- | --- |

#

ei kohaldata

---

DIREKTIIVID

| 14.5.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 125/17 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 125/17

---

KOMISJONI DIREKTIIV 2011/59/EL,

13. mai 2011,

millega muudetakse tehnika arenguga kohandamise eesmärgil kosmeetikatooteid käsitleva direktiivi 76/768/EMÜ II ja III lisa

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 27. juuli 1976. aasta direktiivi 76/768/EMÜ liikmesriikides kosmeetikatoodete kohta vastuvõetud õigusaktide ühtlustamise kohta, (1) eriti selle artikli 8 lõiget 2,

olles konsulteerinud tarbijaohutuse komiteega

ning arvestades järgmist:

| (1) | Pärast teadusliku uurimuse „Püsijuuksevärvide kasutamine ja oht haigestuda kusepõievähki” avaldamist 2001. aastal jõudis kosmeetikatoodete ja tarbijatele mõeldud toiduks mittekasutatavate toodete teaduskomitee, mis on seejärel komisjoni otsusega 2004/210/EÜ (2) asendatud tarbekaupade teaduskomiteega, järeldusele, et võimalik oht on murettekitav. Tarbekaupade teaduskomitee soovitas komisjonil täiendavalt kontrollida kemikaalide kasutamist juuksevärvides. |
| --- | --- |

(1)

Pärast teadusliku uurimuse „Püsijuuksevärvide kasutamine ja oht haigestuda kusepõievähki” avaldamist 2001. aastal jõudis kosmeetikatoodete ja tarbijatele mõeldud toiduks mittekasutatavate toodete teaduskomitee, mis on seejärel komisjoni otsusega 2004/210/EÜ (2) asendatud tarbekaupade teaduskomiteega, järeldusele, et võimalik oht on murettekitav. Tarbekaupade teaduskomitee soovitas komisjonil täiendavalt kontrollida kemikaalide kasutamist juuksevärvides.

| (2) | Samuti soovitas teaduskomitee koostada juuksevärvide ohutuse hindamiseks üldstrateegia, sealhulgas kehtestada juuksevärvide koostisainete võimaliku genotoksilisuse või mutageensuse katsetamise nõuded. |
| --- | --- |

(2)

Samuti soovitas teaduskomitee koostada juuksevärvide ohutuse hindamiseks üldstrateegia, sealhulgas kehtestada juuksevärvide koostisainete võimaliku genotoksilisuse või mutageensuse katsetamise nõuded.

| (3) | Pärast teaduskomitee arvamusega tutvumist leppis komisjon liikmesriikide ja sidusrühmadega kokku juuksevärvide reguleerimise üldstrateegia, mille kohaselt peavad tootjad esitama teaduskomiteele riskihindamiseks ajakohastatud teaduslikud andmed juuksevärvides kasutatavate ainete ohutuse kohta. |
| --- | --- |

(3)

Pärast teaduskomitee arvamusega tutvumist leppis komisjon liikmesriikide ja sidusrühmadega kokku juuksevärvide reguleerimise üldstrateegia, mille kohaselt peavad tootjad esitama teaduskomiteele riskihindamiseks ajakohastatud teaduslikud andmed juuksevärvides kasutatavate ainete ohutuse kohta.

| (4) | Tarbekaupade teaduskomitee, mis komisjoni 5. augusti 2008. aasta otsusega 2008/721/EÜ (millega luuakse teaduskomiteede ja ekspertide nõuandev struktuur tarbijaohutuse, rahvatervise ja keskkonnaga seotud valdkondades ning tunnistatakse kehtetuks otsus 2004/210/EÜ) (3) asendati tarbijaohutuse komiteega, hindas nende üksikute ainete ohutust, mille kohta tööstusharu oli esitanud ajakohastatud toimikud. |
| --- | --- |

(4)

Tarbekaupade teaduskomitee, mis komisjoni 5. augusti 2008. aasta otsusega 2008/721/EÜ (millega luuakse teaduskomiteede ja ekspertide nõuandev struktuur tarbijaohutuse, rahvatervise ja keskkonnaga seotud valdkondades ning tunnistatakse kehtetuks otsus 2004/210/EÜ) (3) asendati tarbijaohutuse komiteega, hindas nende üksikute ainete ohutust, mille kohta tööstusharu oli esitanud ajakohastatud toimikud.

| (5) | Ohutuse hindamise üldstrateegia viimaseks ülesandeks oli hinnata võimalikku ohtu tarbijate tervisele seoses oksüdeerivate juuksevärvide reaktsioonisaadustega, mis tekivad juuste värvimise ajal. Tarbijaohutuse komitee ei hinnanud oma 21. septembri 2010. aasta arvamuses praegu liidus kasutatavate juuksevärvide ja nende reaktsioonisaaduste genotoksilisuse ja kartsinogeensusega seonduvat olukorda murettekitavaks. |
| --- | --- |

(5)

Ohutuse hindamise üldstrateegia viimaseks ülesandeks oli hinnata võimalikku ohtu tarbijate tervisele seoses oksüdeerivate juuksevärvide reaktsioonisaadustega, mis tekivad juuste värvimise ajal. Tarbijaohutuse komitee ei hinnanud oma 21. septembri 2010. aasta arvamuses praegu liidus kasutatavate juuksevärvide ja nende reaktsioonisaaduste genotoksilisuse ja kartsinogeensusega seonduvat olukorda murettekitavaks.

| (6) | Teatavaid juuksevärvides sisalduvaid aineid lubatakse juuksevärvides kasutada direktiivi 76/768/EMÜ III lisa 2. osas ettenähtud piirangute ja tingimuste kohaselt kuni 31. detsembrini 2010. |
| --- | --- |

(6)

Teatavaid juuksevärvides sisalduvaid aineid lubatakse juuksevärvides kasutada direktiivi 76/768/EMÜ III lisa 2. osas ettenähtud piirangute ja tingimuste kohaselt kuni 31. detsembrini 2010.

| (7) | Pidades silmas esitatud ohutusandmete riskihinnangut ja tarbekaupade teaduskomitee esitatud lõplikke arvamusi üksikute ainete ja reaktsioonisaaduste ohutuse kohta, on asjakohane lisada ajutiselt heakskiidetud juuksevärvained, mis praegu on loetletud direktiivi 76/768/EMÜ III lisa 2. osas, kõnealuse lisa 1. osasse. |
| --- | --- |

(7)

Pidades silmas esitatud ohutusandmete riskihinnangut ja tarbekaupade teaduskomitee esitatud lõplikke arvamusi üksikute ainete ja reaktsioonisaaduste ohutuse kohta, on asjakohane lisada ajutiselt heakskiidetud juuksevärvained, mis praegu on loetletud direktiivi 76/768/EMÜ III lisa 2. osas, kõnealuse lisa 1. osasse.

| (8) | Tarbijaohutuse komitee ei saanud direktiivi 76/768/EMÜ III lisa 2. osas loetletud ainete hydroxyethyl-2-nitro-p-toluidine ja HC Red No 10 + HC Red No 11 ohutushinnangut valmis enne 31. detsembrit 2010. Seega tuleks kõnealuste ainete ajutist kasutamist pikendada kuni 31. detsembrini 2011. |
| --- | --- |

(8)

Tarbijaohutuse komitee ei saanud direktiivi 76/768/EMÜ III lisa 2. osas loetletud ainete hydroxyethyl-2-nitro-p-toluidine ja HC Red No 10 + HC Red No 11 ohutushinnangut valmis enne 31. detsembrit 2010. Seega tuleks kõnealuste ainete ajutist kasutamist pikendada kuni 31. detsembrini 2011.

| (9) | Tarbijaohutuse komitee kinnitas oma 22. juuni 2010. aasta arvamuses, et olemasolevate andmete alusel ei saanud aine o-aminophenol ohutuse kohta lõplikku järeldust teha. Selle arvamuse alusel ei saa aine o-aminophenol kasutamist juuksevärvides käsitada ohutuna ning seega tuleks see aine lisada direktiivi 76/768/EMÜ II lisasse. |
| --- | --- |

(9)

Tarbijaohutuse komitee kinnitas oma 22. juuni 2010. aasta arvamuses, et olemasolevate andmete alusel ei saanud aine o-aminophenol ohutuse kohta lõplikku järeldust teha. Selle arvamuse alusel ei saa aine o-aminophenol kasutamist juuksevärvides käsitada ohutuna ning seega tuleks see aine lisada direktiivi 76/768/EMÜ II lisasse.

| (10) | Seega tuleks direktiivi 76/768/EMÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(10)

Seega tuleks direktiivi 76/768/EMÜ vastavalt muuta.

| (11) | Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise kosmeetikatoodete komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(11)

Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise kosmeetikatoodete komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 76/768/EMÜ II ja III lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.

Artikkel 2

1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 3. jaanuaril 2012. Liikmesriigid edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile.

Liikmesriigid kohaldavad neid norme alates 3. jaanuarist 2012.

Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastu võetud põhiliste õigusnormide teksti.

Artikkel 3

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 4

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 13. mai 2011

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  EÜT L 262, 27.9.1976, lk 169.

1

(2)  ELT L 66, 4.3.2004, lk 45.

2

(3)  ELT L 241, 10.9.2008, lk 21.

3

---

LISA

Direktiivi 76/768/EMÜ muudetakse järgmiselt.

| 1. | II lisale lisatakse järgmine kirje:







  Viite-number | Keemiline nimetus | CASi nr / EÜ nr |
| --- | --- | --- | --- |
| „1372 | 2-aminofenool (o-Aminophenol; CI 76520) ja selle soolad | CASi nr 95–55-6/67845-79–8/51–19-4
  EÜ nr 202–431-1/267–335-4” |

1.

II lisale lisatakse järgmine kirje:

Viite-number

Keemiline nimetus

CASi nr / EÜ nr

„1372

2-aminofenool (o-Aminophenol; CI 76520) ja selle soolad

CASi nr 95–55-6/67845-79–8/51–19-4

EÜ nr 202–431-1/267–335-4”

| 2. | III lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | 1. osa muudetakse järgmiselt:






  i) | lisatakse järgmised kirjed:










  Viitenr | Aine | Piirangud | Märgistusele trükitavad kasutustingimused ja hoiatused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rakendus- ja/või kasutusvaldkond | Suurim lubatud sisaldus valmis kosmeetikatootes | Muud piirangud ja nõuded |
| „215 | 4-amino-3-nitrophenol (CASi nr 610–81-1) (EÜ nr 210–236-8) | a) | Juuksevärvaine oksüdatiivsetes juuksevärvides |

2.

III lisa muudetakse järgmiselt:

a)

1. osa muudetakse järgmiselt:

i)

lisatakse järgmised kirjed:

Viitenr

Aine

Piirangud

Märgistusele trükitavad kasutustingimused ja hoiatused

Rakendus- ja/või kasutusvaldkond

Suurim lubatud sisaldus valmis kosmeetikatootes

Muud piirangud ja nõuded

„215

4-amino-3-nitrophenol (CASi nr 610–81-1) (EÜ nr 210–236-8)

a)

Juuksevärvaine oksüdatiivsetes juuksevärvides

| a) | Pärast oksüdatiivsetes tingimustes segamist ei tohi suurim juustele kantav kontsentratsioon ületada 1,5 %. |
| --- | --- |

a)

Pärast oksüdatiivsetes tingimustes segamist ei tohi suurim juustele kantav kontsentratsioon ületada 1,5 %.

| a) | Nagu on märgitud viitenumbri 205 veeru f punktis a. |
| --- | --- |

a)

Nagu on märgitud viitenumbri 205 veeru f punktis a.

| b) | Juuksevärvaine mitteoksüdatiivsetes juuksevärvides |
| --- | --- |

b)

Juuksevärvaine mitteoksüdatiivsetes juuksevärvides

| b) | 1,0 % |
| --- | --- |

b)

1,0 %

| b) | Nagu on märgitud viitenumbri 208 veerus f. |
| --- | --- |

b)

Nagu on märgitud viitenumbri 208 veerus f.

216

2,7-Naphthalenediol (CASi nr 582–17-2) (EÜ nr 209–478-7)

| a) | Juuksevärvaine oksüdatiivsetes juuksevärvides |
| --- | --- |

a)

Juuksevärvaine oksüdatiivsetes juuksevärvides

| a) | Pärast oksüdatiivsetes tingimustes segamist ei tohi suurim juustele kantav kontsentratsioon ületada 1,0 %. |
| --- | --- |

a)

Pärast oksüdatiivsetes tingimustes segamist ei tohi suurim juustele kantav kontsentratsioon ületada 1,0 %.

| a) | Nagu on märgitud viitenumbri 205 veeru f punktis a. |
| --- | --- |

a)

Nagu on märgitud viitenumbri 205 veeru f punktis a.

| b) | Juuksevärvaine mitteoksüdatiivsetes juuksevärvides |
| --- | --- |

b)

Juuksevärvaine mitteoksüdatiivsetes juuksevärvides

| b) | 1,0 % |
| --- | --- |

b)

1,0 %

217

m-Aminophenol (CASi nr 591–27-5) (EÜ nr 209–711-2) ja selle soolad

m-Aminophenol HCl (CASi nr 51–81-0) (EÜ nr 200–125-2)

m-Aminophenol sulfate (CASi nr 68239-81–6) (EÜ nr 269–475-1))

sodium m-Aminophenol (CASi nr 38171-54–9)

Juuksevärvaine oksüdatiivsetes juuksevärvides

Pärast oksüdatiivsetes tingimustes segamist ei tohi suurim juustele kantav kontsentratsioon ületada 1,2 %.

Nagu on märgitud viitenumbri 205 veeru f punktis a.

218

2,6-Dihydroxy-3,4-dimethylpyridine (CASi nr 84540-47–6) (EÜ nr 283–141-2)

Juuksevärvaine oksüdatiivsetes juuksevärvides

Pärast oksüdatiivsetes tingimustes segamist ei tohi suurim juustele kantav kontsentratsioon ületada 1,0 %.

Nagu on märgitud viitenumbri 205 veeru f punktis a.

222

2-Hydroxyethyl picramic acid (CASi nr 99610-72–7) (EÜ nr 412–520-9)

| a) | Juuksevärvaine oksüdatiivsetes juuksevärvides |
| --- | --- |

a)

Juuksevärvaine oksüdatiivsetes juuksevärvides

| a) | Pärast oksüdatiivsetes tingimustes segamist ei tohi suurim juustele kantav kontsentratsioon ületada 1,5 %. |
| --- | --- |

a)

Pärast oksüdatiivsetes tingimustes segamist ei tohi suurim juustele kantav kontsentratsioon ületada 1,5 %.

Nii a kui ka b puhul:

| — | mitte kasutada koos nitroosivate ainetega; |
| --- | --- |

—

mitte kasutada koos nitroosivate ainetega;

| — | suurim nitrosoamiini sisaldus: 50 μg/kg; |
| --- | --- |

—

suurim nitrosoamiini sisaldus: 50 μg/kg;

| — | hoida nitritivabas mahutis. |
| --- | --- |

—

hoida nitritivabas mahutis.

| a) | Nagu on märgitud viitenumbri 205 veeru f punktis a. |
| --- | --- |

a)

Nagu on märgitud viitenumbri 205 veeru f punktis a.

| b) | Juuksevärvaine mitteoksüdatiivsetes juuksevärvides |
| --- | --- |

b)

Juuksevärvaine mitteoksüdatiivsetes juuksevärvides

| b) | 2,0 % |
| --- | --- |

b)

2,0 %

223

p-Methylaminophenol (CASi nr 150–75-4) (EÜ nr 205–768-2) ja selle sulfaat

p-Methylaminophenol sulfate (CASi nr 55–55-0/1936-57–8) (EÜ nr 200–237-1/217–706-1)

Juuksevärvaine oksüdatiivsetes juuksevärvides

Pärast oksüdatiivsetes tingimustes segamist ei tohi suurim juustele kantav kontsentratsioon ületada 0,68 % (sulfaadina).

| — | Mitte kasutada koos nitroosivate ainetega; |
| --- | --- |

—

Mitte kasutada koos nitroosivate ainetega;

| — | suurim nitrosoamiini sisaldus: 50 μg/kg; |
| --- | --- |

—

suurim nitrosoamiini sisaldus: 50 μg/kg;

| — | hoida nitritivabas mahutis. |
| --- | --- |

—

hoida nitritivabas mahutis.

Nagu on märgitud viitenumbri 205 veeru f punktis a.

225

Etanool, 2-[4-[etüül[(2-hüdroksüetüül)amino]-2-nitrofenüül]amino]-, (CASi nr 104516-93–0) ja selle vesinikkloriid

HC Blue No 12 (CASi nr 132885-85–9) (EÜ nr 407–020-2)

| a) | Juuksevärvaine oksüdatiivsetes juuksevärvides |
| --- | --- |

a)

Juuksevärvaine oksüdatiivsetes juuksevärvides

| a) | Pärast oksüdatiivsetes tingimustes segamist ei tohi suurim juustele kantav kontsentratsioon ületada 0,75 % (vesinikkloriidina). |
| --- | --- |

a)

Pärast oksüdatiivsetes tingimustes segamist ei tohi suurim juustele kantav kontsentratsioon ületada 0,75 % (vesinikkloriidina).

Nii a kui ka b puhul:

| — | mitte kasutada koos nitroosivate ainetega; |
| --- | --- |

—

mitte kasutada koos nitroosivate ainetega;

| — | suurim nitrosoamiini sisaldus: 50 μg/kg; |
| --- | --- |

—

suurim nitrosoamiini sisaldus: 50 μg/kg;

| — | hoida nitritivabas mahutis. |
| --- | --- |

—

hoida nitritivabas mahutis.

| a) | Nagu on märgitud viitenumbri 205 veeru f punktis a. |
| --- | --- |

a)

Nagu on märgitud viitenumbri 205 veeru f punktis a.

| b) | Juuksevärvaine mitteoksüdatiivsetes juuksevärvides |
| --- | --- |

b)

Juuksevärvaine mitteoksüdatiivsetes juuksevärvides

| b) | 1,5 % (vesinikkloriidina) |
| --- | --- |

b)

1,5 % (vesinikkloriidina)

227

3-Amino-2,4-dichlorophenol (CASi nr 61693-42–3) (EÜ nr 262–909-0) ja selle vesinikkloriid

3-Amino-2,4-dichlorophenol HCl (CASi nr 61693-43–4)

| a) | Juuksevärvaine oksüdatiivsetes juuksevärvides |
| --- | --- |

a)

Juuksevärvaine oksüdatiivsetes juuksevärvides

| a) | Pärast oksüdatiivsetes tingimustes segamist ei tohi suurim juustele kantav kontsentratsioon ületada 1,5 % (vesinikkloriidina). |
| --- | --- |

a)

Pärast oksüdatiivsetes tingimustes segamist ei tohi suurim juustele kantav kontsentratsioon ületada 1,5 % (vesinikkloriidina).

| a) | Nagu on märgitud viitenumbri 205 veeru f punktis a. |
| --- | --- |

a)

Nagu on märgitud viitenumbri 205 veeru f punktis a.

| b) | Juuksevärvaine mitteoksüdatiivsetes juuksevärvides |
| --- | --- |

b)

Juuksevärvaine mitteoksüdatiivsetes juuksevärvides

| b) | 1,5 % (vesinikkloriidina) |
| --- | --- |

b)

1,5 % (vesinikkloriidina)

230

Phenyl methyl pyrazolone (CASi nr 89–25-8) (EÜ nr 201–891-0)

Juuksevärvaine oksüdatiivsetes juuksevärvides

Pärast oksüdatiivsetes tingimustes segamist ei tohi suurim juustele kantav kontsentratsioon ületada 0,25 %.

Nagu on märgitud viitenumbri 205 veeru f punktis a.

232

2-Methyl-5-hydroxyethylaminophenol (CASi nr 55302-96–0) (EÜ nr 259–583-7)

Juuksevärvaine oksüdatiivsetes juuksevärvides

Pärast oksüdatiivsetes tingimustes segamist ei tohi suurim juustele kantav kontsentratsioon ületada 1,5 %.

| — | Mitte kasutada koos nitroosivate ainetega; |
| --- | --- |

—

Mitte kasutada koos nitroosivate ainetega;

| — | suurim nitrosoamiini sisaldus: 50 μg/kg; |
| --- | --- |

—

suurim nitrosoamiini sisaldus: 50 μg/kg;

| — | hoida nitritivabas mahutis. |
| --- | --- |

—

hoida nitritivabas mahutis.

Nagu on märgitud viitenumbri 205 veeru f punktis a.

234

Hydroxybenzomorpholine (CASi nr 26021-57–8) (EÜ nr 247–415-5)

Juuksevärvaine oksüdatiivsetes juuksevärvides

Pärast oksüdatiivsetes tingimustes segamist ei tohi suurim juustele kantav kontsentratsioon ületada 1,0 %.

| — | Mitte kasutada koos nitroosivate ainetega; |
| --- | --- |

—

Mitte kasutada koos nitroosivate ainetega;

| — | suurim nitrosoamiini sisaldus: 50 μg/kg; |
| --- | --- |

—

suurim nitrosoamiini sisaldus: 50 μg/kg;

| — | hoida nitritivabas mahutis. |
| --- | --- |

—

hoida nitritivabas mahutis.

Nagu on märgitud viitenumbri 205 veeru f punktis a.

237

2,2’-[(4-amino-3-nitrofenüül)imino]biseta nool (CASi nr 29705-39–3) ja selle vesinikkloriid

HC Red No 13 (CASi nr 94158-13–1) (EÜ nr 303–083-4

| a) | Juuksevärvaine oksüdatiivsetes juuksevärvides |
| --- | --- |

a)

Juuksevärvaine oksüdatiivsetes juuksevärvides

| a) | Pärast oksüdatiivsetes tingimustes segamist ei tohi suurim juustele kantav kontsentratsioon ületada 1,25 % (vesinikkloriidina). |
| --- | --- |

a)

Pärast oksüdatiivsetes tingimustes segamist ei tohi suurim juustele kantav kontsentratsioon ületada 1,25 % (vesinikkloriidina).

| a) | Nagu on märgitud viitenumbri 205 veeru f punktis a. |
| --- | --- |

a)

Nagu on märgitud viitenumbri 205 veeru f punktis a.

| b) | Juuksevärvaine mitteoksüdatiivsetes juuksevärvides |
| --- | --- |

b)

Juuksevärvaine mitteoksüdatiivsetes juuksevärvides

| b) | 2,5 % (vesinikkloriidina) |
| --- | --- |

b)

2,5 % (vesinikkloriidina)

238

2,6-dimetoksü-3,5-püridiindiamiin (CASi nr 85679-78–3 (vaba alusena)) ja selle vesinikkloriid

2,6-Dimethoxy-3,5-pyridinediamine HCl (CASi nr 56216-28–5) (EÜ nr 260–062-1)

Juuksevärvaine oksüdatiivsetes juuksevärvides

Pärast oksüdatiivsetes tingimustes segamist ei tohi suurim juustele kantav kontsentratsioon ületada 0,25 % (vesinikkloriidina).

Nagu on märgitud viitenumbri 205 veeru f punktis a.

239

HC Violet No 1 (CASi nr 82576-75–8) (EÜ nr 417–600-7)

| a) | Juuksevärvaine oksüdatiivsetes juuksevärvides |
| --- | --- |

a)

Juuksevärvaine oksüdatiivsetes juuksevärvides

| a) | Pärast oksüdatiivsetes tingimustes segamist ei tohi suurim juustele kantav kontsentratsioon ületada 0,25 %. |
| --- | --- |

a)

Pärast oksüdatiivsetes tingimustes segamist ei tohi suurim juustele kantav kontsentratsioon ületada 0,25 %.

Nii a kui ka b puhul:

| — | mitte kasutada koos nitroosivate ainetega; |
| --- | --- |

—

mitte kasutada koos nitroosivate ainetega;

| — | suurim nitrosoamiini sisaldus: 50 μg/kg; |
| --- | --- |

—

suurim nitrosoamiini sisaldus: 50 μg/kg;

| — | hoida nitritivabas mahutis. |
| --- | --- |

—

hoida nitritivabas mahutis.

| a) | Nagu on märgitud viitenumbri 205 veeru f punktis a. |
| --- | --- |

a)

Nagu on märgitud viitenumbri 205 veeru f punktis a.

| b) | Juuksevärvaine mitteoksüdatiivsetes juuksevärvides |
| --- | --- |

b)

Juuksevärvaine mitteoksüdatiivsetes juuksevärvides

| b) | 0,28 % |
| --- | --- |

b)

0,28 %

| b) | Nagu on märgitud viitenumbri 208 veerus f. |
| --- | --- |

b)

Nagu on märgitud viitenumbri 208 veerus f.

241

1,5-Naphthalenediol (CASi nr 83–56-7) (EÜ nr 201–487-4

| a) | Juuksevärvaine oksüdatiivsetes juuksevärvides |
| --- | --- |

a)

Juuksevärvaine oksüdatiivsetes juuksevärvides

| a) | Pärast oksüdatiivsetes tingimustes segamist ei tohi suurim juustele kantav kontsentratsioon ületada 1,0 %. |
| --- | --- |

a)

Pärast oksüdatiivsetes tingimustes segamist ei tohi suurim juustele kantav kontsentratsioon ületada 1,0 %.

| a) | Nagu on märgitud viitenumbri 205 veeru f punktis a. |
| --- | --- |

a)

Nagu on märgitud viitenumbri 205 veeru f punktis a.

| b) | Juuksevärvaine mitteoksüdatiivsetes juuksevärvides |
| --- | --- |

b)

Juuksevärvaine mitteoksüdatiivsetes juuksevärvides

| b) | 1,0 % |
| --- | --- |

b)

1,0 %

242

Hüdroksüpropüül-bis(N-hüdroksüetüül-p-fenüleendiamiin) (CASi nr 128729-30–6) ja selle vesinikkloriid

Hydroxypropyl bis(N-hydroxyethyl-p-phenylenediamine) HCl (CASi nr 128729-28–2) (EÜ nr 416–320-2)

Juuksevärvaine oksüdatiivsetes juuksevärvides

Pärast oksüdatiivsetes tingimustes segamist ei tohi suurim juustele kantav kontsentratsioon ületada 0,4 % (tetrahüdrokloriidina).

Nagu on märgitud viitenumbri 205 veeru f punktis a.

243

4-Amino-2-hydroxytoluene (CASi nr 2835-95–2) (EÜ nr 220–618-6)

Juuksevärvaine oksüdatiivsetes juuksevärvides

Pärast oksüdatiivsetes tingimustes segamist ei tohi suurim juustele kantav kontsentratsioon ületada 1,5 %.

Nagu on märgitud viitenumbri 205 veeru f punktis a.

244

2,4-diaminofenoksüetanool (CASi nr 70643-19–5), selle vesinikkloriid ja selle sulfaat

2,4-Diaminophenoxyethanol HCl (CASi nr 66422-95–5) (EÜ nr 266–357-1)

2,4-Diaminophenoxyethanol sulfate (CASi nr 70643-20–8) (EÜ nr 274–713-2)

Juuksevärvaine oksüdatiivsetes juuksevärvides

Pärast oksüdatiivsetes tingimustes segamist ei tohi suurim juustele kantav kontsentratsioon ületada 2,0 % (vesinikkloriidina).

Nagu on märgitud viitenumbri 205 veeru f punktis a.

245

2-Methylresorcinol (CASi nr 608–25-3) (EÜ nr 210–155-8)

| a) | Juuksevärvaine oksüdatiivsetes juuksevärvides |
| --- | --- |

a)

Juuksevärvaine oksüdatiivsetes juuksevärvides

| a) | Pärast oksüdatiivsetes tingimustes segamist ei tohi suurim juustele kantav kontsentratsioon ületada 1,8 %. |
| --- | --- |

a)

Pärast oksüdatiivsetes tingimustes segamist ei tohi suurim juustele kantav kontsentratsioon ületada 1,8 %.

| a) | Nagu on märgitud viitenumbri 205 veeru f punktis a. |
| --- | --- |

a)

Nagu on märgitud viitenumbri 205 veeru f punktis a.

| b) | Juuksevärvaine mitteoksüdatiivsetes juuksevärvides |
| --- | --- |

b)

Juuksevärvaine mitteoksüdatiivsetes juuksevärvides

| b) | 1,8 % |
| --- | --- |

b)

1,8 %

246

4-Amino-m-cresol (CASi nr 2835-99–6) (EÜ nr 220–621-2)

Juuksevärvaine oksüdatiivsetes juuksevärvides

Pärast oksüdatiivsetes tingimustes segamist ei tohi suurim juustele kantav kontsentratsioon ületada 1,5 %.

Nagu on märgitud viitenumbri 205 veeru f punktis a.

248

2-Amino-4-hydroxyethylaminoanisole (CASi nr 83763-47–7) (EÜ nr 280–733-2) ja selle sulfaat

2-Amino-4-hydroxyethylaminoanisole sulfate (CASi nr 83763-48–8) (EÜ nr 280–734-8)

Juuksevärvaine oksüdatiivsetes juuksevärvides

Pärast oksüdatiivsetes tingimustes segamist ei tohi suurim juustele kantav kontsentratsioon ületada 1,5 % (sulfaadina).

| — | Mitte kasutada koos nitroosivate ainetega; |
| --- | --- |

—

Mitte kasutada koos nitroosivate ainetega;

| — | suurim nitrosoamiini sisaldus: 50 μg/kg; |
| --- | --- |

—

suurim nitrosoamiini sisaldus: 50 μg/kg;

| — | hoida nitritivabas mahutis. |
| --- | --- |

—

hoida nitritivabas mahutis.

Nagu on märgitud viitenumbri 205 veeru f punktis a.

249

Hüdroksüetüül-3,4-metüleendioksüaniliin ja selle vesinikkloriid

Hydroxyethyl-3,4-methylenedioxyaniline HCl (CASi nr 94158-14–2) (EÜ nr 303–085-5)

Juuksevärvaine oksüdatiivsetes juuksevärvides

Pärast oksüdatiivsetes tingimustes segamist ei tohi suurim juustele kantav kontsentratsioon ületada 1,5 %.

| — | Mitte kasutada koos nitroosivate ainetega; |
| --- | --- |

—

Mitte kasutada koos nitroosivate ainetega;

| — | suurim nitrosoamiini sisaldus: 50 μg/kg; |
| --- | --- |

—

suurim nitrosoamiini sisaldus: 50 μg/kg;

| — | hoida nitritivabas mahutis. |
| --- | --- |

—

hoida nitritivabas mahutis.

Nagu on märgitud viitenumbri 205 veeru f punktis a.

250

3-Nitro-p-hydroxyethylaminophenol (CASi nr 65235-31–6) (EÜ nr 265–648-0)

| a) | Juuksevärvaine oksüdatiivsetes juuksevärvides |
| --- | --- |

a)

Juuksevärvaine oksüdatiivsetes juuksevärvides

| a) | Pärast oksüdatiivsetes tingimustes segamist ei tohi suurim juustele kantav kontsentratsioon ületada 3,0 %. |
| --- | --- |

a)

Pärast oksüdatiivsetes tingimustes segamist ei tohi suurim juustele kantav kontsentratsioon ületada 3,0 %.

Nii a kui ka b puhul:

| — | mitte kasutada koos nitroosivate süsteemidega; |
| --- | --- |

—

mitte kasutada koos nitroosivate süsteemidega;

| — | suurim nitrosoamiini sisaldus: 50 μg/kg; |
| --- | --- |

—

suurim nitrosoamiini sisaldus: 50 μg/kg;

| — | hoida nitritivabas mahutis. |
| --- | --- |

—

hoida nitritivabas mahutis.

| a) | Nagu on märgitud viitenumbri 205 veeru f punktis a. |
| --- | --- |

a)

Nagu on märgitud viitenumbri 205 veeru f punktis a.

| b) | Juuksevärvaine mitteoksüdatiivsetes juuksevärvides |
| --- | --- |

b)

Juuksevärvaine mitteoksüdatiivsetes juuksevärvides

| b) | 1,85 % |
| --- | --- |

b)

1,85 %

| b) | Nagu on märgitud viitenumbri 208 veerus f. |
| --- | --- |

b)

Nagu on märgitud viitenumbri 208 veerus f.

251

4-Nitrophenyl aminoethylurea (CASi nr 27080-42–8) (EÜ nr 410–700-1)

| a) | Juuksevärvaine oksüdatiivsetes juuksevärvides |
| --- | --- |

a)

Juuksevärvaine oksüdatiivsetes juuksevärvides

| a) | Pärast oksüdatiivsetes tingimustes segamist ei tohi suurim juustele kantav kontsentratsioon ületada 0,25 %. |
| --- | --- |

a)

Pärast oksüdatiivsetes tingimustes segamist ei tohi suurim juustele kantav kontsentratsioon ületada 0,25 %.

Nii a kui ka b puhul:

| — | mitte kasutada koos nitroosivate ainetega; |
| --- | --- |

—

mitte kasutada koos nitroosivate ainetega;

| — | suurim nitrosoamiini sisaldus: 50 μg/kg; |
| --- | --- |

—

suurim nitrosoamiini sisaldus: 50 μg/kg;

| — | hoida nitritivabas mahutis. |
| --- | --- |

—

hoida nitritivabas mahutis.

| a) | Nagu on märgitud viitenumbri 205 veeru f punktis a. |
| --- | --- |

a)

Nagu on märgitud viitenumbri 205 veeru f punktis a.

| b) | Juuksevärvaine mitteoksüdatiivsetes juuksevärvides |
| --- | --- |

b)

Juuksevärvaine mitteoksüdatiivsetes juuksevärvides

| b) | 0,5 % |
| --- | --- |

b)

0,5 %

252

2-Amino-6-chloro-4-nitrophenol (CASi nr 6358–09–4) (EÜ nr 228–762-1)

| a) | Juuksevärvaine oksüdatiivsetes juuksevärvides |
| --- | --- |

a)

Juuksevärvaine oksüdatiivsetes juuksevärvides

| a) | Pärast oksüdatiivsetes tingimustes segamist ei tohi suurim juustele kantav kontsentratsioon ületada 2,0 %. |
| --- | --- |

a)

Pärast oksüdatiivsetes tingimustes segamist ei tohi suurim juustele kantav kontsentratsioon ületada 2,0 %.

| a) | Nagu on märgitud viitenumbri 205 veeru f punktis a. |
| --- | --- |

a)

Nagu on märgitud viitenumbri 205 veeru f punktis a.

| b) | Juuksevärvaine mitteoksüdatiivsetes juuksevärvides |
| --- | --- |

b)

Juuksevärvaine mitteoksüdatiivsetes juuksevärvides

| b) | 2,0 % |
| --- | --- |

b)

2,0 %

| b) | Nagu on märgitud viitenumbri 208 veerus f.”; |
| --- | --- |

b)

Nagu on märgitud viitenumbri 208 veerus f.”;

| ii) | viitenumbriga 201 kirje asendatakse järgmisega:










  „201 | 2-Chloro-6-ethylamino-4-nitrophenol (CASi nr 131657-78–8) (EÜ nr 411–440-1) | a) | Juuksevärvaine oksüdatiivsetes juuksevärvides |
| --- | --- | --- | --- | --- |

ii)

viitenumbriga 201 kirje asendatakse järgmisega:

„201

2-Chloro-6-ethylamino-4-nitrophenol (CASi nr 131657-78–8) (EÜ nr 411–440-1)

a)

Juuksevärvaine oksüdatiivsetes juuksevärvides

| a) | Pärast oksüdatiivsetes tingimustes segamist ei tohi suurim juustele kantav kontsentratsioon ületada 1,5 %. |
| --- | --- |

a)

Pärast oksüdatiivsetes tingimustes segamist ei tohi suurim juustele kantav kontsentratsioon ületada 1,5 %.

Nii a kui ka b puhul:

| — | mitte kasutada koos nitroosivate ainetega; |
| --- | --- |

—

mitte kasutada koos nitroosivate ainetega;

| — | suurim nitrosoamiini sisaldus: 50 μg/kg; |
| --- | --- |

—

suurim nitrosoamiini sisaldus: 50 μg/kg;

| — | hoida nitritivabas mahutis. |
| --- | --- |

—

hoida nitritivabas mahutis.

| a) | Nagu on märgitud viitenumbri 205 veeru f punktis a.”; |
| --- | --- |

a)

Nagu on märgitud viitenumbri 205 veeru f punktis a.”;

| b) | Juuksevärvaine mitteoksüdatiivsetes juuksevärvides |
| --- | --- |

b)

Juuksevärvaine mitteoksüdatiivsetes juuksevärvides

| b) | 3,0 % |
| --- | --- |

b)

3,0 %

| b) | 2. osa muudetakse järgmiselt:






  i) | viitenumbritega 3–6, 11, 12, 16, 19–22, 25, 27, 31–39, 44, 48, 49, 55 ja 56 kirjed jäetakse välja; |
| --- | --- | --- |

b)

2. osa muudetakse järgmiselt:

i)

viitenumbritega 3–6, 11, 12, 16, 19–22, 25, 27, 31–39, 44, 48, 49, 55 ja 56 kirjed jäetakse välja;

| ii) | viitenumbritega 10 ja 50 kirjete veerus g asendatakse kuupäev „31.12.2010” kuupäevaga „31.12.2011”. |
| --- | --- |

ii)

viitenumbritega 10 ja 50 kirjete veerus g asendatakse kuupäev „31.12.2010” kuupäevaga „31.12.2011”.

---

OTSUSED

| 14.5.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 125/26 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 125/26

---

KOMISJONI OTSUS,

13. mai 2011,

millega kiidetakse heaks kohustus, mille võtmiseks on tehtud ettepanek seoses Bosniast ja Hertsegoviinast pärit tseoliit A pulbri importi käsitleva dumpinguvastase menetlusega

(2011/279/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artikleid 8 ja 9,

olles konsulteerinud nõuandekomiteega

ning arvestades järgmist:

A.   MENETLUS

| (1) | Määrusega (EL) nr 1036/2010, (2) kehtestas komisjon ajutise dumpinguvastase tollimaksu Bosniast ja Hertsegoviinast pärit tseoliit A pulbri impordi suhtes. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EL) nr 1036/2010, (2) kehtestas komisjon ajutise dumpinguvastase tollimaksu Bosniast ja Hertsegoviinast pärit tseoliit A pulbri impordi suhtes.

| (2) | Pärast ajutiste dumpinguvastaste meetmete võtmist jätkas komisjon dumpingu, kahjude ja liidu huvide uurimist. Uurimine kinnitas esialgseid järeldusi kahjustava dumpingu esinemise kohta kõnealuse impordi puhul. |
| --- | --- |

(2)

Pärast ajutiste dumpinguvastaste meetmete võtmist jätkas komisjon dumpingu, kahjude ja liidu huvide uurimist. Uurimine kinnitas esialgseid järeldusi kahjustava dumpingu esinemise kohta kõnealuse impordi puhul.

| (3) | Uurimise lõplikud tulemused ja järeldused on esitatud nõukogu 11. mai 2011. aasta rakendusmääruses (EL) nr 464/2011, millega kehtestatakse Bosniast ja Hertsegoviinast pärit tseoliit A pulbri impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ning nõutakse lõplikult sisse nimetatud impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks, (3) (edaspidi „vaatlusalune toode”). |
| --- | --- |

(3)

Uurimise lõplikud tulemused ja järeldused on esitatud nõukogu 11. mai 2011. aasta rakendusmääruses (EL) nr 464/2011, millega kehtestatakse Bosniast ja Hertsegoviinast pärit tseoliit A pulbri impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ning nõutakse lõplikult sisse nimetatud impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks, (3) (edaspidi „vaatlusalune toode”).

B.   HINNAKOHUSTUS

| (4) | Pärast ajutiste dumpinguvastaste meetmete kehtestamist pakkus Bosnia ja Hertsegoviina koostööd teinud eksportiv tootja Alumina d.o.o. Zvornik ja temaga seotud äriühing ELis AB Kauno Tiekimas filialas (edaspidi „Kauno Tiekimas”), mis asub Leedus Kaunases, algmääruse artikli 8 lõikele 1 vastavat hinnakohustust. Kõnealuses kohustuses pakkusid mõlemad äriühingud vaatlusaluse toote müüki vähemalt sellise hinnaga, mille tase välistab dumpingu kahjustava mõju, mis tehti kindlaks uurimise käigus. |
| --- | --- |

(4)

Pärast ajutiste dumpinguvastaste meetmete kehtestamist pakkus Bosnia ja Hertsegoviina koostööd teinud eksportiv tootja Alumina d.o.o. Zvornik ja temaga seotud äriühing ELis AB Kauno Tiekimas filialas (edaspidi „Kauno Tiekimas”), mis asub Leedus Kaunases, algmääruse artikli 8 lõikele 1 vastavat hinnakohustust. Kõnealuses kohustuses pakkusid mõlemad äriühingud vaatlusaluse toote müüki vähemalt sellise hinnaga, mille tase välistab dumpingu kahjustava mõju, mis tehti kindlaks uurimise käigus.

| (5) | Äriühingute pakutud minimaalne impordihind põhines uurimisperioodi ajal kehtinud normaalväärtusel. |
| --- | --- |

(5)

Äriühingute pakutud minimaalne impordihind põhines uurimisperioodi ajal kehtinud normaalväärtusel.

| (6) | Pakkumine sisaldas ka sätet, et äriühing Alumina d.o.o. Zvornik tarnib müüdud vaatlusaluse toote otse esimesele liidus asuvale sõltumatule kliendile ning arve esitab kõnealusele kliendile kas Alumina d.o.o. Zvornik või otse äriühing Kauno. Lisaks pakkusid äriühingud, et luuakse seos äriühingu Alumina d.o.o Zvornik poolt äriühingule Kauno Tiekimas esitatud vaatlusaluse toote ülekandearvete ning äriühingu Kauno Tiekimas poolt esimesele liidus asuvale sõltumatule kliendile esitatud edasimüügiarvete vahel. |
| --- | --- |

(6)

Pakkumine sisaldas ka sätet, et äriühing Alumina d.o.o. Zvornik tarnib müüdud vaatlusaluse toote otse esimesele liidus asuvale sõltumatule kliendile ning arve esitab kõnealusele kliendile kas Alumina d.o.o. Zvornik või otse äriühing Kauno. Lisaks pakkusid äriühingud, et luuakse seos äriühingu Alumina d.o.o Zvornik poolt äriühingule Kauno Tiekimas esitatud vaatlusaluse toote ülekandearvete ning äriühingu Kauno Tiekimas poolt esimesele liidus asuvale sõltumatule kliendile esitatud edasimüügiarvete vahel.

| (7) | Mõlemad äriühingud kohustusid edastama komisjonile korrapäraselt üksikasjalikku teavet oma müügi kohta Euroopa Liitu, et komisjon saaks võetud kohustusi tõhusalt jälgida. |
| --- | --- |

(7)

Mõlemad äriühingud kohustusid edastama komisjonile korrapäraselt üksikasjalikku teavet oma müügi kohta Euroopa Liitu, et komisjon saaks võetud kohustusi tõhusalt jälgida.

C.   POOLTE MÄRKUSED JA KOHUSTUSE HEAKSKIITMINE

| (8) | Liidu tootmisharu teatas, et ei ole nõus pakutud kohustuse heakskiitmisega, eriti fikseeritud minimaalse impordihinna puhul. Tootmisharu väitis, et tseoliidi A pulbri hind sõltub tooraine, eelkõige naatriumhüdroksiidi ja energia hinnast ning oodata on turuhinna tõusu. Siinjuures tuleb märkida, et tootmishinna (hõlmab nii tooraine kui ka energia hinda) muutust käsitlev kättesaadav teave kinnitab hinnamuutuse lineaarsust. Uurimise käigus kogutud teave kinnitas, et peamiste toorainete hinnad, välja arvatud naatriumhüdroksiidi hind 2009. aasta keskel, ei ole oluliselt muutunud ning ka kõnealune tõusutrend pöördus 2009. aasta lõpus ja hind langes pikaajalise keskmise hinna tasemele. Lisaks ei saa energiat käsitleda tooraine hinnasisendina ning seda ei saa siduda minimaalse impordihinnaga. Liidu tootmisharu kahtles, kas Bosnia eksportivat tootjat ja temaga seotud äriühingut ELis saab pidada usaldusväärseks, võttes arvesse nende finantsolukorda. Siiski ei ole esitatud kindlaid ja kontrollitavaid tõendeid selle väite kinnitamiseks. Eespool nimetatud lepinguosaliste usaldusväärsus seati kahtluse alla ka seetõttu, et väidetavalt deklareerisid nad vaatlusaluse toote importi mitme CN-koodi all. Siinjuures tuleb märkida, et vaatlusalune toode kuulub praegu CN-koodi 2842 10 00 alla ning hinnakohustuse pakkumise esitanud äriühingud ei esita tollideklaratsiooni. Lisaks väideti, et Bosnia eksportiv tootja võib müüa liidus muid tooteid, mistõttu suureneb ristkompensatsiooni oht ning liidus asuv seotud äriühing võib maksta kompensatsiooni oma liidus asuvatele klientidele selliste toodete müügi puhul, mille suhtes on kehtestatud minimaalne impordihind. Seda arvesse võttes tuleb märkida, et komisjonil ei õnnestunud kindlaks teha süsteemse ristkompenseerimise ohtu eelkõige seetõttu, et tseoliit A pulbri turg ja tarbijad on täpselt määratletud. Kliendid, kes ostavad tseoliit A pulbrit ei osta ühtegi muud äriühingu Alumina d.o.o. Zvornik toodetud toodet, sest muude toodete tarbijatega võrreldes tegutsevad nad täiesti erineval turul. Seoses selle väitega tuleb rõhutada, et kõiki hinnakohustuse pakkumisega seotud osalisi jälgitakse hoolikalt. Lisaks väitis liidu tootmisharu, et hinnakohustuse pakkumist ei esitatud algmääruses sätestatud ajavahemiku jooksul. Tuleb märkida, et pakkumine esitati tõepoolest algmääruse artikli 8 lõikes 2 sätestatud ajavahemiku jooksul. Liidu tootmisharu esitas mõned lisamärkused minimaalse impordihinna arvutamismeetodi ning selliste hinnakohustuste jälgimise kohta, kuid neid ei peetud asjakohaseks ega põhjendatuks, sest komisjon kinnitas, et pakkumisega seotud minimaalne impordihind on kooskõlas hinnakohustuse pakkumist käsitlevate haldustavadega. |
| --- | --- |

(8)

Liidu tootmisharu teatas, et ei ole nõus pakutud kohustuse heakskiitmisega, eriti fikseeritud minimaalse impordihinna puhul. Tootmisharu väitis, et tseoliidi A pulbri hind sõltub tooraine, eelkõige naatriumhüdroksiidi ja energia hinnast ning oodata on turuhinna tõusu. Siinjuures tuleb märkida, et tootmishinna (hõlmab nii tooraine kui ka energia hinda) muutust käsitlev kättesaadav teave kinnitab hinnamuutuse lineaarsust. Uurimise käigus kogutud teave kinnitas, et peamiste toorainete hinnad, välja arvatud naatriumhüdroksiidi hind 2009. aasta keskel, ei ole oluliselt muutunud ning ka kõnealune tõusutrend pöördus 2009. aasta lõpus ja hind langes pikaajalise keskmise hinna tasemele. Lisaks ei saa energiat käsitleda tooraine hinnasisendina ning seda ei saa siduda minimaalse impordihinnaga. Liidu tootmisharu kahtles, kas Bosnia eksportivat tootjat ja temaga seotud äriühingut ELis saab pidada usaldusväärseks, võttes arvesse nende finantsolukorda. Siiski ei ole esitatud kindlaid ja kontrollitavaid tõendeid selle väite kinnitamiseks. Eespool nimetatud lepinguosaliste usaldusväärsus seati kahtluse alla ka seetõttu, et väidetavalt deklareerisid nad vaatlusaluse toote importi mitme CN-koodi all. Siinjuures tuleb märkida, et vaatlusalune toode kuulub praegu CN-koodi 2842 10 00 alla ning hinnakohustuse pakkumise esitanud äriühingud ei esita tollideklaratsiooni. Lisaks väideti, et Bosnia eksportiv tootja võib müüa liidus muid tooteid, mistõttu suureneb ristkompensatsiooni oht ning liidus asuv seotud äriühing võib maksta kompensatsiooni oma liidus asuvatele klientidele selliste toodete müügi puhul, mille suhtes on kehtestatud minimaalne impordihind. Seda arvesse võttes tuleb märkida, et komisjonil ei õnnestunud kindlaks teha süsteemse ristkompenseerimise ohtu eelkõige seetõttu, et tseoliit A pulbri turg ja tarbijad on täpselt määratletud. Kliendid, kes ostavad tseoliit A pulbrit ei osta ühtegi muud äriühingu Alumina d.o.o. Zvornik toodetud toodet, sest muude toodete tarbijatega võrreldes tegutsevad nad täiesti erineval turul. Seoses selle väitega tuleb rõhutada, et kõiki hinnakohustuse pakkumisega seotud osalisi jälgitakse hoolikalt. Lisaks väitis liidu tootmisharu, et hinnakohustuse pakkumist ei esitatud algmääruses sätestatud ajavahemiku jooksul. Tuleb märkida, et pakkumine esitati tõepoolest algmääruse artikli 8 lõikes 2 sätestatud ajavahemiku jooksul. Liidu tootmisharu esitas mõned lisamärkused minimaalse impordihinna arvutamismeetodi ning selliste hinnakohustuste jälgimise kohta, kuid neid ei peetud asjakohaseks ega põhjendatuks, sest komisjon kinnitas, et pakkumisega seotud minimaalne impordihind on kooskõlas hinnakohustuse pakkumist käsitlevate haldustavadega.

| (9) | Eelnevat silmas pidades on kahe äriühingu pakutud kohustus aktsepteeritav. |
| --- | --- |

(9)

Eelnevat silmas pidades on kahe äriühingu pakutud kohustus aktsepteeritav.

| (10) | Et komisjon saaks tõhusalt jälgida äriühingute kohustuse täitmist juhul, kui asjakohasele tolliasutusele esitatakse vabasse ringlusse lubamise taotlus, on tollimaksuvabastust võimalik saada ainult tingimusel, et i) esitatakse kinnitusarve, mis sisaldab vähemalt määruse (EÜ) nr 464/2011 lisas loetletud teavet; ii) imporditud tooted on tootnud äriühing Alumina d.o.o. Zvornik ja lähetanud need otse esimesele sõltumatule kliendile liidus ning kõnealusele kliendile on arve esitanud otse kas Alumina d.o.o. Zvornik või Kauno Tiekimas ning iii) tollis deklareeritud ja esitatud kaup vastab täpselt kinnitusarves kirjeldatule. Kui sellist arvet ei esitata või kui arve ei vasta tollis esitatud tootele, tuleb tasuda asjakohane dumpinguvastane tollimaks. |
| --- | --- |

(10)

Et komisjon saaks tõhusalt jälgida äriühingute kohustuse täitmist juhul, kui asjakohasele tolliasutusele esitatakse vabasse ringlusse lubamise taotlus, on tollimaksuvabastust võimalik saada ainult tingimusel, et i) esitatakse kinnitusarve, mis sisaldab vähemalt määruse (EÜ) nr 464/2011 lisas loetletud teavet; ii) imporditud tooted on tootnud äriühing Alumina d.o.o. Zvornik ja lähetanud need otse esimesele sõltumatule kliendile liidus ning kõnealusele kliendile on arve esitanud otse kas Alumina d.o.o. Zvornik või Kauno Tiekimas ning iii) tollis deklareeritud ja esitatud kaup vastab täpselt kinnitusarves kirjeldatule. Kui sellist arvet ei esitata või kui arve ei vasta tollis esitatud tootele, tuleb tasuda asjakohane dumpinguvastane tollimaks.

| (11) | Et tagada kohustuse tõhus täitmine, on importijatele eespool esitatud põhjenduses 3 teatavaks tehtud, et määruses sätestatud tingimuste täitmatajätmise korral või juhul, kui komisjon kohustuse heakskiidu tühistab, võib sellest tulenevalt nõuda asjaomastelt tehingutelt tollimaksu. |
| --- | --- |

(11)

Et tagada kohustuse tõhus täitmine, on importijatele eespool esitatud põhjenduses 3 teatavaks tehtud, et määruses sätestatud tingimuste täitmatajätmise korral või juhul, kui komisjon kohustuse heakskiidu tühistab, võib sellest tulenevalt nõuda asjaomastelt tehingutelt tollimaksu.

| (12) | Kui kohustust rikutakse või sellest taganetakse või kui komisjon kohustuse heakskiidu tühistab, kohaldatakse vastavalt algmääruse artikli 8 lõikele 9 automaatselt algmääruse artikli 9 lõike 4 kohaselt kehtestatud dumpinguvastast tollimaksu, |
| --- | --- |

(12)

Kui kohustust rikutakse või sellest taganetakse või kui komisjon kohustuse heakskiidu tühistab, kohaldatakse vastavalt algmääruse artikli 8 lõikele 9 automaatselt algmääruse artikli 9 lõike 4 kohaselt kehtestatud dumpinguvastast tollimaksu,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga kiidetakse heaks eksportiva tootja ja tema ELis asuva sidusimportija pakutud kohustus seoses Bosniast ja Hertsegoviinast pärit tseoliit A pulbri importi käsitleva dumpinguvastase menetlusega.

| Riik | Äriühing | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- |
| Bosnia ja Hertsegoviina | Tootnud, tarninud ja liidus asuvale esimesele sõltumatule kliendile on arve esitanud otse äriühing Alumina d.o.o. (Zvornik, Bosnia ja Hertsegoviina) | B115 |
| Bosnia ja Hertsegoviina | Tootnud ja liidus asuvale esimesele sõltumatule kliendile tarninud otse äriühing Alumina d.o.o. (Zvornik, Bosnia ja Hertsegoviina) ning liidus asuvale esimesele sõltumatule kliendile on arve esitanud otse äriühing AB Kauno Tiekimas filialas (Kaunas, Leedu) | B116 |

Riik

Äriühing

TARICi lisakood

Bosnia ja Hertsegoviina

Tootnud, tarninud ja liidus asuvale esimesele sõltumatule kliendile on arve esitanud otse äriühing Alumina d.o.o. (Zvornik, Bosnia ja Hertsegoviina)

B115

Bosnia ja Hertsegoviina

Tootnud ja liidus asuvale esimesele sõltumatule kliendile tarninud otse äriühing Alumina d.o.o. (Zvornik, Bosnia ja Hertsegoviina) ning liidus asuvale esimesele sõltumatule kliendile on arve esitanud otse äriühing AB Kauno Tiekimas filialas (Kaunas, Leedu)

B116

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 13. mai 2011

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

1

(2)  ELT L 298, 16.11., 2010, lk 27.

2

(3)  Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 1.

3

Euroopa Liidu Teataja

---