# Den Europæiske Unions L 163/2011

| | ISSN 1725-2520
  doi:10.3000/17252520.L_2011.163.dan |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 163 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 54. årgang23. juni 2011 |

ISSN 1725-2520

doi:10.3000/17252520.L_2011.163.dan

Den Europæiske Unions

Tidende

L 163

Dansk udgave

Retsforskrifter

54. årgang23. juni 2011

---

| Indhold | | II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | INTERNATIONALE AFTALER |
| | * | Rådets afgørelse 2011/361/FUSP af 20. december 2010 om undertegnelse og indgåelse af en aftale mellem Den Europæiske Union og Republikken Serbien om rammerne for Republikken Serbiens deltagelse i Den Europæiske Unions krisestyringsoperationer | 1 |
| Aftale mellem Den Europæiske Union og Republikken Serbien om rammerne for Republikken Serbiens deltagelse i Den Europæiske Unions krisestyringsoperationer | 2 |
| | | FORORDNINGER |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 602/2011 af 20. juni 2011 om tarifering af varer i den kombinerede nomenklatur | 8 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 603/2011 af 20. juni 2011 om tarifering af varer i den kombinerede nomenklatur | 10 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 604/2011 af 20. juni 2011 om tarifering af varer i den kombinerede nomenklatur | 12 |
| | * | Kommissionens forordning (EU) nr. 605/2011 af 20. juni 2011 om forbud mod fiskeri efter torsk i NAFO 3 M fra fartøjer, der fører tysk flag | 14 |
| | * | Kommissionens forordning (EU) nr. 606/2011 af 20. juni 2011 om forbud mod fiskeri efter rødfisk i NAFO 3 L N fra fartøjer, der fører tysk flag | 16 |
| | | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 607/2011 af 22. juni 2011 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager | 18 |
| | | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 608/2011 af 22. juni 2011 om fastsættelse af, i hvilket omfang der kan imødekommes importlicensansøgninger, som blev indgivet i juni 2011 for mejeriprodukter som led i toldkontingenter, der blev åbnet ved forordning (EF) nr. 2535/2001 | 20 |
| | | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 609/2011 af 22. juni 2011 om ophævelse af suspensionen af indsendelse af ansøgninger om importlicenser for sukkerprodukter under visse toldkontingenter | 22 |
| | | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 610/2011 af 22. juni 2011 om tildeling af importrettigheder på grundlag af de ansøgninger, der er indgivet i perioden fra 1. juli 2011 til 30. juni 2012 inden for rammerne af det toldkontingent for import af frosset oksekød, der er åbnet ved forordning (EF) nr. 431/2008 | 23 |
| | | AFGØRELSER |
| | | 2011/362/Euratom |
| | * | Rådets afgørelse af 17. juni 2011 om forlængelse af Hochtemperatur-Kernkraftwerk GmbH (HKG)’s status som fællesforetagende | 24 |
| | | 2011/363/EU |
| | * | Rådets gennemførelsesafgørelse af 20. juni 2011 om bemyndigelse af Rumænien til at indføre en særlig foranstaltning, der fraviger artikel 193 i direktiv 2006/112/EF om det fælles merværdiafgiftssystem | 26 |
| | | 2011/364/EU |
| | * | Kommissionens afgørelse af 15. september 2010 om Letlands planlagte statsstøtte C 26/09 (ex N 289/09) til omstruktureringen af AS Parex banka
  (meddelt under nummer K(2010) 6202)

   (
  1
  ) | 28 |
| | | 2011/365/EU |
| | * | Kommissionens afgørelse af 17. juni 2011 om ændring af afgørelse 2006/197/EF for så vidt angår forlængelse af tilladelsen til at markedsføre eksisterende foderstoffer, der er fremstillet af genetisk modificeret 1507-majs (DAS-Ø15Ø7-1), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003
  (meddelt under nummer K(2011) 4159)

   (
  1
  ) | 52 |
| | | 2011/366/EU |
| | * | Kommissionens afgørelse af 17. juni 2011 om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret MON 89034 × MON 88017-majs (MON-89Ø34-3xMON-88Ø17-3), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003
  (meddelt under nummer K(2011) 4164)

   (
  1
  ) | 55 |

Indhold

II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

Side

INTERNATIONALE AFTALER

*

Rådets afgørelse 2011/361/FUSP af 20. december 2010 om undertegnelse og indgåelse af en aftale mellem Den Europæiske Union og Republikken Serbien om rammerne for Republikken Serbiens deltagelse i Den Europæiske Unions krisestyringsoperationer

1

Aftale mellem Den Europæiske Union og Republikken Serbien om rammerne for Republikken Serbiens deltagelse i Den Europæiske Unions krisestyringsoperationer

2

FORORDNINGER

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 602/2011 af 20. juni 2011 om tarifering af varer i den kombinerede nomenklatur

8

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 603/2011 af 20. juni 2011 om tarifering af varer i den kombinerede nomenklatur

10

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 604/2011 af 20. juni 2011 om tarifering af varer i den kombinerede nomenklatur

12

*

Kommissionens forordning (EU) nr. 605/2011 af 20. juni 2011 om forbud mod fiskeri efter torsk i NAFO 3 M fra fartøjer, der fører tysk flag

14

*

Kommissionens forordning (EU) nr. 606/2011 af 20. juni 2011 om forbud mod fiskeri efter rødfisk i NAFO 3 L N fra fartøjer, der fører tysk flag

16

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 607/2011 af 22. juni 2011 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

18

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 608/2011 af 22. juni 2011 om fastsættelse af, i hvilket omfang der kan imødekommes importlicensansøgninger, som blev indgivet i juni 2011 for mejeriprodukter som led i toldkontingenter, der blev åbnet ved forordning (EF) nr. 2535/2001

20

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 609/2011 af 22. juni 2011 om ophævelse af suspensionen af indsendelse af ansøgninger om importlicenser for sukkerprodukter under visse toldkontingenter

22

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 610/2011 af 22. juni 2011 om tildeling af importrettigheder på grundlag af de ansøgninger, der er indgivet i perioden fra 1. juli 2011 til 30. juni 2012 inden for rammerne af det toldkontingent for import af frosset oksekød, der er åbnet ved forordning (EF) nr. 431/2008

23

AFGØRELSER

2011/362/Euratom

*

Rådets afgørelse af 17. juni 2011 om forlængelse af Hochtemperatur-Kernkraftwerk GmbH (HKG)’s status som fællesforetagende

24

2011/363/EU

*

Rådets gennemførelsesafgørelse af 20. juni 2011 om bemyndigelse af Rumænien til at indføre en særlig foranstaltning, der fraviger artikel 193 i direktiv 2006/112/EF om det fælles merværdiafgiftssystem

26

2011/364/EU

*

Kommissionens afgørelse af 15. september 2010 om Letlands planlagte statsstøtte C 26/09 (ex N 289/09) til omstruktureringen af AS Parex banka
  (meddelt under nummer K(2010) 6202)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer K(2010) 6202)

1

28

2011/365/EU

*

Kommissionens afgørelse af 17. juni 2011 om ændring af afgørelse 2006/197/EF for så vidt angår forlængelse af tilladelsen til at markedsføre eksisterende foderstoffer, der er fremstillet af genetisk modificeret 1507-majs (DAS-Ø15Ø7-1), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003
  (meddelt under nummer K(2011) 4159)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer K(2011) 4159)

1

52

2011/366/EU

*

Kommissionens afgørelse af 17. juni 2011 om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret MON 89034 × MON 88017-majs (MON-89Ø34-3xMON-88Ø17-3), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003
  (meddelt under nummer K(2011) 4164)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer K(2011) 4164)

1

55

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

INTERNATIONALE AFTALER

| 23.6.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 163/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.6.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 163/1

---

RÅDETS AFGØRELSE 2011/361/FUSP

af 20. december 2010

om undertegnelse og indgåelse af en aftale mellem Den Europæiske Union og Republikken Serbien om rammerne for Republikken Serbiens deltagelse i Den Europæiske Unions krisestyringsoperationer

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Union, særlig artikel 37,

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 218, stk. 5 og 6,

under henvisning til forslag fra Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik (»HR«), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Betingelserne for Republikken Serbiens deltagelse i Den Europæiske Unions krisestyringsoperationer bør fastlægges i en rammeaftale om sådan mulig fremtidig deltagelse og ikke ved fastlæggelse af betingelserne for hver enkelt operation. |
| --- | --- |

(1)

Betingelserne for Republikken Serbiens deltagelse i Den Europæiske Unions krisestyringsoperationer bør fastlægges i en rammeaftale om sådan mulig fremtidig deltagelse og ikke ved fastlæggelse af betingelserne for hver enkelt operation.

| (2) | Efter vedtagelsen af Rådets afgørelse den 26. april 2010 om bemyndigelse til at indlede forhandlinger har HR forhandlet en aftale mellem Den Europæiske Union og Republikken Serbien om rammerne for Republikken Serbiens deltagelse i Den Europæiske Unions krisestyringsoperationer (»aftalen«). |
| --- | --- |

(2)

Efter vedtagelsen af Rådets afgørelse den 26. april 2010 om bemyndigelse til at indlede forhandlinger har HR forhandlet en aftale mellem Den Europæiske Union og Republikken Serbien om rammerne for Republikken Serbiens deltagelse i Den Europæiske Unions krisestyringsoperationer (»aftalen«).

| (3) | Aftalen bør godkendes — |
| --- | --- |

(3)

Aftalen bør godkendes —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Aftalen mellem Den Europæiske Union og Republikken Serbien om rammerne for Republikken Serbiens deltagelse i Den Europæiske Unions krisestyringsoperationer godkendes hermed på Unionens vegne.

Teksten til aftalen er knyttet til denne afgørelse.

Artikel 2

Formanden for Rådet bemyndiges til at udpege den eller de personer, der er beføjet til at undertegne aftalen med bindende virkning for Unionen.

Artikel 3

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.

Udfærdiget i Bruxelles, den 20. december 2010.

På Rådets vegne

J. SCHAUVLIEGE

Formand

---

ÜBERSETZUNG

AFTALE

mellem Den Europæiske Union og Republikken Serbien om rammerne for Republikken Serbiens deltagelse i Den Europæiske Unions krisestyringsoperationer

DEN EUROPÆISKE UNION,

på den ene side, og

REPUBLIKKEN SERBIEN,

på den anden side,

i det følgende benævnt »parterne«,

ER — ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Den Europæiske Union (EU) kan beslutte at iværksætte krisestyringsaktioner. |
| --- | --- |

(1)

Den Europæiske Union (EU) kan beslutte at iværksætte krisestyringsaktioner.

| (2) | Den Europæiske Union træffer afgørelse om, hvorvidt tredjelande skal opfordres til at deltage i en EU-krisestyringsoperation. Republikken Serbien kan acceptere opfordringen fra Den Europæiske Union og tilbyde at yde et bidrag. Den Europæiske Union vil i sådanne tilfælde beslutte, om det foreslåede bidrag fra Republikken Serbien skal accepteres. |
| --- | --- |

(2)

Den Europæiske Union træffer afgørelse om, hvorvidt tredjelande skal opfordres til at deltage i en EU-krisestyringsoperation. Republikken Serbien kan acceptere opfordringen fra Den Europæiske Union og tilbyde at yde et bidrag. Den Europæiske Union vil i sådanne tilfælde beslutte, om det foreslåede bidrag fra Republikken Serbien skal accepteres.

| (3) | Betingelserne for Republikken Serbiens deltagelse i EU-krisestyringsoperationer bør fastlægges i en rammeaftale om sådan mulig fremtidig deltagelse og ikke ved fastlæggelse af betingelserne for hver enkelt operation. |
| --- | --- |

(3)

Betingelserne for Republikken Serbiens deltagelse i EU-krisestyringsoperationer bør fastlægges i en rammeaftale om sådan mulig fremtidig deltagelse og ikke ved fastlæggelse af betingelserne for hver enkelt operation.

| (4) | En sådan aftale berører ikke Den Europæiske Unions selvstændige beslutningstagning og anfægter ikke Republikken Serbiens mulighed for at træffe afgørelse fra sag til sag om deltagelse i en EU-krisestyringsoperation. |
| --- | --- |

(4)

En sådan aftale berører ikke Den Europæiske Unions selvstændige beslutningstagning og anfægter ikke Republikken Serbiens mulighed for at træffe afgørelse fra sag til sag om deltagelse i en EU-krisestyringsoperation.

| (5) | En sådan aftale bør kun vedrøre fremtidige EU-krisestyringsoperationer og bør ikke berøre eksisterende aftaler om Republikken Serbiens deltagelse i en EU-krisestyringsoperation, der allerede er indledt — |
| --- | --- |

(5)

En sådan aftale bør kun vedrøre fremtidige EU-krisestyringsoperationer og bør ikke berøre eksisterende aftaler om Republikken Serbiens deltagelse i en EU-krisestyringsoperation, der allerede er indledt —

BLEVET ENIGE OM FØLGENDE:

AFDELING I

GENERELLE BESTEMMELSER

Artikel 1

Afgørelser i tilknytning til deltagelsen

1.   Når Den Europæiske Union har truffet afgørelse om at opfordre Republikken Serbien til at deltage i en EU-krisestyringsoperation, forelægger Republikken Serbien, så snart Republikken Serbien har besluttet at deltage, oplysninger om det bidrag, den foreslår at yde Den Europæiske Union.

2.   Den Europæiske Unions vurdering af Republikken Serbiens bidrag foretages i samråd med Republikken Serbien.

3.   Den Europæiske Union giver Republikken Serbien en foreløbig angivelse af det forventede bidrag til de fælles udgifter til operationen så snart som muligt med henblik på at bistå Republikken Serbien med udformningen af dens tilbud.

4.   Den Europæiske Union meddeler skriftligt Republikken Serbien resultatet af denne vurdering med henblik på at sikre Republikken Serbiens deltagelse i overensstemmelse med bestemmelserne i denne aftale.

Artikel 2

Rammer

1.   Republikken Serbien tilslutter sig Rådets afgørelse, hvorved Rådet for Den Europæiske Union beslutter, at EU skal gennemføre en krisestyringsoperation, og enhver anden afgørelse, hvorved Rådet for Den Europæiske Union beslutter at forlænge EU-krisestyringsoperationen, i overensstemmelse med bestemmelserne i denne aftale og eventuelle nødvendige gennemførelsesarrangementer.

2.   Republikken Serbiens bidrag til en EU-krisestyringsoperation berører ikke Den Europæiske Unions selvstændige beslutningstagning.

Artikel 3

Status for personel og styrker

1.   Status for det personel, som Republikken Serbien udsender til en civil EU-krisestyringsoperation, og/eller for de styrker, som Republikken Serbien bidrager med til en militær EU-krisestyringsoperation, er underlagt den aftale om status for styrkerne/missionen, der måtte være indgået mellem Den Europæiske Union og den eller de stater, hvor operationen gennemføres.

2.   Status for det personel, der er udstationeret ved hovedkvarterer eller enheder uden for den eller de stater, hvor EU-krisestyringsoperationen finder sted, er underlagt arrangementer aftalt mellem de pågældende hovedkvarterer og enheder og Republikken Serbien.

3.   Med forbehold af den i stk. 1 omhandlede aftale om status for styrkerne/missionen har Republikken Serbien jurisdiktion over serbisk personel, der deltager i EU-krisestyringsoperationen.

4.   Republikken Serbien har ansvaret for at behandle eventuelle klager fra eller vedrørende et medlem af dens personel i forbindelse med deltagelsen i en EU-krisestyringsoperation. Republikken Serbien har ansvaret for eventuelt at retsforfølge et medlem af sit personel eller at pålægge vedkommende en disciplinær sanktion efter sine egne love og forskrifter.

5.   Republikken Serbien forpligter sig til at fremsætte en erklæring om frafald af krav mod enhver stat, der deltager i en EU-krisestyringsoperation, som Republikken Serbien deltager i, og til at fremsætte denne ved undertegnelsen af denne aftale.

6.   Den Europæiske Union forpligter sig til at sikre, at Den Europæiske Unions medlemsstater ved undertegnelsen af denne aftale fremsætter en erklæring om frafald af krav i forbindelse med Republikken Serbiens senere deltagelse i en EU-krisestyringsoperation.

Artikel 4

Klassificerede informationer

1.   Republikken Serbien træffer passende foranstaltninger til at sikre, at klassificerede EU-informationer beskyttes i overensstemmelse med Rådet for Den Europæiske Unions sikkerhedsforskrifter, jf. Rådets afgørelse 2001/264/EF af 19. marts 2001 om vedtagelse af Rådets sikkerhedsforskrifter (1), og supplerende retningslinjer fra de kompetente myndigheder, herunder retningslinjer fra den øverstbefalende for EU-operationen for så vidt angår en militær EU-krisestyringsoperation eller fra EU's missionschef for så vidt angår en civil EU-krisestyringsoperation.

2.   Hvis EU og Republikken Serbien har indgået en aftale om sikkerhedsprocedurer med henblik på udveksling af klassificerede informationer, finder bestemmelserne i en sådan aftale anvendelse i forbindelse med en EU-krisestyringsoperation.

AFDELING II

BESTEMMELSER OM DELTAGELSE I CIVILE KRISESTYRINGSOPERATIONER

Artikel 5

Personel, der er udsendt til en civil EU-krisestyringsoperation

1.   Republikken Serbien sikrer, at det personel, den har udsendt til den civile EU-krisestyringsoperation, løser sine opgaver i overensstemmelse med:

| a) | Rådets afgørelse og efterfølgende ændringer som omhandlet i artikel 2, stk. 1 |
| --- | --- |

a)

Rådets afgørelse og efterfølgende ændringer som omhandlet i artikel 2, stk. 1

| b) | operationsplanen |
| --- | --- |

b)

operationsplanen

| c) | gennemførelsesbestemmelserne. |
| --- | --- |

c)

gennemførelsesbestemmelserne.

2.   Republikken Serbien underretter i god tid missionschefen for den civile EU-krisestyringsoperation og Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik om eventuelle ændringer i dens bidrag til den civile EU-krisestyringsoperation.

3.   Personel, der udsendes til den civile EU-krisestyringsoperation, underkastes en lægeundersøgelse og et vaccinationsprogram og skal af en kompetent myndighed i Republikken Serbien erklæres for egnet til tjeneste ud fra et lægeligt synspunkt. Det personel, der udsendes til den civile EU-krisestyringsoperation, fremlægger en kopi af en sådan erklæring.

Artikel 6

Kommandostruktur

1.   Det personel, der er udsendt af Republikken Serbien, løser sine opgaver og handler udelukkende i den civile EU-krisestyringsoperations interesse.

2.   Alt personel forbliver fuldt ud underlagt vedkommende nationale myndigheders kommando.

3.   De nationale myndigheder overdrager den operative kontrol til Den Europæiske Union.

4.   Missionschefen påtager sig ansvaret for og har kommando over og kontrol med den civile EU-krisestyringsoperation i indsatsområdet.

5.   Missionschefen leder den civile EU-krisestyringsoperation og varetager den daglige styring.

6.   Republikken Serbien har samme rettigheder og pligter i forbindelse med den daglige styring af operationen som de deltagende EU-medlemsstater i overensstemmelse med de retlige instrumenter, der er omhandlet i artikel 2, stk. 1.

7.   Missionschefen for den civile EU-krisestyringsoperation har ansvaret for den disciplinære kontrol med personellet fra den civile EU-krisestyringsoperation. I det omfang det er nødvendigt, pålægger vedkommende nationale myndigheder disciplinære sanktioner.

8.   Republikken Serbien udpeger et nationalt kontaktpunkt (»NPC«) til at repræsentere sit nationale kontingent i operationen. NPC refererer til missionschefen for den civile EU-krisestyringsoperation for så vidt angår nationale spørgsmål og er ansvarligt for den daglige disciplin i kontingentet.

9.   Den Europæiske Unions beslutning om at afslutte operationen træffes efter høring af Republikken Serbien, hvis den stadig bidrager til den civile EU-krisestyringsoperation på datoen for operationens afslutning.

Artikel 7

Finansielle aspekter

1.   Republikken Serbien afholder alle udgifter i forbindelse med sin deltagelse i operationen, bortset fra de løbende udgifter, som fastlagt i driftsbudgettet for operationen. Dette berører ikke artikel 8.

2.   Republikken Serbien udbetaler erstatning på de betingelser, der er fastsat i den i artikel 3, stk. 1, omhandlede gældende aftale om missionens status, når den kendes ansvarlig for at have påført fysiske eller juridiske personer fra den eller de stater, hvor operationen gennemføres, død, personskade, tab eller anden skade.

Artikel 8

Bidrag til driftsbudgettet

1.   Republikken Serbien bidrager til finansieringen af budgettet for den civile EU-krisestyringsoperation.

2.   Republikken Serbiens finansielle bidrag til driftsbudgettet beregnes på grundlag af den af følgende formler, som giver det mindste beløb:

| a) | den andel af referencegrundlaget, hvormed Republikken Serbiens BNI står i proportionalt forhold til den samlede BNI for alle de stater, der bidrager til operationens driftsbudget, eller |
| --- | --- |

a)

den andel af referencegrundlaget, hvormed Republikken Serbiens BNI står i proportionalt forhold til den samlede BNI for alle de stater, der bidrager til operationens driftsbudget, eller

| b) | den andel af referencegrundlaget for driftsbudgettet, hvormed andelen af Republikken Serbiens personel, der deltager i operationen, står i proportionalt forhold til det samlede personel fra alle de stater, der deltager i operationen. |
| --- | --- |

b)

den andel af referencegrundlaget for driftsbudgettet, hvormed andelen af Republikken Serbiens personel, der deltager i operationen, står i proportionalt forhold til det samlede personel fra alle de stater, der deltager i operationen.

3.   Uanset stk. 1 og 2 bidrager Republikken Serbien ikke til finansieringen af dagpenge til personel fra Den Europæiske Unions medlemsstater.

4.   Uanset stk. 1 fritager Den Europæiske Union principielt Republikken Serbien for betaling af finansielle bidrag til en bestemt civil EU-krisestyringsoperation, såfremt:

| a) | Den Europæiske Union beslutter, at Republikken Serbien yder et væsentligt bidrag, som er af afgørende betydning for den pågældende operation, eller |
| --- | --- |

a)

Den Europæiske Union beslutter, at Republikken Serbien yder et væsentligt bidrag, som er af afgørende betydning for den pågældende operation, eller

| b) | BNI pr. indbygger i Republikken Serbien ikke overstiger BNI i en af Den Europæiske Unions medlemsstater |
| --- | --- |

b)

BNI pr. indbygger i Republikken Serbien ikke overstiger BNI i en af Den Europæiske Unions medlemsstater

5.   Et arrangement om betalingen af Republikken Serbiens bidrag til driftsbudgettet i forbindelse med EU's civile krisestyringsoperation indgås mellem missionschefen for EU's civile krisestyringsoperation og de relevante administrative myndigheder i Republikken Serbien. Dette arrangement skal bl.a. omfatte bestemmelser om følgende forhold:

| a) | beløbets størrelse |
| --- | --- |

a)

beløbets størrelse

| b) | arrangementerne i forbindelse med indbetaling af det finansielle bidrag |
| --- | --- |

b)

arrangementerne i forbindelse med indbetaling af det finansielle bidrag

| c) | revisionsproceduren. |
| --- | --- |

c)

revisionsproceduren.

AFDELING III

BESTEMMELSER OM DELTAGELSE I MILITÆRE KRISESTYRINGSOPERATIONER

Artikel 9

Deltagelse i en militær EU-krisestyringsoperation

1.   Republikken Serbien sikrer, at dens styrker og personel, som deltager i en militær EU-krisestyringsoperation, løser deres opgaver i overensstemmelse med:

| a) | Rådets afgørelse og efterfølgende ændringer som omhandlet i artikel 2, stk. 1 |
| --- | --- |

a)

Rådets afgørelse og efterfølgende ændringer som omhandlet i artikel 2, stk. 1

| b) | operationsplanen |
| --- | --- |

b)

operationsplanen

| c) | gennemførelsesbestemmelserne |
| --- | --- |

c)

gennemførelsesbestemmelserne

2.   Det personel, der er udsendt af Republikken Serbien, løser sine opgaver og handler udelukkende i den militære EU-krisestyringsoperations interesse.

3.   Republikken Serbien underretter i god tid den øverstbefalende for EU-operationen om eventuelle ændringer i dens deltagelse i operationen.

Artikel 10

Kommandostruktur

1.   Alle styrker og alt personel, der deltager i den militære EU-krisestyringsoperation, forbliver fuldt ud underlagt vedkommende nationale myndigheders kommando.

2.   De nationale myndigheder overdrager den operative og taktiske kommando over og/eller kontrol med deres styrker og personel til den øverstbefalende for EU-operationen, som kan uddelegere sin myndighed.

3.   Republikken Serbien har samme rettigheder og pligter i forbindelse med den daglige styring af operationen som de deltagende EU-medlemsstater.

4.   Den øverstbefalende for EU-operationen kan til enhver tid efter høring af Republikken Serbien kræve, at Republikken Serbiens bidrag trækkes tilbage.

5.   Republikken Serbien udpeger en højtstående militær repræsentant (SMR) til at repræsentere Serbiens kontingent i den militære EU-krisestyringsoperation. SMR rådfører sig med den øverstbefalende for EU-styrken om alle forhold i forbindelse med operationen og er ansvarlig for den daglige disciplin i Serbiens kontingent.

Artikel 11

Finansielle aspekter

1.   Med forbehold af artikel 12 afholder Republikken Serbien alle udgifter i forbindelse med sin deltagelse i operationen, medmindre udgifterne afholdes i fællesskab, som fastlagt i de retlige instrumenter, der er omhandlet i artikel 2, stk. 1, samt i Rådets afgørelse 2008/975/FUSP af 18. december 2008 om oprettelse af en mekanisme til administration af finansieringen af de fælles udgifter til EU-operationer, der har indvirkning på militær- eller forsvarsområdet (Athena) (2).

2.   Republikken Serbien udbetaler erstatning på de betingelser, der er fastsat i den i artikel 3, stk. 1, omhandlede gældende aftale om styrkernes status, når den kendes ansvarlig for at have påført fysiske eller juridiske personer fra den eller de stater, hvor operationen gennemføres, død, personskade, tab eller anden skade.

Artikel 12

Bidrag til de fælles udgifter

1.   Republikken Serbien bidrager til finansieringen af de fælles udgifter til den militære EU-krisestyringsoperation.

2.   Republikken Serbiens finansielle bidrag til de fælles udgifter beregnes på grundlag af den af følgende to formler, som giver det mindste beløb:

| a) | den andel af de fælles udgifter, hvormed Republikken Serbiens BNI står i proportionalt forhold til den samlede BNI for alle de stater, der bidrager til operationens fælles udgifter, eller |
| --- | --- |

a)

den andel af de fælles udgifter, hvormed Republikken Serbiens BNI står i proportionalt forhold til den samlede BNI for alle de stater, der bidrager til operationens fælles udgifter, eller

| b) | den andel af de fælles udgifter, hvormed andelen af Republikken Serbiens personel, der deltager i operationen, står i proportionalt forhold til det samlede personel fra alle de stater, der deltager i operationen.
  Når formlen i stk. 2, litra b), anvendes, og når Republikken Serbien kun bidrager med personel til det operative hovedkvarter eller styrkehovedkvarteret, benyttes den andel, som Republikken Serbiens personel udgør i forhold til det samlede personel i de respektive hovedkvarterer. I andre tilfælde er andelen den, som alt det personel, Republikken Serbien har bidraget med, udgør i forhold til operationens samlede personel. |
| --- | --- |

b)

den andel af de fælles udgifter, hvormed andelen af Republikken Serbiens personel, der deltager i operationen, står i proportionalt forhold til det samlede personel fra alle de stater, der deltager i operationen.

Når formlen i stk. 2, litra b), anvendes, og når Republikken Serbien kun bidrager med personel til det operative hovedkvarter eller styrkehovedkvarteret, benyttes den andel, som Republikken Serbiens personel udgør i forhold til det samlede personel i de respektive hovedkvarterer. I andre tilfælde er andelen den, som alt det personel, Republikken Serbien har bidraget med, udgør i forhold til operationens samlede personel.

3.   Uanset stk. 1 fritager Den Europæiske Union principielt Republikken Serbien for betaling af finansielle bidrag til de fælles udgifter til en bestemt militær EU-krisestyringsoperation, såfremt:

| a) | Den Europæiske Union beslutter, at Republikken Serbien yder et væsentligt bidrag til aktiver og/eller kapaciteter, som er af afgørende betydning for operationen, eller |
| --- | --- |

a)

Den Europæiske Union beslutter, at Republikken Serbien yder et væsentligt bidrag til aktiver og/eller kapaciteter, som er af afgørende betydning for operationen, eller

| b) | BNI pr. indbygger i Republikken Serbien ikke overstiger BNI i en af Den Europæiske Unions medlemsstater. |
| --- | --- |

b)

BNI pr. indbygger i Republikken Serbien ikke overstiger BNI i en af Den Europæiske Unions medlemsstater.

4.   Der indgås et arrangement mellem den administrator, der er omhandlet i afgørelse 2008/975/FUSP, og de kompetente administrative myndigheder i Republikken Serbien. Dette arrangement skal bl.a. omfatte bestemmelser om følgende forhold:

| a) | beløbets størrelse |
| --- | --- |

a)

beløbets størrelse

| b) | arrangementerne i forbindelse med indbetaling af det finansielle bidrag |
| --- | --- |

b)

arrangementerne i forbindelse med indbetaling af det finansielle bidrag

| c) | revisionsproceduren. |
| --- | --- |

c)

revisionsproceduren.

AFDELING IV

AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

Artikel 13

Gennemførelsesarrangementer

Med forbehold af artikel 8, stk. 5, og artikel 12, stk. 4, indgås de tekniske og administrative arrangementer, der er nødvendige for at gennemføre denne aftale, mellem Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik og de relevante myndigheder i Republikken Serbien.

Artikel 14

Manglende overholdelse

Hvis en af parterne ikke overholder sine forpligtelser i henhold til denne aftale, har den anden part ret til at opsige aftalen med en måneds varsel.

Artikel 15

Bilæggelse af tvister

Tvister om fortolkning eller anvendelse af denne aftale løses med diplomatiske midler.

Artikel 16

Ikrafttræden

1.   Denne aftale træder i kraft på den første dag i den første måned, efter at parterne har underrettet hinanden om, at de har afsluttet de nødvendige interne procedurer.

2.   Denne aftale anvendes midlertidigt fra datoen for undertegnelsen.

3.   Denne aftale tages regelmæssigt op til revision.

4.   Denne aftale kan ændres på grundlag af en fælles skriftlig aftale mellem parterne.

5.   Denne aftale kan opsiges af en af parterne ved skriftlig meddelelse til den anden part. Opsigelsen træder i kraft seks måneder efter, at den anden part har modtaget opsigelsen.

Udfærdiget i Beograd, den ottende juni to tusind og elleve i to eksemplarer på engelsk.

For Den Europæiske Union

For Republikken Serbien

---

(1)  EFT L 101 af 11.4.2001, s. 1.

1

(2)  EUT L 345 af 23.12.2008, s. 96.

2

TEKST TIL ERKLÆRINGER

Tekst for så vidt angår EU's medlemsstater:

»Når EU-medlemsstater anvender en EU-rådsafgørelse om en EU-krisestyringsoperation, som Republikken Serbien deltager i, vil de, for så vidt deres nationale retssystem tillader det, bestræbe sig på i videst muligt omfang at frafalde eventuelle erstatningskrav mod Republikken Serbien for personskade eller død blandt deres personel eller for tingsskade eller tab af materiel, der tilhører dem eller benyttes af EU-krisestyringsoperationen, hvis sådan personskade, død, anden skade eller tab

| — | er forvoldt af personel fra Republikken Serbien under udførelsen af dets opgaver i forbindelse med EU-krisestyringsoperationen, bortset fra grov uagtsomhed eller forsætlig forsømmelse |
| --- | --- |

—

er forvoldt af personel fra Republikken Serbien under udførelsen af dets opgaver i forbindelse med EU-krisestyringsoperationen, bortset fra grov uagtsomhed eller forsætlig forsømmelse

| — | eller er opstået under benyttelsen af materiel, der tilhører Republikken Serbien, såfremt dette materiel er benyttet i forbindelse med operationen, når bortses fra grov uagtsomhed eller forsætlig forsømmelse blandt personel fra EU-krisestyringsoperationen fra Republikken Serbien under benyttelsen af dette materiel.« |
| --- | --- |

—

eller er opstået under benyttelsen af materiel, der tilhører Republikken Serbien, såfremt dette materiel er benyttet i forbindelse med operationen, når bortses fra grov uagtsomhed eller forsætlig forsømmelse blandt personel fra EU-krisestyringsoperationen fra Republikken Serbien under benyttelsen af dette materiel.«

Tekst for så vidt angår Republikken Serbien:

»Når Republikken Serbien anvender en EU-rådsafgørelse om en EU-krisestyringsoperation, vil den, for så vidt dens nationale retssystem tillader det, bestræbe sig på i videst muligt omfang at frafalde eventuelle erstatningskrav mod enhver anden stat, der deltager i EU-krisestyringsoperationen, for personskade eller død blandt dens personel eller for anden skade eller tab af materiel, der tilhører den eller benyttes af EU-krisestyringsoperationen, hvis sådan personskade, død, anden skade eller tab

| — | er forvoldt af personel under udførelsen af dets opgaver i forbindelse med EU-krisestyringsoperationen, bortset fra grov uagtsomhed eller forsætlig forsømmelse |
| --- | --- |

—

er forvoldt af personel under udførelsen af dets opgaver i forbindelse med EU-krisestyringsoperationen, bortset fra grov uagtsomhed eller forsætlig forsømmelse

| — | eller er opstået under benyttelsen af materiel, der tilhører stater, som deltager i EU-krisestyringsoperationen, såfremt dette materiel er benyttet i forbindelse med operationen, når bortses fra grov uagtsomhed eller forsætlig forsømmelse blandt personel fra EU-krisestyringsoperationen under benyttelsen af dette materiel.« |
| --- | --- |

—

eller er opstået under benyttelsen af materiel, der tilhører stater, som deltager i EU-krisestyringsoperationen, såfremt dette materiel er benyttet i forbindelse med operationen, når bortses fra grov uagtsomhed eller forsætlig forsømmelse blandt personel fra EU-krisestyringsoperationen under benyttelsen af dette materiel.«

---

FORORDNINGER

| 23.6.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 163/8 |
| --- | --- | --- | --- |

23.6.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 163/8

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 602/2011

af 20. juni 2011

om tarifering af varer i den kombinerede nomenklatur

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 2658/87 af 23. juli 1987 om told- og statistiknomenklaturen og den fælles toldtarif (1), særlig artikel 9, stk. 1, litra a), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | For at sikre en ensartet anvendelse af den kombinerede nomenklatur, der er knyttet som bilag til forordning (EØF) nr. 2658/87, bør der vedtages bestemmelser vedrørende tariferingen af de i bilaget omhandlede varer. |
| --- | --- |

(1)

For at sikre en ensartet anvendelse af den kombinerede nomenklatur, der er knyttet som bilag til forordning (EØF) nr. 2658/87, bør der vedtages bestemmelser vedrørende tariferingen af de i bilaget omhandlede varer.

| (2) | Forordning (EØF) nr. 2658/87 har fastsat almindelige tariferingsbestemmelser vedrørende den kombinerede nomenklatur. Disse bestemmelser finder også anvendelse ved fortolkningen af enhver anden nomenklatur, der helt eller delvis er baseret på den kombinerede nomenklatur, eller som tilføjer yderligere underopdelinger, og som er fastlagt på grundlag af specifikke EU-forskrifter med henblik på anvendelsen af tarifmæssige eller andre foranstaltninger vedrørende samhandelen med varer. |
| --- | --- |

(2)

Forordning (EØF) nr. 2658/87 har fastsat almindelige tariferingsbestemmelser vedrørende den kombinerede nomenklatur. Disse bestemmelser finder også anvendelse ved fortolkningen af enhver anden nomenklatur, der helt eller delvis er baseret på den kombinerede nomenklatur, eller som tilføjer yderligere underopdelinger, og som er fastlagt på grundlag af specifikke EU-forskrifter med henblik på anvendelsen af tarifmæssige eller andre foranstaltninger vedrørende samhandelen med varer.

| (3) | Ifølge de almindelige bestemmelser bør varerne i kolonne 1 i tabellen i bilaget tariferes under den KN-kode, der er anført i kolonne 2 ud fra den begrundelse, der er anført i kolonne 3. |
| --- | --- |

(3)

Ifølge de almindelige bestemmelser bør varerne i kolonne 1 i tabellen i bilaget tariferes under den KN-kode, der er anført i kolonne 2 ud fra den begrundelse, der er anført i kolonne 3.

| (4) | Det er hensigtsmæssigt, at bindende tariferingsoplysninger, der er meddelt af medlemsstaternes toldmyndigheder i forbindelse med tarifering af varer i den kombinerede nomenklatur, og som ikke er i overensstemmelse med EU-retten fastsat i denne forordning, fortsat kan påberåbes af modtageren i henhold til bestemmelserne i artikel 12, stk. 6, i Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 af 12. oktober 1992 om indførelse af en EF-toldkodeks (2) i et tidsrum på tre måneder. |
| --- | --- |

(4)

Det er hensigtsmæssigt, at bindende tariferingsoplysninger, der er meddelt af medlemsstaternes toldmyndigheder i forbindelse med tarifering af varer i den kombinerede nomenklatur, og som ikke er i overensstemmelse med EU-retten fastsat i denne forordning, fortsat kan påberåbes af modtageren i henhold til bestemmelserne i artikel 12, stk. 6, i Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 af 12. oktober 1992 om indførelse af en EF-toldkodeks (2) i et tidsrum på tre måneder.

| (5) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Toldkodeksudvalget — |
| --- | --- |

(5)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Toldkodeksudvalget —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

De varer, der er anført i kolonne (1) i skemaet i bilaget, tariferes i den kombinerede nomenklatur i den i kolonne (2) i skemaet nævnte KN-kode.

Artikel 2

Bindende tariferingsoplysninger meddelt af medlemsstaternes toldmyndigheder, som ikke er i overensstemmelse med EU-retten fastsat i denne forordning, kan fortsat påberåbes i henhold til bestemmelserne i artikel 12, stk. 6, i forordning (EØF) nr. 2913/92 i et tidsrum på tre måneder.

Artikel 3

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 20. juni 2011.

På Kommissionens vegne For formanden

Algirdas ŠEMETA

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 256 af 7.9.1987, s. 1.

1

(2)  EFT L 302 af 19.10.1992, s. 1.

2

---

BILAG

| Varebeskrivelse | Tarifering
  (KN-kode) | Begrundelse |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| En vare bestående af en bolt med en underlagsskive, en ekspanderbar ankerbøsning og en møtrik, fremstillet af rustfrit stål.
  Bolten har sekskanthoved, en længde på 55 mm, gevind i hele sin længde og en trækstyrke på 490 MPa.
  Ankerbøsningen har en længde på 42 mm og en indvendig diameter på 10 mm inden ekspansion. Den har ikke gevind.
  Varen anvendes til fastgøring af genstande til et hårdt materiale, fx en betonvæg, ved, at bøsningen med møtrikken indeni anbringes i et boret hul, hvorefter bolten sættes i og spændes til. Når bolten spændes til, trækkes møtrikken an mod boltens hoved, hvorved ankerbøsningen udvides og fastgør genstanden solidt til det hårde materiale. | 7318 19 00 | Tarifering i henhold til almindelig tariferingsbestemmelse 1 og 6 vedrørende den kombinerede nomenklatur samt teksten til KN-kode 7318 og 7318 19 00.
  Varen er ikke en sammensat vare som omhandlet i almindelig tariferingsbestemmelse 3 b), da de enkelte bestanddele tilsammen udgør en enkelt vare, en ekspansionsbolt. Tarifering efter den bestanddel, der er karaktergivende for varen, er derfor udelukket.
  Tarifering under pos. 7318 15 som en bolt, også med tilhørende møtrik eller underlagsskive, er udelukket, da ankerbøsningen er en anden vare end en møtrik eller underlagsskive.
  Varen tariferes ud fra sine kendetegn under KN-kode 7318 19 00 som andre varer med gevind. |

Varebeskrivelse

Tarifering

(KN-kode)

Begrundelse

(1)

(2)

(3)

En vare bestående af en bolt med en underlagsskive, en ekspanderbar ankerbøsning og en møtrik, fremstillet af rustfrit stål.

Bolten har sekskanthoved, en længde på 55 mm, gevind i hele sin længde og en trækstyrke på 490 MPa.

Ankerbøsningen har en længde på 42 mm og en indvendig diameter på 10 mm inden ekspansion. Den har ikke gevind.

Varen anvendes til fastgøring af genstande til et hårdt materiale, fx en betonvæg, ved, at bøsningen med møtrikken indeni anbringes i et boret hul, hvorefter bolten sættes i og spændes til. Når bolten spændes til, trækkes møtrikken an mod boltens hoved, hvorved ankerbøsningen udvides og fastgør genstanden solidt til det hårde materiale.

7318 19 00

Tarifering i henhold til almindelig tariferingsbestemmelse 1 og 6 vedrørende den kombinerede nomenklatur samt teksten til KN-kode 7318 og 7318 19 00.

Varen er ikke en sammensat vare som omhandlet i almindelig tariferingsbestemmelse 3 b), da de enkelte bestanddele tilsammen udgør en enkelt vare, en ekspansionsbolt. Tarifering efter den bestanddel, der er karaktergivende for varen, er derfor udelukket.

Tarifering under pos. 7318 15 som en bolt, også med tilhørende møtrik eller underlagsskive, er udelukket, da ankerbøsningen er en anden vare end en møtrik eller underlagsskive.

Varen tariferes ud fra sine kendetegn under KN-kode 7318 19 00 som andre varer med gevind.

---

| 23.6.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 163/10 |
| --- | --- | --- | --- |

23.6.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 163/10

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 603/2011

af 20. juni 2011

om tarifering af varer i den kombinerede nomenklatur

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 2658/87 af 23. juli 1987 om told- og statistiknomenklaturen og den fælles toldtarif (1), særlig artikel 9, stk. 1, litra a), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | For at sikre en ensartet anvendelse af den kombinerede nomenklatur, der er knyttet som bilag til forordning (EØF) nr. 2658/87, bør der vedtages bestemmelser vedrørende tariferingen af de i bilaget omhandlede varer. |
| --- | --- |

(1)

For at sikre en ensartet anvendelse af den kombinerede nomenklatur, der er knyttet som bilag til forordning (EØF) nr. 2658/87, bør der vedtages bestemmelser vedrørende tariferingen af de i bilaget omhandlede varer.

| (2) | Forordning (EØF) nr. 2658/87 har fastsat almindelige tariferingsbestemmelser vedrørende den kombinerede nomenklatur. Disse bestemmelser finder også anvendelse ved fortolkningen af enhver anden nomenklatur, der helt eller delvis er baseret på den kombinerede nomenklatur, eller som tilføjer yderligere underopdelinger, og som er fastlagt på grundlag af specifikke EU-forskrifter med henblik på anvendelsen af tarifmæssige eller andre foranstaltninger vedrørende samhandelen med varer. |
| --- | --- |

(2)

Forordning (EØF) nr. 2658/87 har fastsat almindelige tariferingsbestemmelser vedrørende den kombinerede nomenklatur. Disse bestemmelser finder også anvendelse ved fortolkningen af enhver anden nomenklatur, der helt eller delvis er baseret på den kombinerede nomenklatur, eller som tilføjer yderligere underopdelinger, og som er fastlagt på grundlag af specifikke EU-forskrifter med henblik på anvendelsen af tarifmæssige eller andre foranstaltninger vedrørende samhandelen med varer.

| (3) | Ifølge de almindelige bestemmelser bør varerne i kolonne 1 i tabellen i bilaget tariferes under den KN-kode, der er anført i kolonne 2 ud fra den begrundelse, der er anført i kolonne 3. |
| --- | --- |

(3)

Ifølge de almindelige bestemmelser bør varerne i kolonne 1 i tabellen i bilaget tariferes under den KN-kode, der er anført i kolonne 2 ud fra den begrundelse, der er anført i kolonne 3.

| (4) | Det er hensigtsmæssigt, at bindende tariferingsoplysninger, der er meddelt af medlemsstaternes toldmyndigheder i forbindelse med tarifering af varer i den kombinerede nomenklatur, men som ikke er i overensstemmelse med denne forordning, fortsat i en periode på tre måneder kan påberåbes af modtageren i henhold til artikel 12, stk. 6, i Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 af 12. oktober 1992 om indførelse af en EF-toldkodeks (2). |
| --- | --- |

(4)

Det er hensigtsmæssigt, at bindende tariferingsoplysninger, der er meddelt af medlemsstaternes toldmyndigheder i forbindelse med tarifering af varer i den kombinerede nomenklatur, men som ikke er i overensstemmelse med denne forordning, fortsat i en periode på tre måneder kan påberåbes af modtageren i henhold til artikel 12, stk. 6, i Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 af 12. oktober 1992 om indførelse af en EF-toldkodeks (2).

| (5) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Toldkodeksudvalget — |
| --- | --- |

(5)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Toldkodeksudvalget —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

De varer, der er anført i kolonne (1) i skemaet i bilaget, tariferes i den kombinerede nomenklatur i den i kolonne (2) i skemaet nævnte KN-kode.

Artikel 2

Bindende tariferingsoplysninger meddelt af medlemsstaternes toldmyndigheder, som ikke er i overensstemmelse med EU-retten fastsat i denne forordning, kan fortsat påberåbes i henhold til bestemmelserne i artikel 12, stk. 6, i forordning (EØF) nr. 2913/92 i et tidsrum på tre måneder.

Artikel 3

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 20. juni 2011.

På Kommissionens vegne For formanden

Algirdas ŠEMETA

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 256 af 7.9.1987, s. 1.

1

(2)  EFT L 302 af 19.10.1992, s. 1.

2

---

BILAG

| Varebeskrivelse | Tarifering
  (KN-kode) | Begrundelse |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| En vare særligt udformet til montering i signaludstyret på en bestemt model motorkøretøj.
  Varen består af to indbyrdes forbundne printplader med trykte kredsløb, som hver især omfatter passive komponenter (kondensatorer og modstande) og aktive komponenter (dioder, lysemitterende dioder (LED), transistorer og integrerede kredsløb). Den ene printplade er forsynet med et interface, så den kan forbindes til motorkøretøjets lyssystem.
  LED'erne giver signalvirkningen.

   (1) Se billedet | 8512 90 90 | Tarifering i henhold til almindelig tariferingsbestemmelse 1 og 6 vedrørende den kombinerede nomenklatur, bestemmelse 2 b) til afsnit XVI samt teksten til KN-kode 8512, 8512 90 og 8512 90 90.
  Da varen består af printplader med trykte kredsløb (se Forklarende Bemærkninger til KN, pos. 8443 99 10 vedrørende sammensatte elektroniske komponenter), kan den ikke anses for halvlederkomponenter og elektroniske integrerede kredsløb (se bestemmelse 8 til kapitel 85). Tarifering under pos. 8541 og 8542 er derfor udelukket.
  Da varen ikke er fuldstændig, men særligt udformet til at indgå i et motorkøretøjs signaludstyr sammen med andre komponenter såsom lygteglasset, er tarifering under KN-kode 8512 20 00 udelukket.
  Varen tariferes derfor under KN-kode 8512 90 90 som en del til elektrisk lys- og signaludstyr af den art, der anvendes til motorkøretøjer. |

Varebeskrivelse

Tarifering

(KN-kode)

Begrundelse

(1)

(2)

(3)

En vare særligt udformet til montering i signaludstyret på en bestemt model motorkøretøj.

Varen består af to indbyrdes forbundne printplader med trykte kredsløb, som hver især omfatter passive komponenter (kondensatorer og modstande) og aktive komponenter (dioder, lysemitterende dioder (LED), transistorer og integrerede kredsløb). Den ene printplade er forsynet med et interface, så den kan forbindes til motorkøretøjets lyssystem.

LED'erne giver signalvirkningen.

(1) Se billedet

8512 90 90

Tarifering i henhold til almindelig tariferingsbestemmelse 1 og 6 vedrørende den kombinerede nomenklatur, bestemmelse 2 b) til afsnit XVI samt teksten til KN-kode 8512, 8512 90 og 8512 90 90.

Da varen består af printplader med trykte kredsløb (se Forklarende Bemærkninger til KN, pos. 8443 99 10 vedrørende sammensatte elektroniske komponenter), kan den ikke anses for halvlederkomponenter og elektroniske integrerede kredsløb (se bestemmelse 8 til kapitel 85). Tarifering under pos. 8541 og 8542 er derfor udelukket.

Da varen ikke er fuldstændig, men særligt udformet til at indgå i et motorkøretøjs signaludstyr sammen med andre komponenter såsom lygteglasset, er tarifering under KN-kode 8512 20 00 udelukket.

Varen tariferes derfor under KN-kode 8512 90 90 som en del til elektrisk lys- og signaludstyr af den art, der anvendes til motorkøretøjer.

Image

---

(1)  Billedet er kun til orientering.

---

| 23.6.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 163/12 |
| --- | --- | --- | --- |

23.6.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 163/12

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 604/2011

af 20. juni 2011

om tarifering af varer i den kombinerede nomenklatur

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 2658/87 af 23. juli 1987 om told- og statistiknomenklaturen og den fælles toldtarif (1), særlig artikel 9, stk. 1, litra a), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | For at sikre en ensartet anvendelse af den kombinerede nomenklatur, der er knyttet som bilag til forordning (EØF) nr. 2658/87, bør der vedtages bestemmelser vedrørende tariferingen af de i bilaget omhandlede varer. |
| --- | --- |

(1)

For at sikre en ensartet anvendelse af den kombinerede nomenklatur, der er knyttet som bilag til forordning (EØF) nr. 2658/87, bør der vedtages bestemmelser vedrørende tariferingen af de i bilaget omhandlede varer.

| (2) | Forordning (EØF) nr. 2658/87 har fastsat almindelige tariferingsbestemmelser vedrørende den kombinerede nomenklatur. Disse bestemmelser finder også anvendelse ved fortolkningen af enhver anden nomenklatur, der helt eller delvis er baseret på den kombinerede nomenklatur, eller som tilføjer yderligere underopdelinger, og som er fastlagt på grundlag af specifikke EU-forskrifter med henblik på anvendelsen af tarifmæssige eller andre foranstaltninger vedrørende samhandelen med varer. |
| --- | --- |

(2)

Forordning (EØF) nr. 2658/87 har fastsat almindelige tariferingsbestemmelser vedrørende den kombinerede nomenklatur. Disse bestemmelser finder også anvendelse ved fortolkningen af enhver anden nomenklatur, der helt eller delvis er baseret på den kombinerede nomenklatur, eller som tilføjer yderligere underopdelinger, og som er fastlagt på grundlag af specifikke EU-forskrifter med henblik på anvendelsen af tarifmæssige eller andre foranstaltninger vedrørende samhandelen med varer.

| (3) | Ifølge de almindelige bestemmelser bør varerne i kolonne 1 i tabellen i bilaget tariferes under den KN-kode, der er anført i kolonne 2 ud fra den begrundelse, der er anført i kolonne 3. |
| --- | --- |

(3)

Ifølge de almindelige bestemmelser bør varerne i kolonne 1 i tabellen i bilaget tariferes under den KN-kode, der er anført i kolonne 2 ud fra den begrundelse, der er anført i kolonne 3.

| (4) | Det er hensigtsmæssigt, at bindende tariferingsoplysninger, der er meddelt af medlemsstaternes toldmyndigheder i forbindelse med tarifering af varer i den kombinerede nomenklatur, og som ikke er i overensstemmelse med EU-retten fastsat i denne forordning, fortsat kan påberåbes af modtageren i henhold til bestemmelserne i artikel 12, stk. 6, i Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 af 12. oktober 1992 om indførelse af en EF-toldkodeks (2) i et tidsrum på tre måneder. |
| --- | --- |

(4)

Det er hensigtsmæssigt, at bindende tariferingsoplysninger, der er meddelt af medlemsstaternes toldmyndigheder i forbindelse med tarifering af varer i den kombinerede nomenklatur, og som ikke er i overensstemmelse med EU-retten fastsat i denne forordning, fortsat kan påberåbes af modtageren i henhold til bestemmelserne i artikel 12, stk. 6, i Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 af 12. oktober 1992 om indførelse af en EF-toldkodeks (2) i et tidsrum på tre måneder.

| (5) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Toldkodeksudvalget — |
| --- | --- |

(5)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Toldkodeksudvalget —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

De varer, der er anført i kolonne (1) i skemaet i bilaget, tariferes i den kombinerede nomenklatur i den i kolonne (2) i skemaet nævnte KN-kode.

Artikel 2

Bindende tariferingsoplysninger meddelt af medlemsstaternes toldmyndigheder, som ikke er i overensstemmelse med EU-retten fastsat i denne forordning, kan fortsat påberåbes i henhold til bestemmelserne i artikel 12, stk. 6, i forordning (EØF) nr. 2913/92 i et tidsrum på tre måneder.

Artikel 3

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 20. juni 2011.

På Kommissionens vegne For formanden

Algirdas ŠEMETA

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 256 af 7.9.1987, s. 1.

1

(2)  EFT L 302 af 19.10.1992, s. 1.

2

---

BILAG

| Varebeskrivelse | Tarifering
  (KN-kode) | Begrundelse |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| 1. | En cylinderformet beholder af stål, af længde ca. 30 cm og diameter ca. 3 cm (såkaldt »airbagoppustningsanordning«).
  Anordningen omfatter elektriske kontaktstifter, en tændsats, et kammer med en pyroteknisk ladning, et kammer med en blanding af gasser, filtre og en gasudladningsdyse.
  Gasblandingen består af dinitrogenoxid, argon og helium.
  Når et elektrisk signal fra motorkøretøjets sensorsystem aktiverer tændsatsen, starter der en proces, under hvilken den pyrotekniske ladning brænder, hvorved gasserne opvarmes, og der skabes et højt tryk. Gasserne udstødes gennem dysen og fylder airbaggen.
  Beholderen skal indbygges i et motorkøretøjs airbagsystem. |

Varebeskrivelse

Tarifering

(KN-kode)

Begrundelse

(1)

(2)

(3)

1.

En cylinderformet beholder af stål, af længde ca. 30 cm og diameter ca. 3 cm (såkaldt »airbagoppustningsanordning«).

Anordningen omfatter elektriske kontaktstifter, en tændsats, et kammer med en pyroteknisk ladning, et kammer med en blanding af gasser, filtre og en gasudladningsdyse.

Gasblandingen består af dinitrogenoxid, argon og helium.

Når et elektrisk signal fra motorkøretøjets sensorsystem aktiverer tændsatsen, starter der en proces, under hvilken den pyrotekniske ladning brænder, hvorved gasserne opvarmes, og der skabes et højt tryk. Gasserne udstødes gennem dysen og fylder airbaggen.

Beholderen skal indbygges i et motorkøretøjs airbagsystem.

8708 95 99

Tarifering i henhold til almindelig tariferingsbestemmelse 1 og 6 vedrørende den kombinerede nomenklatur, bestemmelse 3 til afsnit XVII samt teksten til KN-kode 8708, 8708 95 og 8708 95 99.

Anordningens funktion er at fylde airbaggen med gasser og ikke at skabe pyrotekniske effekter som omhandlet i kapitel 36. Tarifering under pos. 3604 er derfor udelukket.

»Luftgasgeneratorer« er varer til produktion af koks, antracit og andre kulstofholdige materialer. Gasproduktionsprocessen som følge af hurtige kemiske reaktioner (eksplosioner) i pyrotekniske materialer er ikke omfattet af pos. 8405. Tarifering af en »airbagoppustningsanordning« under pos. 8405 er derfor udelukket. (Se også Forklarende Bemærkninger til HS, pos. 8405, afsnit A og B.)

Da anordningen er en del af en airbag med oppustningssystem (se også Forklarende Bemærkninger til HS, pos. 8708, afsnit O), skal den derfor tariferes under KN-kode 8708 95 99.

| 2. | En cylinderformet beholder af stål, af længde ca. 21 cm og diameter ca. 5 cm (såkaldt »airbagoppustningsanordning«).
  Anordningen omfatter elektriske kontaktstifter, en tændsats, et kammer med en pyroteknisk ladning, et ekspansionskammer, filtre og en gasudladningsdyse.
  Når et elektrisk signal fra motorkøretøjets sensorsystem aktiverer tændsatsen, starter der en proces, under hvilken den pyrotekniske ladning brænder, hvorved ekspansionskammeret fyldes med gasser, og der skabes et højt tryk. Gasserne udstødes gennem dysen og fylder airbaggen.
  Beholderen skal indbygges i et motorkøretøjs airbagsystem. |
| --- | --- |

2.

En cylinderformet beholder af stål, af længde ca. 21 cm og diameter ca. 5 cm (såkaldt »airbagoppustningsanordning«).

Anordningen omfatter elektriske kontaktstifter, en tændsats, et kammer med en pyroteknisk ladning, et ekspansionskammer, filtre og en gasudladningsdyse.

Når et elektrisk signal fra motorkøretøjets sensorsystem aktiverer tændsatsen, starter der en proces, under hvilken den pyrotekniske ladning brænder, hvorved ekspansionskammeret fyldes med gasser, og der skabes et højt tryk. Gasserne udstødes gennem dysen og fylder airbaggen.

Beholderen skal indbygges i et motorkøretøjs airbagsystem.

8708 95 99

Tarifering i henhold til almindelig tariferingsbestemmelse 1 og 6 vedrørende den kombinerede nomenklatur, bestemmelse 3 til afsnit XVII samt teksten til KN-kode 8708, 8708 95 og 8708 95 99.

Anordningens funktion er at fylde airbaggen med gasser og ikke at skabe pyrotekniske effekter som omhandlet i kapitel 36. Tarifering under pos. 3604 er derfor udelukket.

»Luftgasgeneratorer« er varer til produktion af koks, antracit og andre kulstofholdige materialer. Gasproduktionsprocessen som følge af hurtige kemiske reaktioner (eksplosioner) i pyrotekniske materialer er ikke omfattet af pos. 8405. Tarifering af en »airbagppustningsanordning« under pos. 8405 er derfor udelukket. (Se også Forklarende Bemærkninger til HS, pos. 8405, afsnit A og B.)

Da anordningen er en del af en airbag med oppustningssystem (se også Forklarende Bemærkninger til HS, pos. 8708, afsnit O), skal den derfor tariferes under KN-kode 8708 95 99.

---

| 23.6.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 163/14 |
| --- | --- | --- | --- |

23.6.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 163/14

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 605/2011

af 20. juni 2011

om forbud mod fiskeri efter torsk i NAFO 3 M fra fartøjer, der fører tysk flag

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1224/2009 af 20. november 2009 om oprettelse af en EF-kontrolordning med henblik på at sikre overholdelse af reglerne i den fælles fiskeripolitik (1), særlig artikel 36, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved Rådets forordning (EU) nr. 57/2011 af 18. januar 2011 om fastsættelse for 2011 af fiskerimuligheder for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande gældende for EU-farvande og for EU-fartøjer i visse andre farvande (2) fastsættes der kvoter for 2011. |
| --- | --- |

(1)

Ved Rådets forordning (EU) nr. 57/2011 af 18. januar 2011 om fastsættelse for 2011 af fiskerimuligheder for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande gældende for EU-farvande og for EU-fartøjer i visse andre farvande (2) fastsættes der kvoter for 2011.

| (2) | Ifølge de oplysninger, Kommissionen har modtaget, har fiskeriet efter den bestand, der er omhandlet i bilaget til denne forordning, fra fartøjer, der fører den i samme bilag omhandlede medlemsstats flag eller er registreret i den pågældende medlemsstat, nået et sådant omfang, at den tildelte kvote for 2011 er opbrugt. |
| --- | --- |

(2)

Ifølge de oplysninger, Kommissionen har modtaget, har fiskeriet efter den bestand, der er omhandlet i bilaget til denne forordning, fra fartøjer, der fører den i samme bilag omhandlede medlemsstats flag eller er registreret i den pågældende medlemsstat, nået et sådant omfang, at den tildelte kvote for 2011 er opbrugt.

| (3) | Derfor bør der udstedes forbud mod fiskeri efter den pågældende bestand — |
| --- | --- |

(3)

Derfor bør der udstedes forbud mod fiskeri efter den pågældende bestand —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Opbrugt kvote

Den fiskekvote, som for 2011 tildeltes den medlemsstat, der er omhandlet i bilaget til denne forordning, for den bestand, der er omhandlet i samme bilag, anses for at være opbrugt fra den dato, der er fastsat i det pågældende bilag.

Artikel 2

Forbud

Fiskeri efter den bestand, der er omhandlet i bilaget til denne forordning, fra fartøjer, der fører den i samme bilag omhandlede medlemsstats flag eller er registreret i denne medlemsstat, er forbudt fra den dato, der er fastsat i det pågældende bilag. Det er navnlig forbudt at opbevare om bord, omlade og lande fisk af denne bestand fanget af de pågældende fartøjer efter den pågældende dato.

Artikel 3

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 20. juni 2011.

På Kommissionens vegne For formanden

Lowri EVANS

Generaldirektør for maritime anliggender og fiskeri

---

(1)  EUT L 343 af 22.12.2009, s. 1.

1

(2)  EUT L 24 af 27.1.2011, s. 1.

2

---

BILAG

| Nr. | 16/T&Q |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Tyskland |
| Bestand | COD/N3M. |
| Art | Torsk (Gadus morhua) |
| Område | NAFO 3 M |
| Dato | 24.5.2011 |

Nr.

16/T&Q

Medlemsstat

Tyskland

Bestand

COD/N3M.

Art

Torsk (Gadus morhua)

Område

NAFO 3 M

Dato

24.5.2011

---

| 23.6.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 163/16 |
| --- | --- | --- | --- |

23.6.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 163/16

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 606/2011

af 20. juni 2011

om forbud mod fiskeri efter rødfisk i NAFO 3 L N fra fartøjer, der fører tysk flag

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1224/2009 af 20. november 2009 om oprettelse af en EF-kontrolordning med henblik på at sikre overholdelse af reglerne i den fælles fiskeripolitik (1), særlig artikel 36, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved Rådets forordning (EU) nr. 57/2011 af 18. januar 2011 om fastsættelse for 2011 af fiskerimuligheder for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande gældende for EU-farvande og for EU-fartøjer i visse andre farvande (2) fastsættes der kvoter for 2011. |
| --- | --- |

(1)

Ved Rådets forordning (EU) nr. 57/2011 af 18. januar 2011 om fastsættelse for 2011 af fiskerimuligheder for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande gældende for EU-farvande og for EU-fartøjer i visse andre farvande (2) fastsættes der kvoter for 2011.

| (2) | Ifølge de oplysninger, Kommissionen har modtaget, har fiskeriet efter den bestand, der er omhandlet i bilaget til denne forordning, fra fartøjer, der fører den i samme bilag omhandlede medlemsstats flag eller er registreret i den pågældende medlemsstat, nået et sådant omfang, at den tildelte kvote for 2011 er opbrugt. |
| --- | --- |

(2)

Ifølge de oplysninger, Kommissionen har modtaget, har fiskeriet efter den bestand, der er omhandlet i bilaget til denne forordning, fra fartøjer, der fører den i samme bilag omhandlede medlemsstats flag eller er registreret i den pågældende medlemsstat, nået et sådant omfang, at den tildelte kvote for 2011 er opbrugt.

| (3) | Derfor bør der udstedes forbud mod fiskeri efter den pågældende bestand — |
| --- | --- |

(3)

Derfor bør der udstedes forbud mod fiskeri efter den pågældende bestand —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Opbrugt kvote

Den fiskekvote, som for 2011 tildeltes den medlemsstat, der er omhandlet i bilaget til denne forordning, for den bestand, der er omhandlet i samme bilag, anses for at være opbrugt fra den dato, der er fastsat i det pågældende bilag.

Artikel 2

Forbud

Fiskeri efter den bestand, der er omhandlet i bilaget til denne forordning, fra fartøjer, der fører den i samme bilag omhandlede medlemsstats flag eller er registreret i denne medlemsstat, er forbudt fra den dato, der er fastsat i det pågældende bilag. Det er navnlig forbudt at opbevare om bord, omlade og lande fisk af denne bestand fanget af de pågældende fartøjer efter den pågældende dato.

Artikel 3

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 20. juni 2011.

På Kommissionens vegne For formanden

Lowri EVANS

Generaldirektør for maritime anliggender og fiskeri

---

(1)  EUT L 343 af 22.12.2009, s. 1.

1

(2)  EUT L 24 af 27.1.2011, s. 1.

2

---

BILAG

| Nr. | 17/T&Q |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Tyskland |
| Bestand | RED/N3LN. |
| Art | Rødfisk (Sebastes spp.) |
| Område | NAFO 3 L N |
| Dato | 24.5.2011 |

Nr.

17/T&Q

Medlemsstat

Tyskland

Bestand

RED/N3LN.

Art

Rødfisk (Sebastes spp.)

Område

NAFO 3 L N

Dato

24.5.2011

---

| 23.6.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 163/18 |
| --- | --- | --- | --- |

23.6.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 163/18

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 607/2011

af 22. juni 2011

om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (1),

under henvisning til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 af 7. juni 2011 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 for så vidt angår frugt og grøntsager og forarbejdede frugter og grøntsager (2), særlig artikel 136, stk. 1, og

ud fra følgende betragtning:

Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes der på basis af resultatet af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguay-runden kriterier for Kommissionens fastsættelse af faste importværdier for tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i del A i bilag XVI til nævnte forordning —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

De faste importværdier som omhandlet i artikel 136 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 23. juni 2011.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 22. juni 2011.

På Kommissionens vegne For formanden

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 157 af 15.6.2011, s. 1.

2

---

BILAG

Faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kode | Tredjelandskode (1) | Fast importværdi |
| 0702 00 00 | MA | 57,8 |
| MK | 54,8 |
| TR | 55,0 |
| ZZ | 55,9 |
| 0707 00 05 | TR | 95,0 |
| ZZ | 95,0 |
| 0709 90 70 | TR | 117,7 |
| ZZ | 117,7 |
| 0805 50 10 | AR | 75,4 |
| BR | 40,6 |
| TR | 65,0 |
| UY | 65,6 |
| ZA | 85,9 |
| ZZ | 66,5 |
| 0808 10 80 | AR | 123,2 |
| BR | 76,1 |
| CL | 90,5 |
| CN | 95,4 |
| NZ | 142,3 |
| UY | 58,7 |
| ZA | 93,4 |
| ZZ | 97,1 |
| 0809 10 00 | TR | 283,9 |
| ZZ | 283,9 |
| 0809 20 95 | TR | 366,8 |
| XS | 382,4 |
| ZZ | 374,6 |

(EUR/100 kg)

KN-kode

Tredjelandskode (1)

Fast importværdi

0702 00 00

MA

57,8

MK

54,8

TR

55,0

ZZ

55,9

0707 00 05

TR

95,0

ZZ

95,0

0709 90 70

TR

117,7

ZZ

117,7

0805 50 10

AR

75,4

BR

40,6

TR

65,0

UY

65,6

ZA

85,9

ZZ

66,5

0808 10 80

AR

123,2

BR

76,1

CL

90,5

CN

95,4

NZ

142,3

UY

58,7

ZA

93,4

ZZ

97,1

0809 10 00

TR

283,9

ZZ

283,9

0809 20 95

TR

366,8

XS

382,4

ZZ

374,6

---

(1)  Landefortegnelse fastsat ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1833/2006 (EUT L 354 af 14.12.2006, s. 19). Koden »ZZ« = »anden oprindelse«.

---

| 23.6.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 163/20 |
| --- | --- | --- | --- |

23.6.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 163/20

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 608/2011

af 22. juni 2011

om fastsættelse af, i hvilket omfang der kan imødekommes importlicensansøgninger, som blev indgivet i juni 2011 for mejeriprodukter som led i toldkontingenter, der blev åbnet ved forordning (EF) nr. 2535/2001

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (1),

under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 1301/2006 af 31. august 2006 om fælles regler for administration af toldkontingenter for import af landbrugsprodukter på grundlag af en importlicensordning (2), særlig artikel 7, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

De importlicensansøgninger, der blev indgivet fra den den 1. til 10. juni 2011 som led i nogle af de toldkontingenter, der er nævnt i bilag I til Kommissionens forordning (EF) nr. 2535/2001 af 14. december 2001 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 1255/1999 for så vidt angår importordningen for mælk og mejeriprodukter og åbning af toldkontingenter (3), vedrører mængder, der overstiger de disponible mængder. Det bør derfor fastsættes, i hvilket omfang der kan udstedes importlicenser, idet der fastsættes tildelingskoefficienter, som skal anvendes på de mængder, der er ansøgt om —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

På grundlag af de ansøgninger om importlicens, der blev indgivet fra den 1. til 10. juni 2011 for produkter, der er omfattet af de toldkontingenter, som er nævnt i del I.A, I.F, I.H, I.I og I.J i bilag I til forordning (EF) nr. 2535/2001, udstedes der importlicenser for de mængder, der er ansøgt om, efter anvendelse af de tildelingskoefficienter, som er fastsat i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 23. juni 2011.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 22. juni 2011.

På Kommissionens vegne For formanden

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 238 af 1.9.2006, s. 13.

2

(3)  EFT L 341 af 22.12.2001, s. 29.

3

---

BILAG

I.A

| Toldkontingent nr. | Tildelingskoefficient |
| --- | --- |
| 09.4590 | — |
| 09.4599 | — |
| 09.4591 | — |
| 09.4592 | — |
| 09.4593 | — |
| 09.4594 | — |
| 09.4595 | 10,484082 % |
| 09.4596 | 100 % |
| »—«: Der er ikke sendt licensansøgninger til Kommissionen. |

Toldkontingent nr.

Tildelingskoefficient

09.4590

—

09.4599

—

09.4591

—

09.4592

—

09.4593

—

09.4594

—

09.4595

10,484082 %

09.4596

100 %

»—«: Der er ikke sendt licensansøgninger til Kommissionen.

I.F

Produkter med oprindelse i Schweiz

| Toldkontingent nr. | Tildelingskoefficient |
| --- | --- |
| 09.4155 | 48,007681 % |

Toldkontingent nr.

Tildelingskoefficient

09.4155

48,007681 %

I.H

Produkter med oprindelse i Norge

| Toldkontingent nr. | Tildelingskoefficient |
| --- | --- |
| 09.4179 | 100 % |

Toldkontingent nr.

Tildelingskoefficient

09.4179

100 %

I.I

Produkter med oprindelse i Island

| Toldkontingent nr. | Tildelingskoefficient |
| --- | --- |
| 09.4205 | 100 % |
| 09.4206 | 100 % |

Toldkontingent nr.

Tildelingskoefficient

09.4205

100 %

09.4206

100 %

I.J

Produkter med oprindelse i Republikken Moldova

| Toldkontingent nr. | Tildelingskoefficient |
| --- | --- |
| 09.4210 | — |
| »—«: Der er ikke sendt licensansøgninger til Kommissionen. |

Toldkontingent nr.

Tildelingskoefficient

09.4210

—

»—«: Der er ikke sendt licensansøgninger til Kommissionen.

---

| 23.6.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 163/22 |
| --- | --- | --- | --- |

23.6.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 163/22

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 609/2011

af 22. juni 2011

om ophævelse af suspensionen af indsendelse af ansøgninger om importlicenser for sukkerprodukter under visse toldkontingenter

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (1),

under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 891/2009 af 25. september 2009 om åbning og forvaltning af visse fællesskabstoldkontingenter for sukker (2), særlig artikel 5, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Indsendelse af ansøgninger om importlicenser for ordrenummer 09.4318 blev suspenderet fra den 20. januar 2011 ved Kommissionens forordning (EU) nr. 42/2011 af 19. januar 2011 om suspension af indsendelse af ansøgninger om importlicenser for sukkerprodukter under visse toldkontingenter (3) i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 891/2009. |
| --- | --- |

(1)

Indsendelse af ansøgninger om importlicenser for ordrenummer 09.4318 blev suspenderet fra den 20. januar 2011 ved Kommissionens forordning (EU) nr. 42/2011 af 19. januar 2011 om suspension af indsendelse af ansøgninger om importlicenser for sukkerprodukter under visse toldkontingenter (3) i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 891/2009.

| (2) | Efter meddelelserne om ikke-udnyttede og/eller delvist udnyttede licenser findes der på ny disponible mængder for dette ordrenummer. Suspensionen af indsendelse af ansøgninger bør derfor ophæves — |
| --- | --- |

(2)

Efter meddelelserne om ikke-udnyttede og/eller delvist udnyttede licenser findes der på ny disponible mængder for dette ordrenummer. Suspensionen af indsendelse af ansøgninger bør derfor ophæves —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Den suspension, som er fastsat ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 42/2011 om indsendelse af ansøgninger om importlicenser for ordrenummer 09.4318 fra den 20. januar 2011, ophæves.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 22. juni 2011.

På Kommissionens vegne For formanden

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 254 af 26.9.2009, s. 82.

2

(3)  EUT L 15 af 20.1.2011, s. 10.

3

---

| 23.6.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 163/23 |
| --- | --- | --- | --- |

23.6.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 163/23

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 610/2011

af 22. juni 2011

om tildeling af importrettigheder på grundlag af de ansøgninger, der er indgivet i perioden fra 1. juli 2011 til 30. juni 2012 inden for rammerne af det toldkontingent for import af frosset oksekød, der er åbnet ved forordning (EF) nr. 431/2008

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (1),

under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 1301/2006 af 31. august 2006 om fastlæggelse af fælles regler for administration af toldkontingenter for import af landbrugsprodukter på grundlag af en importlicensordning (2), særlig artikel 7, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 431/2008 af 19. maj 2008 om åbning og forvaltning af et toldkontingent for import af frosset kød af hornkvæg henhørende under KN-kode 0202 og varer henhørende under KN-kode 0206 29 91 (3) er der åbnet et toldkontingent for import af oksekødsprodukter. |
| --- | --- |

(1)

Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 431/2008 af 19. maj 2008 om åbning og forvaltning af et toldkontingent for import af frosset kød af hornkvæg henhørende under KN-kode 0202 og varer henhørende under KN-kode 0206 29 91 (3) er der åbnet et toldkontingent for import af oksekødsprodukter.

| (2) | De ansøgninger om importrettigheder, der er indgivet for perioden fra 1. juli 2011 til 30. juni 2012, overstiger de disponible mængder. Det bør derfor fastsættes, i hvilket omfang ansøgningerne kan imødekommes, idet der fastsættes en tildelingskoefficient, som skal anvendes på de ansøgte mængder — |
| --- | --- |

(2)

De ansøgninger om importrettigheder, der er indgivet for perioden fra 1. juli 2011 til 30. juni 2012, overstiger de disponible mængder. Det bør derfor fastsættes, i hvilket omfang ansøgningerne kan imødekommes, idet der fastsættes en tildelingskoefficient, som skal anvendes på de ansøgte mængder —

VEDTAGET FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

For de ansøgninger om importrettigheder, der er indgivet inden for rammerne af kontingent 09.4003 for perioden fra 1. juli 2011 til 30. juni 2012, jf. forordning (EF) nr. 431/2008, fastsættes der en tildelingskoefficient på 28,953811 %.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 23. juni 2011.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 22. juni 2011.

På Kommissionens vegne For formanden

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 238 af 1.9.2006, s. 13.

2

(3)  EUT L 130 af 20.5.2008, s. 3.

3

---

AFGØRELSER

| 23.6.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 163/24 |
| --- | --- | --- | --- |

23.6.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 163/24

---

RÅDETS AFGØRELSE

af 17. juni 2011

om forlængelse af Hochtemperatur-Kernkraftwerk GmbH (HKG)’s status som fællesforetagende

(2011/362/Euratom)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, særlig artikel 49,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Rådet oprettede ved beslutning 74/295/Euratom (1) Hochtemperatur-Kernkraftwerk GmbH (HKG) som fællesforetagende for en periode på 25 år fra 1. januar 1974. |
| --- | --- |

(1)

Rådet oprettede ved beslutning 74/295/Euratom (1) Hochtemperatur-Kernkraftwerk GmbH (HKG) som fællesforetagende for en periode på 25 år fra 1. januar 1974.

| (2) | Målet med HKG var at opføre, indrette og drive et atomkraftanlæg med en effekt på ca. 300 MWe i Uentrop (Landkreis Unna) i Forbundsrepublikken Tyskland. |
| --- | --- |

(2)

Målet med HKG var at opføre, indrette og drive et atomkraftanlæg med en effekt på ca. 300 MWe i Uentrop (Landkreis Unna) i Forbundsrepublikken Tyskland.

| (3) | Efter en driftsperiode i 1987 og 1988 blev driften af atomkraftanlægget endeligt indstillet den 1. september 1989 som følge af tekniske og økonomiske vanskeligheder. |
| --- | --- |

(3)

Efter en driftsperiode i 1987 og 1988 blev driften af atomkraftanlægget endeligt indstillet den 1. september 1989 som følge af tekniske og økonomiske vanskeligheder.

| (4) | Fra den 1. september 1989 var målet med HKG at gennemføre et program for nedlukning af anlægget indtil indeslutningsfasen og derefter at gennemføre et program for overvågning af de indesluttede nukleare anlæg. |
| --- | --- |

(4)

Fra den 1. september 1989 var målet med HKG at gennemføre et program for nedlukning af anlægget indtil indeslutningsfasen og derefter at gennemføre et program for overvågning af de indesluttede nukleare anlæg.

| (5) | Rådet erkendte i beslutning 92/547/Euratom af 16. november 1992 om videreførelse af fællesforetagendet Kernkraftwerk Lingen GmbH (2), at der ikke fandtes andre tilsvarende programmer i Fællesskabet, og at gennemførelsen af de nævnte programmer var vigtig, da der kunne høstes erfaringer, som var nyttige for nuklearindustrien og for den fremtidige udvikling af atomkraft i Fællesskabet. |
| --- | --- |

(5)

Rådet erkendte i beslutning 92/547/Euratom af 16. november 1992 om videreførelse af fællesforetagendet Kernkraftwerk Lingen GmbH (2), at der ikke fandtes andre tilsvarende programmer i Fællesskabet, og at gennemførelsen af de nævnte programmer var vigtig, da der kunne høstes erfaringer, som var nyttige for nuklearindustrien og for den fremtidige udvikling af atomkraft i Fællesskabet.

| (6) | For at kunne virkeliggøre sit mål anmodede HKG om forlængelse af sin status som fællesforetagende med virkning fra den 1. januar 1999. |
| --- | --- |

(6)

For at kunne virkeliggøre sit mål anmodede HKG om forlængelse af sin status som fællesforetagende med virkning fra den 1. januar 1999.

| (7) | Rådet forlængede ved beslutning 2002/355/Euratom (3) HKG's status som fællesforetagende frem til den 31. december 2009 for at give HKG mulighed for at færdiggøre sine nedluknings- og overvågningsprogrammer, herunder navnlig ved at lette foretagendets finansielle byrde. |
| --- | --- |

(7)

Rådet forlængede ved beslutning 2002/355/Euratom (3) HKG's status som fællesforetagende frem til den 31. december 2009 for at give HKG mulighed for at færdiggøre sine nedluknings- og overvågningsprogrammer, herunder navnlig ved at lette foretagendets finansielle byrde.

| (8) | Forlængelsesperioden svarer til den aftalte periode i aftalen mellem Forbundsrepublikken Tyskland, delstaten Nordrhein-Westfalen samt HKG og dets selskabsdeltagere om finansiering af HKG's aktiviteter. |
| --- | --- |

(8)

Forlængelsesperioden svarer til den aftalte periode i aftalen mellem Forbundsrepublikken Tyskland, delstaten Nordrhein-Westfalen samt HKG og dets selskabsdeltagere om finansiering af HKG's aktiviteter.

| (9) | Ved brev af 26. april 2010 anmodede HKG om en yderligere forlængelse af sin status som fællesforetagende med 25 år for at nå sine mål. |
| --- | --- |

(9)

Ved brev af 26. april 2010 anmodede HKG om en yderligere forlængelse af sin status som fællesforetagende med 25 år for at nå sine mål.

| (10) | En forlængelse af HKG's status som fællesforetagende vil gøre det muligt for HKG at gennemføre nedluknings- og overvågningsprogrammerne, bl.a. fordi dets finansielle byrder vil blive mindre. |
| --- | --- |

(10)

En forlængelse af HKG's status som fællesforetagende vil gøre det muligt for HKG at gennemføre nedluknings- og overvågningsprogrammerne, bl.a. fordi dets finansielle byrder vil blive mindre.

| (11) | Aftalerne mellem Forbundsrepublikken Tyskland, delstaten Nordrhein-Westfalen og HKG og dets selskabsdeltagere om finansieringen af HKG's aktiviteter gælder kun indtil den 31. december 2017. |
| --- | --- |

(11)

Aftalerne mellem Forbundsrepublikken Tyskland, delstaten Nordrhein-Westfalen og HKG og dets selskabsdeltagere om finansieringen af HKG's aktiviteter gælder kun indtil den 31. december 2017.

| (12) | HKG's status som fællesforetagende bør derfor forlænges for samme periode — |
| --- | --- |

(12)

HKG's status som fællesforetagende bør derfor forlænges for samme periode —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

1.   Forlængelsen af Hochtemperatur-Kernkraftwerk GmbH (HKG)’s status som fællesforetagende i henhold til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab godkendes for en periode på otte år med virkning fra den 1. januar 2010.

2.   Målet med HKG er at gennemføre et program for nedlukning af det atomkraftanlæg, der er beliggende i Uentrop (Landkreis Unna) i Forbundsrepublikken Tyskland, indtil indeslutningsfasen og derefter at gennemføre et program for overvågning af de indesluttede nukleare anlæg.

Artikel 2

Denne afgørelse er rettet til medlemsstaterne og til HKG.

Udfærdiget i Luxembourg, den 17. juni 2011.

På Rådets vegne

CZOMBA S.

Formand

---

(1)  EFT L 165 af 20.6.1974, s. 7.

1

(2)  EFT L 352 af 2.12.1992, s. 9.

2

(3)  EFT L 123 af 9.5.2002, s. 53.

3

---

| 23.6.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 163/26 |
| --- | --- | --- | --- |

23.6.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 163/26

---

RÅDETS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE

af 20. juni 2011

om bemyndigelse af Rumænien til at indføre en særlig foranstaltning, der fraviger artikel 193 i direktiv 2006/112/EF om det fælles merværdiafgiftssystem

(2011/363/EU)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets direktiv 2006/112/EF af 28. november 2006 om det fælles merværdiafgiftssystem (1), særlig artikel 395, stk. 1,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved breve modtaget af Kommissionen den 4. november 2009, den 2. juli 2010, den 26. juli 2010 og den 20. december 2010 anmodede Rumænien om bemyndigelse til i en periode på to år, som en undtagelse fra artikel 193 i direktiv 2006/112/EF, at overføre betalingspligten i forbindelse med merværdiafgift (moms) til modtagerne af leverancer af bestemte kornsorter og olieholdige frø. Rumænien tilkendegav samtidig, at det ikke ville anmode om en forlængelse af denne bemyndigelse. |
| --- | --- |

(1)

Ved breve modtaget af Kommissionen den 4. november 2009, den 2. juli 2010, den 26. juli 2010 og den 20. december 2010 anmodede Rumænien om bemyndigelse til i en periode på to år, som en undtagelse fra artikel 193 i direktiv 2006/112/EF, at overføre betalingspligten i forbindelse med merværdiafgift (moms) til modtagerne af leverancer af bestemte kornsorter og olieholdige frø. Rumænien tilkendegav samtidig, at det ikke ville anmode om en forlængelse af denne bemyndigelse.

| (2) | Kommissionen fremsendte Rumæniens anmodning til de øvrige medlemsstater ved brev af 15. marts 2011. Ved brev af 22. marts 2011 meddelte Kommissionen Rumænien, at den var i besiddelse af alle de oplysninger, som den fandt nødvendige for at kunne vurdere anmodningen. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen fremsendte Rumæniens anmodning til de øvrige medlemsstater ved brev af 15. marts 2011. Ved brev af 22. marts 2011 meddelte Kommissionen Rumænien, at den var i besiddelse af alle de oplysninger, som den fandt nødvendige for at kunne vurdere anmodningen.

| (3) | Rumænien har afsløret tilfælde af skatteunddragelse inden for handelen med visse uforarbejdede landbrugsprodukter, kornsorter og olieholdige frø. Nogle virksomheder indbetaler ikke moms til statskassen efter at have leveret deres varer, især ikke, hvis de har erhvervet dem uden at have betalt indgående moms. Deres kunder har imidlertid ret til at fratrække afgiften, når de er i besiddelse af en gyldig faktura. |
| --- | --- |

(3)

Rumænien har afsløret tilfælde af skatteunddragelse inden for handelen med visse uforarbejdede landbrugsprodukter, kornsorter og olieholdige frø. Nogle virksomheder indbetaler ikke moms til statskassen efter at have leveret deres varer, især ikke, hvis de har erhvervet dem uden at have betalt indgående moms. Deres kunder har imidlertid ret til at fratrække afgiften, når de er i besiddelse af en gyldig faktura.

| (4) | Udpegningen af den afgiftspligtige person, til hvem varerne leveres, som betalingspligtig person i stedet for leverandøren udgør en midlertidig nødforanstaltning, der vil sætte en stopper for denne form for unddragelse. Ved at anvende den særlige foranstaltning i to år skulle de rumænske myndigheder få tid nok til at indføre definitive foranstaltninger inden for landbrugssektoren, der er forenelige med direktiv 2006/112/EF, og som vil kunne forebygge og bekæmpe denne form for unddragelse. |
| --- | --- |

(4)

Udpegningen af den afgiftspligtige person, til hvem varerne leveres, som betalingspligtig person i stedet for leverandøren udgør en midlertidig nødforanstaltning, der vil sætte en stopper for denne form for unddragelse. Ved at anvende den særlige foranstaltning i to år skulle de rumænske myndigheder få tid nok til at indføre definitive foranstaltninger inden for landbrugssektoren, der er forenelige med direktiv 2006/112/EF, og som vil kunne forebygge og bekæmpe denne form for unddragelse.

| (5) | For at forhindre, at den svigagtige adfærd overflyttes til det stadium, hvor varerne forarbejdes til fødevarer eller industriprodukter, eller til andre varer, bør Rumænien imidlertid samtidig træffe angivelses- og kontrolforanstaltninger rettet mod de berørte momspligtige personer og underrette Kommissionen herom. |
| --- | --- |

(5)

For at forhindre, at den svigagtige adfærd overflyttes til det stadium, hvor varerne forarbejdes til fødevarer eller industriprodukter, eller til andre varer, bør Rumænien imidlertid samtidig træffe angivelses- og kontrolforanstaltninger rettet mod de berørte momspligtige personer og underrette Kommissionen herom.

| (6) | For at sikre, at denne særlige foranstaltning kun kommer til at gælde for uforarbejdede landbrugsprodukter, og forhindre, at de berørte afgiftspligtige personer ikke pådrager sig uforholdsmæssigt store omkostninger eller kommer til at løbe risici for så vidt angår deres retssikkerhed, bør den kombinerede nomenklatur som fastsat i Rådets forordning (EØF) nr. 2658/87 af 23. juli 1987 om told- og statistiknomenklaturen og Den Fælles Toldtarif (2) benyttes til at angive, hvilke varer der er omfattet af denne særlige foranstaltning. |
| --- | --- |

(6)

For at sikre, at denne særlige foranstaltning kun kommer til at gælde for uforarbejdede landbrugsprodukter, og forhindre, at de berørte afgiftspligtige personer ikke pådrager sig uforholdsmæssigt store omkostninger eller kommer til at løbe risici for så vidt angår deres retssikkerhed, bør den kombinerede nomenklatur som fastsat i Rådets forordning (EØF) nr. 2658/87 af 23. juli 1987 om told- og statistiknomenklaturen og Den Fælles Toldtarif (2) benyttes til at angive, hvilke varer der er omfattet af denne særlige foranstaltning.

| (7) | Denne særlige foranstaltning er berettiget og står i et rimeligt forhold til de opstillede mål. Den er nemlig tidsbegrænset og berører kun bestemte præcist definerede varer, der normalt ikke er beregnet til endeligt forbrug, og som har været genstand for skatteunddragelse, som har medført et betydeligt tab af momsindtægter. Grundet omfanget af dette indtægtstab bør foranstaltningen vedtages hurtigst muligt. |
| --- | --- |

(7)

Denne særlige foranstaltning er berettiget og står i et rimeligt forhold til de opstillede mål. Den er nemlig tidsbegrænset og berører kun bestemte præcist definerede varer, der normalt ikke er beregnet til endeligt forbrug, og som har været genstand for skatteunddragelse, som har medført et betydeligt tab af momsindtægter. Grundet omfanget af dette indtægtstab bør foranstaltningen vedtages hurtigst muligt.

| (8) | Denne særlige foranstaltning ændrer ikke Rumæniens samlede indtægter fra moms, der opkræves i det endelige forbrugsled, og den har ingen negativ indvirkning på Unionens egne indtægter fra moms — |
| --- | --- |

(8)

Denne særlige foranstaltning ændrer ikke Rumæniens samlede indtægter fra moms, der opkræves i det endelige forbrugsled, og den har ingen negativ indvirkning på Unionens egne indtægter fra moms —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Som en undtagelse fra artikel 193 i direktiv 2006/112/EF bemyndiges Rumænien til at udpege modtageren af følgende varer, der optræder i den kombinerede nomenklatur som fastsat i forordning (EØF) nr. 2658/87, som den betalingspligtige i forbindelse med moms:

| KN-kode | Vare |
| --- | --- |
| 1001 10 00 | Hård hvede |
| 1001 90 10 | Spelt til udsæd |
| ex 1001 90 91 | Blød hvede, til udsæd |
| ex 1001 90 99 | Anden spelt og blød hvede, ikke til udsæd |
| 1002 00 00 | Rug |
| 1003 00 | Byg |
| 1005 | Majs |
| 1201 00 | Sojabønner, også knuste |
| 1205 | Rybsfrø og rapsfrø, også knuste |
| 1206 00 | Solsikkefrø, også knuste |
| 1212 91 | Sukkerroer |

KN-kode

Vare

1001 10 00

Hård hvede

1001 90 10

Spelt til udsæd

ex 1001 90 91

Blød hvede, til udsæd

ex 1001 90 99

Anden spelt og blød hvede, ikke til udsæd

1002 00 00

Rug

1003 00

Byg

1005

Majs

1201 00

Sojabønner, også knuste

1205

Rybsfrø og rapsfrø, også knuste

1206 00

Solsikkefrø, også knuste

1212 91

Sukkerroer

Artikel 2

Den i artikel 1 nævnte bemyndigelse er betinget af, at Rumænien indfører angivelsesforpligtelser og passende og effektive kontrolforanstaltninger for så vidt angår afgiftspligtige personer, der leverer de varer, som bemyndigelsen finder anvendelse på.

Rumænien underretter Kommissionen om de i stk. 1 nævnte forpligtelser og foranstaltninger.

Artikel 3

Denne afgørelse får virkning på dagen for meddelelsen.

Den anvendes fra den 1. juni 2011 til den 31. maj 2013.

Artikel 4

Denne afgørelse er rettet til Rumænien.

Udfærdiget i Luxembourg, den 20. juni 2011.

På Rådets vegne

MATOLCSY Gy.

Formand

---

(1)  EUT L 347 af 11.12.2006, s. 1.

1

(2)  EFT L 256 af 7.9.1987, s. 1.

2

---

| 23.6.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 163/28 |
| --- | --- | --- | --- |

23.6.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 163/28

---

KOMMISSIONENS AFGØRELSE

af 15. september 2010

om Letlands planlagte statsstøtte C 26/09 (ex N 289/09) til omstruktureringen af AS Parex banka

(meddelt under nummer K(2010) 6202)

(Kun den engelske udgave er autentisk)

(EØS-relevant tekst)

(2011/364/EU)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 108, stk. 2, første afsnit,

under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1, litra a),

efter at have opfordret interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger i henhold til ovennævnte bestemmelser (1), og

ud fra følgende betragtninger:

1.   SAGSFORLØB

| (1) | Den 10. november 2008 anmeldte Letland en pakke foranstaltninger til fordel for AS Parex banka (i det følgende benævnt »Parex banka«), som skulle understøtte det finansielle systems stabilitet, og denne pakke blev godkendt den 24. november 2008 (2) (i det følgende benævnt »første redningsbeslutning«), på grundlag af Letlands løfte om at fremsende en omstruktureringsplan for Parex banka inden for seks måneder. Den 26. januar 2009 underrettede Letland Kommissionen om flere ændringer til støtteforanstaltningerne for Parex banka. Disse ændringer blev godkendt den 11. februar 2009 (3) (i det følgende benævnt »anden redningsbeslutning«). Den 29. marts 2009 underrettede Letland Kommissionen om, at der var behov for yderligere ændringer af rekapitaliseringsforanstaltningen. Disse ændringer blev godkendt ved Kommissionens beslutning af 11. maj 2009 (4) (i det følgende benævnt »tredje redningsbeslutning«). |
| --- | --- |

(1)

Den 10. november 2008 anmeldte Letland en pakke foranstaltninger til fordel for AS Parex banka (i det følgende benævnt »Parex banka«), som skulle understøtte det finansielle systems stabilitet, og denne pakke blev godkendt den 24. november 2008 (2) (i det følgende benævnt »første redningsbeslutning«), på grundlag af Letlands løfte om at fremsende en omstruktureringsplan for Parex banka inden for seks måneder. Den 26. januar 2009 underrettede Letland Kommissionen om flere ændringer til støtteforanstaltningerne for Parex banka. Disse ændringer blev godkendt den 11. februar 2009 (3) (i det følgende benævnt »anden redningsbeslutning«). Den 29. marts 2009 underrettede Letland Kommissionen om, at der var behov for yderligere ændringer af rekapitaliseringsforanstaltningen. Disse ændringer blev godkendt ved Kommissionens beslutning af 11. maj 2009 (4) (i det følgende benævnt »tredje redningsbeslutning«).

| (2) | Den 11. maj 2009 anmeldte Letland en omstruktureringsplan for Parex banka. Den 5. juni 2009 sendte Kommissionen en anmodning om oplysninger til de lettiske myndigheder. Den 15. juni 2009 blev der afholdt et møde mellem de lettiske myndigheder og Kommissionen. Letland besvarede delvist anmodningen om oplysninger i en skrivelse af 7. juli 2009. |
| --- | --- |

(2)

Den 11. maj 2009 anmeldte Letland en omstruktureringsplan for Parex banka. Den 5. juni 2009 sendte Kommissionen en anmodning om oplysninger til de lettiske myndigheder. Den 15. juni 2009 blev der afholdt et møde mellem de lettiske myndigheder og Kommissionen. Letland besvarede delvist anmodningen om oplysninger i en skrivelse af 7. juli 2009.

| (3) | I en skrivelse af 29. juli 2009 underrettede Kommissionen Letland om, at den havde besluttet at indlede proceduren i henhold til EUF-traktatens artikel 108, stk. 2, (5) (i det følgende benævnt »beslutningen om at indlede proceduren«) vedrørende omstruktureringsstøtteforanstaltningerne. |
| --- | --- |

(3)

I en skrivelse af 29. juli 2009 underrettede Kommissionen Letland om, at den havde besluttet at indlede proceduren i henhold til EUF-traktatens artikel 108, stk. 2, (5) (i det følgende benævnt »beslutningen om at indlede proceduren«) vedrørende omstruktureringsstøtteforanstaltningerne.

| (4) | Beslutningen om at indlede proceduren blev offentliggjort i EU-Tidende den 6. oktober 2009, og interesserede parter blev opfordret til at fremsætte deres bemærkninger til de foreslåede omstruktureringsstøtteforanstaltninger senest én måned fra datoen for offentliggørelse. Kommissionen modtog ingen bemærkninger fra interesserede parter. Efter fristens udløb modtog Kommissionen imidlertid skrivelser af 15. juni og 13. juli 2010 fra Valerijs Kargins og Viktors Krasovickis, de tidligere majoritetsaktionærer i Parex banka (i det følgende benævnt »de tidligere majoritetsaktionærer«). Endvidere modtog Kommissionen skrivelser fra medlemmer af det lettiske parlament dateret den 22. juni og 1. juli 2010. |
| --- | --- |

(4)

Beslutningen om at indlede proceduren blev offentliggjort i EU-Tidende den 6. oktober 2009, og interesserede parter blev opfordret til at fremsætte deres bemærkninger til de foreslåede omstruktureringsstøtteforanstaltninger senest én måned fra datoen for offentliggørelse. Kommissionen modtog ingen bemærkninger fra interesserede parter. Efter fristens udløb modtog Kommissionen imidlertid skrivelser af 15. juni og 13. juli 2010 fra Valerijs Kargins og Viktors Krasovickis, de tidligere majoritetsaktionærer i Parex banka (i det følgende benævnt »de tidligere majoritetsaktionærer«). Endvidere modtog Kommissionen skrivelser fra medlemmer af det lettiske parlament dateret den 22. juni og 1. juli 2010.

| (5) | I en skrivelse af 12. august 2009 anmodede de lettiske myndigheder om, at fristen for indsendelse af yderligere oplysninger i beslutningen om at indlede proceduren blev forlænget til den 15. oktober 2009. De 4. september 2009 fremlagde de en revideret omstruktureringsplan for Parex banka sammen med yderligere oplysninger som svar på beslutningen om at indlede proceduren. Den reviderede omstruktureringsplan blev opdateret igen den 22. september 2009, og der blev fremsendt yderligere oplysninger. De lettiske myndigheder og Kommissionen afholdt møder den 11. og 17. september 2009. |
| --- | --- |

(5)

I en skrivelse af 12. august 2009 anmodede de lettiske myndigheder om, at fristen for indsendelse af yderligere oplysninger i beslutningen om at indlede proceduren blev forlænget til den 15. oktober 2009. De 4. september 2009 fremlagde de en revideret omstruktureringsplan for Parex banka sammen med yderligere oplysninger som svar på beslutningen om at indlede proceduren. Den reviderede omstruktureringsplan blev opdateret igen den 22. september 2009, og der blev fremsendt yderligere oplysninger. De lettiske myndigheder og Kommissionen afholdt møder den 11. og 17. september 2009.

| (6) | Desuden fremsendte Letland yderligere oplysninger og præciseringer den 11. september, 6. og 26. oktober, 9. og 23. december 2009, 19. februar og 2. marts 2010. |
| --- | --- |

(6)

Desuden fremsendte Letland yderligere oplysninger og præciseringer den 11. september, 6. og 26. oktober, 9. og 23. december 2009, 19. februar og 2. marts 2010.

| (7) | Den 12. og 26. oktober 2009 fremsendte Letland oplysninger om en potentiel ændring i omstruktureringsstrategien for Parex banka. Den 22. marts 2010 blev der afholdt et møde mellem de lettiske myndigheder og Kommissionen. I en skrivelse af 31. marts 2010 fremsendte Letland en ny version af Parex bankas omstruktureringsplan dateret den 31. marts 2010, som senere blev suppleret af oplysninger indsendt den 14. maj, 9., 12., 17. og 21. juni 2010. |
| --- | --- |

(7)

Den 12. og 26. oktober 2009 fremsendte Letland oplysninger om en potentiel ændring i omstruktureringsstrategien for Parex banka. Den 22. marts 2010 blev der afholdt et møde mellem de lettiske myndigheder og Kommissionen. I en skrivelse af 31. marts 2010 fremsendte Letland en ny version af Parex bankas omstruktureringsplan dateret den 31. marts 2010, som senere blev suppleret af oplysninger indsendt den 14. maj, 9., 12., 17. og 21. juni 2010.

| (8) | Kommissionen anmodede den 10. maj 2010 om yderligere oplysninger, hvilket Letland besvarede i en skrivelse af 7. juli 2010. Med denne skrivelse fremsendte Letland også en opdateret version af omstruktureringsplanen af 31. marts 2010. Omstruktureringsplanen blev senere ændret den 18. og 27. august 2010 (i det følgende benævnt »den endelige omstruktureringsplan«). |
| --- | --- |

(8)

Kommissionen anmodede den 10. maj 2010 om yderligere oplysninger, hvilket Letland besvarede i en skrivelse af 7. juli 2010. Med denne skrivelse fremsendte Letland også en opdateret version af omstruktureringsplanen af 31. marts 2010. Omstruktureringsplanen blev senere ændret den 18. og 27. august 2010 (i det følgende benævnt »den endelige omstruktureringsplan«).

| (9) | I skrivelser af 2., 18. og 27. august og 2. september 2010 fremsendte Letland yderligere præciseringer vedrørende de tilsagn, der skulle gives. Den 3. september 2010 modtog Kommissionen en endelig liste over tilsagn. |
| --- | --- |

(9)

I skrivelser af 2., 18. og 27. august og 2. september 2010 fremsendte Letland yderligere præciseringer vedrørende de tilsagn, der skulle gives. Den 3. september 2010 modtog Kommissionen en endelig liste over tilsagn.

| (10) | Den 2. september 2010 underrettede de lettiske myndigheder Kommissionen om, at de undtagelsesvist accepterer, at denne afgørelse vedtages på engelsk. |
| --- | --- |

(10)

Den 2. september 2010 underrettede de lettiske myndigheder Kommissionen om, at de undtagelsesvist accepterer, at denne afgørelse vedtages på engelsk.

2.   BESKRIVELSE

2.1.   STØTTEMODTAGEREN OG DENS VANSKELIGHEDER

| (11) | Parex banka var Letlands næststørste bank med samlede aktiver på 3,4 mia. LVL (4,9 mia. EUR) pr. 31. december 2008. I slutningen af 2007, før krisen, havde banken den største andel (18 %) af Letlands indlånsmarked og den tredjestørste andel (12 %) af udlånsmarkedet. (6) Derfor betragtede de lettiske myndigheder den som værende af systemisk betydning for det finansielle system. |
| --- | --- |

(11)

Parex banka var Letlands næststørste bank med samlede aktiver på 3,4 mia. LVL (4,9 mia. EUR) pr. 31. december 2008. I slutningen af 2007, før krisen, havde banken den største andel (18 %) af Letlands indlånsmarked og den tredjestørste andel (12 %) af udlånsmarkedet. (6) Derfor betragtede de lettiske myndigheder den som værende af systemisk betydning for det finansielle system.

| (12) | Parex banka udbød en lang række forskellige bankprodukter direkte samt gennem specialiserede datterselskaber, herunder udlån, betalingskort, leasing, formueforvaltning og værdipapirhandel. Ud over bankaktiviteterne i Letland havde Parex banka et datterselskab i Litauen og Schweiz (AP Anlage & Privatbank AG) samt afdelinger i Estland, Sverige og Tyskland, en formueforvalter for Østersøområdet og flere leasingselskaber, som drev virksomhed i Fællesskabet af Uafhængige Stater (i det følgende benævnt »SNG«). |
| --- | --- |

(12)

Parex banka udbød en lang række forskellige bankprodukter direkte samt gennem specialiserede datterselskaber, herunder udlån, betalingskort, leasing, formueforvaltning og værdipapirhandel. Ud over bankaktiviteterne i Letland havde Parex banka et datterselskab i Litauen og Schweiz (AP Anlage & Privatbank AG) samt afdelinger i Estland, Sverige og Tyskland, en formueforvalter for Østersøområdet og flere leasingselskaber, som drev virksomhed i Fællesskabet af Uafhængige Stater (i det følgende benævnt »SNG«).

| (13) | Parex banka blev stiftet i 1992. Bankens majoritetsaktionærer var to personer, som før statens indgreb ejede 84,83 % af bankens aktiekapital. Som resultat af Parex bankas problemer blev den delvist nationaliseret gennem erhvervelse af alle de tidligere majoritetsaktionærers aktier til en symbolsk købspris på 2 LVL (ca. 3 EUR) (7). I april 2009 indgik Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling (i det følgende benævnt »EBRD«) en aktiekøbsaftale, ifølge hvilken EBRD ville erhverve 25 % af aktiekapitalen i Parex banka plus én aktie. (8) |
| --- | --- |

(13)

Parex banka blev stiftet i 1992. Bankens majoritetsaktionærer var to personer, som før statens indgreb ejede 84,83 % af bankens aktiekapital. Som resultat af Parex bankas problemer blev den delvist nationaliseret gennem erhvervelse af alle de tidligere majoritetsaktionærers aktier til en symbolsk købspris på 2 LVL (ca. 3 EUR) (7). I april 2009 indgik Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling (i det følgende benævnt »EBRD«) en aktiekøbsaftale, ifølge hvilken EBRD ville erhverve 25 % af aktiekapitalen i Parex banka plus én aktie. (8)

| (14) | Selv om Parex banka historisk set havde været en rentabel institution med en stærk bankvirksomhed i Letland, valgte bankens ledelse en uhensigtsmæssig forretningsstrategi og traf nogle meget risikable beslutninger over for den skarpe konkurrence fra mere avancerede datterselskaber af udenlandske banker. Især blev Parex banka i stigende grad involveret i SNG-markederne og havde en for stor vægtning af store, kortfristede indlån fra udlændinge. Finanskrisen ramte vækstmarkederne hårdt, herunder SNG-landene, og der verserede rygter om Parex bankas evne til at refinansiere sine syndikerede lån, som ville forfalde i februar 2009. Kombinationen af disse begivenheder betød, at indskyderne mistede tilliden til banken, herunder især de udenlandske kunder, hvilket forårsagede et stormløb mod banken. Dette stormløb nåede sit højdepunkt, da 100 mio. EUR hver dag blev trukket ud af banken, og dette blev ikke standset af den delvise nationalisering af banken. Det resulterede i et fald i bankens indlån på 36 % i forhold til slutningen af 2007, hvilket skabte en alvorlig likviditetskrise. For at forhindre en yderligere udstrømning af indeståender indførte den lettiske tilsynsmyndighed, finans- og kapitalmarkedskommissionen, restriktioner på hævninger. |
| --- | --- |

(14)

Selv om Parex banka historisk set havde været en rentabel institution med en stærk bankvirksomhed i Letland, valgte bankens ledelse en uhensigtsmæssig forretningsstrategi og traf nogle meget risikable beslutninger over for den skarpe konkurrence fra mere avancerede datterselskaber af udenlandske banker. Især blev Parex banka i stigende grad involveret i SNG-markederne og havde en for stor vægtning af store, kortfristede indlån fra udlændinge. Finanskrisen ramte vækstmarkederne hårdt, herunder SNG-landene, og der verserede rygter om Parex bankas evne til at refinansiere sine syndikerede lån, som ville forfalde i februar 2009. Kombinationen af disse begivenheder betød, at indskyderne mistede tilliden til banken, herunder især de udenlandske kunder, hvilket forårsagede et stormløb mod banken. Dette stormløb nåede sit højdepunkt, da 100 mio. EUR hver dag blev trukket ud af banken, og dette blev ikke standset af den delvise nationalisering af banken. Det resulterede i et fald i bankens indlån på 36 % i forhold til slutningen af 2007, hvilket skabte en alvorlig likviditetskrise. For at forhindre en yderligere udstrømning af indeståender indførte den lettiske tilsynsmyndighed, finans- og kapitalmarkedskommissionen, restriktioner på hævninger.

| (15) | I 2008 var de konsoliderede tab 131 mio. LVL (185 mio. EUR) sammenlignet med et overskud på 40 mio. LVL (58 mio. EUR) i 2007. I slutningen af 2008 beløb den samlede aktionærkapital sig til 77 mio. LVL, eller 65 % under end det foregående år, hvilket primært skyldtes større hensættelser til dækning af tab på udlån og tab på værdipapirporteføljen. Kapitalgrundlaget for Parex banka på virksomheds- og på koncernniveau (9) var kun henholdsvis 4,1 % og 3,1 %. Derfor var Parex banka ikke længere i stand til at opfylde lovgivningens solvenskrav. |
| --- | --- |

(15)

I 2008 var de konsoliderede tab 131 mio. LVL (185 mio. EUR) sammenlignet med et overskud på 40 mio. LVL (58 mio. EUR) i 2007. I slutningen af 2008 beløb den samlede aktionærkapital sig til 77 mio. LVL, eller 65 % under end det foregående år, hvilket primært skyldtes større hensættelser til dækning af tab på udlån og tab på værdipapirporteføljen. Kapitalgrundlaget for Parex banka på virksomheds- og på koncernniveau (9) var kun henholdsvis 4,1 % og 3,1 %. Derfor var Parex banka ikke længere i stand til at opfylde lovgivningens solvenskrav.

2.2.   DE ALLEREDE GODKENDTE REDNINGSFORANSTALTNINGER

| (16) | Parex banka ansøgte om hjælp fra staten i starten af november 2008. Efter nationaliseringen besluttede Letland at gennemføre redningsforanstaltninger, som midlertidigt stabiliserede Parex banka. Generelt godkendte Europa-Kommissionen midlertidigt følgende som redningsstøtte: i) en likviditetsfacilitet på op til 1,5 mia. LVL, ii) statsgarantier for eksisterende syndikerede lån på 775 mio. EUR og nye lån udstedt til refinansiering af et syndikeret lån på 275 mio. EUR, og iii) rekapitaliseringsforanstaltninger, som hjalp Parex banka til at nå et kapitalgrundlag på 11 % i redningsfasen (10). |
| --- | --- |

(16)

Parex banka ansøgte om hjælp fra staten i starten af november 2008. Efter nationaliseringen besluttede Letland at gennemføre redningsforanstaltninger, som midlertidigt stabiliserede Parex banka. Generelt godkendte Europa-Kommissionen midlertidigt følgende som redningsstøtte: i) en likviditetsfacilitet på op til 1,5 mia. LVL, ii) statsgarantier for eksisterende syndikerede lån på 775 mio. EUR og nye lån udstedt til refinansiering af et syndikeret lån på 275 mio. EUR, og iii) rekapitaliseringsforanstaltninger, som hjalp Parex banka til at nå et kapitalgrundlag på 11 % i redningsfasen (10).

2.3.   OMSTRUKTURERINGSPLANERNE

2.3.1.   DEN FØRSTE OMSTRUKTURERINGSPLAN

| (17) | Den 11. maj 2009 indsendte Letland en omstruktureringsplan for Parex banka som opfølgning på de første rekapitaliseringsforanstaltninger (i det følgende benævnt »første omstruktureringsplan«), som er beskrevet nærmere i afsnit 2.4 i beslutningen om at indlede proceduren. |
| --- | --- |

(17)

Den 11. maj 2009 indsendte Letland en omstruktureringsplan for Parex banka som opfølgning på de første rekapitaliseringsforanstaltninger (i det følgende benævnt »første omstruktureringsplan«), som er beskrevet nærmere i afsnit 2.4 i beslutningen om at indlede proceduren.

| (18) | Planen indeholdt en foreløbig analyse af Parex bankas forretning, de planlagte omstruktureringsforanstaltninger, dens fremtidige forretningsstrategi og foranstaltningerne til at genetablere bankens rentabilitet. |
| --- | --- |

(18)

Planen indeholdt en foreløbig analyse af Parex bankas forretning, de planlagte omstruktureringsforanstaltninger, dens fremtidige forretningsstrategi og foranstaltningerne til at genetablere bankens rentabilitet.

| (19) | Planen dækkede perioden fra 2009 til 2013. Virksomheds-, detail- og formueforvaltningsaktiviteter (11) blev betragtet som Parex bankas fremtidige nøglesegmenter. Planen omfattede gennemførelsen af en ny strategi, hvor Parex banka sigtede mod at blive en førende bank i hele Østersøområdet. Alle »ikke-baltiske« aktiviteter blev betragtet som ikke-nøgleaktiviteter. Planen udelukkede imidlertid afhændelse deraf på kort til mellemlang sigt. |
| --- | --- |

(19)

Planen dækkede perioden fra 2009 til 2013. Virksomheds-, detail- og formueforvaltningsaktiviteter (11) blev betragtet som Parex bankas fremtidige nøglesegmenter. Planen omfattede gennemførelsen af en ny strategi, hvor Parex banka sigtede mod at blive en førende bank i hele Østersøområdet. Alle »ikke-baltiske« aktiviteter blev betragtet som ikke-nøgleaktiviteter. Planen udelukkede imidlertid afhændelse deraf på kort til mellemlang sigt.

| (20) | Den beskrevne forretningsstrategi omfattede attraktive renter og en aggressiv markedsføringsstrategi, som skulle støtte Parex bankas vækst og genvinde de tabte indlån. I planen antoges det, at Parex bank også efter omstruktureringsperioden ville være afhængig af statens likviditetsforanstaltninger. |
| --- | --- |

(20)

Den beskrevne forretningsstrategi omfattede attraktive renter og en aggressiv markedsføringsstrategi, som skulle støtte Parex bankas vækst og genvinde de tabte indlån. I planen antoges det, at Parex bank også efter omstruktureringsperioden ville være afhængig af statens likviditetsforanstaltninger.

2.3.2.   DEN REVIDEREDE OMSTRUKTURERINGSPLAN

| (21) | Den 4. september 2009 indsendte Letland en revideret omstruktureringsplan, som efterfølgende blev ændret den 22. september 2009. Denne plan skulle besvare de tvivlsspørgsmål, som Kommissionen havde rejst i beslutningen om at indlede proceduren. |
| --- | --- |

(21)

Den 4. september 2009 indsendte Letland en revideret omstruktureringsplan, som efterfølgende blev ændret den 22. september 2009. Denne plan skulle besvare de tvivlsspørgsmål, som Kommissionen havde rejst i beslutningen om at indlede proceduren.

| (22) | Udgangspunktet for den reviderede strategi for Parex banka var også opbygning af en stærk baltisk forretning inden for virksomheds-, detail- og formueforvaltningsaktiviteter. Ifølge den reviderede plan ville Parex banka kunne tilbagebetale alle statens likviditetsforanstaltninger inden udgangen af omstruktureringsperioden. |
| --- | --- |

(22)

Udgangspunktet for den reviderede strategi for Parex banka var også opbygning af en stærk baltisk forretning inden for virksomheds-, detail- og formueforvaltningsaktiviteter. Ifølge den reviderede plan ville Parex banka kunne tilbagebetale alle statens likviditetsforanstaltninger inden udgangen af omstruktureringsperioden.

| (23) | I modsætning til den første omstruktureringsplan omfattede den reviderede plan imidlertid en nedsættelse af Parex bankas balance ved at fokusere på nøglesegmenter. Et af hovedpunkterne var en indskrænkning af Parex bankas udlånsvirksomhed. |
| --- | --- |

(23)

I modsætning til den første omstruktureringsplan omfattede den reviderede plan imidlertid en nedsættelse af Parex bankas balance ved at fokusere på nøglesegmenter. Et af hovedpunkterne var en indskrænkning af Parex bankas udlånsvirksomhed.

| (24) | Endvidere indeholdt planen muligheden for at udskille ikke-nøgleaktiviteter. Da Letland senere godkendte denne strategiske ændring, var det nødvendigt at udarbejde en ny version af omstruktureringsplanen i overensstemmelse dermed. |
| --- | --- |

(24)

Endvidere indeholdt planen muligheden for at udskille ikke-nøgleaktiviteter. Da Letland senere godkendte denne strategiske ændring, var det nødvendigt at udarbejde en ny version af omstruktureringsplanen i overensstemmelse dermed.

2.3.3.   DEN ENDELIGE OMSTRUKTURERINGSPLAN

| (25) | Ifølge den endelige omstruktureringsplan var det primære strategiske mål at privatisere banken igen ved salg til en strategisk investor, hvilket ville frigøre banken fra statens finansieringsordninger, samtidig med at bankens langsigtede rentabilitet ville blive sikret. Letland har allerede tiltrukket EBRD som en stærk, anerkendt ekstern investor med tilstrækkelige finansielle ressourcer og et langsigtet engagement (se betragtning (13)). |
| --- | --- |

(25)

Ifølge den endelige omstruktureringsplan var det primære strategiske mål at privatisere banken igen ved salg til en strategisk investor, hvilket ville frigøre banken fra statens finansieringsordninger, samtidig med at bankens langsigtede rentabilitet ville blive sikret. Letland har allerede tiltrukket EBRD som en stærk, anerkendt ekstern investor med tilstrækkelige finansielle ressourcer og et langsigtet engagement (se betragtning (13)).

| (26) | I den endelige omstruktureringsplan tages der udgangspunkt i en opsplitning af Parex bankas aktiver mellem en nyetableret bank, AS Citadele banka (i det følgende benævnt »Citadele banka«), den såkaldte »gode bank« (good bank), som vil fokusere på traditionel bankvirksomhed, og en såkaldt »nødlidende bank« (bad bank) (Parex banka), [...] (12). |
| --- | --- |

(26)

I den endelige omstruktureringsplan tages der udgangspunkt i en opsplitning af Parex bankas aktiver mellem en nyetableret bank, AS Citadele banka (i det følgende benævnt »Citadele banka«), den såkaldte »gode bank« (good bank), som vil fokusere på traditionel bankvirksomhed, og en såkaldt »nødlidende bank« (bad bank) (Parex banka), [...] (12).

| (27) | For at genetablere bankens langsigtede rentabilitet vil nøgleaktiviteterne blive udskilt fra ikke-nøgleaktiviteterne og urentable engagementer. Den foreslåede omstrukturering er baseret på et scenarie, hvor de »gode« aktiviteter bliver udskilt, og der etableres en bank med et robust kapitalgrundlag under lettisk tilsyn og med fokus på Østersøområdet. Alle nøgleaktiver og nogle ikke-nøgleaktiver (herunder især gode SNG-lån) overføres fra Parex banka til en nyetableret bank. De resterende ikke-nøgleaktiviteter og misligholdte aktiver (lån, værdipapirer og tilbagetaget fast ejendom) vil forblive i Parex banka, [...]. |
| --- | --- |

(27)

For at genetablere bankens langsigtede rentabilitet vil nøgleaktiviteterne blive udskilt fra ikke-nøgleaktiviteterne og urentable engagementer. Den foreslåede omstrukturering er baseret på et scenarie, hvor de »gode« aktiviteter bliver udskilt, og der etableres en bank med et robust kapitalgrundlag under lettisk tilsyn og med fokus på Østersøområdet. Alle nøgleaktiver og nogle ikke-nøgleaktiver (herunder især gode SNG-lån) overføres fra Parex banka til en nyetableret bank. De resterende ikke-nøgleaktiviteter og misligholdte aktiver (lån, værdipapirer og tilbagetaget fast ejendom) vil forblive i Parex banka, [...].

| (28) | Tabel 1 viser strukturen i Citadele banka og Parex banka efter opsplitningen.

  Tabel 1


  Aktionærstruktur efter opsplitningen |
| --- | --- |

(28)

Tabel 1 viser strukturen i Citadele banka og Parex banka efter opsplitningen.

Tabel 1

Aktionærstruktur efter opsplitningen

Image

| (29) | Letland har allerede taget de første skridt til at gennemføre udskilningsscenariet. Den nye bank, Citadele banka, blev indregistreret den 30. juni 2010, og de fleste aktiver blev overført den 1. august 2010 (13). I princippet skulle den fulde operationelle opsplitning af Citadele banka og Parex banka være gennemført senest 12 måneder efter overførslen. |
| --- | --- |

(29)

Letland har allerede taget de første skridt til at gennemføre udskilningsscenariet. Den nye bank, Citadele banka, blev indregistreret den 30. juni 2010, og de fleste aktiver blev overført den 1. august 2010 (13). I princippet skulle den fulde operationelle opsplitning af Citadele banka og Parex banka være gennemført senest 12 måneder efter overførslen.

| (30) | Således vil følgende aktiver og passiver blive overført fra Parex banka til Citadele banka:






  — | Gode baltiske lån ([mellem 300 og 800] mio. LVL) |
| --- | --- | --- |

(30)

Således vil følgende aktiver og passiver blive overført fra Parex banka til Citadele banka:

—

Gode baltiske lån ([mellem 300 og 800] mio. LVL)

| — | Gode SNG-lån ([mellem 50 og 350] mio. LVL) |
| --- | --- |

—

Gode SNG-lån ([mellem 50 og 350] mio. LVL)

| — | Afdelinger i Sverige og Tyskland |
| --- | --- |

—

Afdelinger i Sverige og Tyskland

| — | Indlån relateret til formueforvaltningsaktiviteterne |
| --- | --- |

—

Indlån relateret til formueforvaltningsaktiviteterne

| (31) | Følgende aktiver og passiver vil forblive i Parex banka:






  — | Misligholdte baltiske lån ([mellem 200 og 800] mio. LVL) (14) |
| --- | --- | --- |

(31)

Følgende aktiver og passiver vil forblive i Parex banka:

—

Misligholdte baltiske lån ([mellem 200 og 800] mio. LVL) (14)

| — | Lån til eksisterende aktionærer ([...] mio. LVL) |
| --- | --- |

—

Lån til eksisterende aktionærer ([...] mio. LVL)

| — | SNG-leasingdatterselskaber |
| --- | --- |

—

SNG-leasingdatterselskaber

| — | Misligholdte SNG-lån ([mellem 50 og 350] mio. LVL) |
| --- | --- |

—

Misligholdte SNG-lån ([mellem 50 og 350] mio. LVL)

| (32) | Tabel 2 viser de aktiver, der overføres til Citadele banka, og dem, der forbliver i Parex banka, samt nedsættelsen af balancen i forhold til perioden før krisen, som anslået i den endelige omstruktureringsplan og ændret den 27. august 2010:

  Tabel 2


  Opsplitning af aktiver mellem Citadele banka og Parex banka











  (i tusind LVL) |
| --- | --- |
| | Parex banka – 2008 | Parex banka – 2009 | Parex banka – 31.7.2010 (15) | Citadele banka | Parex banka efter opsplitningen (16) |
| Aktiver |
| Likvide beholdninger og indeståender i centralbanker | 79 154 | 136 769 | 131 693 | 119 783 | 30 876 |
| Tilgodehavender fra kreditinstitutter | 228 752 | 189 321 | 227 741 | 245 069 | 5 583 |
| Lån | 1 744 871 | 1 429 466 | 1 355 831 | 748 457 | 627 471 |
| Værdipapirer | 941 293 | 405 800 | 356 439 | 224 735 | 130 936 |
| Investeringer i datterselskaber | 51 442 | 72 725 | 81 691 | 5 530 | 51 962 |
| Andre aktiver | 323 797 | 220 097 | 75 584 | 45 604 | 52 747 |
| Aktiver i alt | 3 369 309 | 2 484 501 | 2 228 978 | 1 389 179 | 899 576 |
| Passiver |
| Letlands centralbank | 587 183 | 140 449 | — | — | — |
| Kreditinstitutter | 129 584 | 50 865 | 27 295 | 41 571 | 51 703 |
| Konsortium | 544 673 | 381 271 | 163 402 | — | 163 402 |
| Statskassen | 676 398 | 622 048 | 692 454 | 131 000 | 458 454 |
| Kundeindlån | 1 225 488 | 911 318 | 1 006 202 | 928 686 | 75 314 |
| Euroobligation | 88 712 | 87 489 | 113 136 | 109 244 | — |
| Ansvarlig lånekapital (eksisterende aktionærer) | 52 848 | 52 857 | 52 863 | — | 52 878 |
| Ansvarlig lånekapital (staten) | — | 37 338 | 37 338 | 50 270 | — |
| Ansvarlig lånekapital (EBRD) | — | 12 932 | 12 932 |
| Andre passiver | 35 556 | 31 458 | 34 754 | 30 280 | 21 522 |
| Passiver i alt | 3 340 442 | 2 328 025 | 2 140 376 | 1 291 051 | 823 274 |
| Egenkapital | 28 867 | 156 476 | 88 602 | 98 127
   (17) | 76 302 |
| I alt | 3 369 309 | 2 484 501 | 2 228 978 | 1 389 179 | 899 576 |
| Delingsforhold, herunder overførslen af investeringer i det litauiske datterselskab, i AP Anlage & Privatbank AG og indeståender i den tyske afdeling (18) | | | | 64 % | 36 % |
| For Parex banka – 2008 | | | | 44 % | |

(32)

Tabel 2 viser de aktiver, der overføres til Citadele banka, og dem, der forbliver i Parex banka, samt nedsættelsen af balancen i forhold til perioden før krisen, som anslået i den endelige omstruktureringsplan og ændret den 27. august 2010:

Tabel 2

Opsplitning af aktiver mellem Citadele banka og Parex banka

(i tusind LVL)

Parex banka – 2008

Parex banka – 2009

Parex banka – 31.7.2010 (15)

Citadele banka

Parex banka efter opsplitningen (16)

Aktiver

Likvide beholdninger og indeståender i centralbanker

79 154

136 769

131 693

119 783

30 876

Tilgodehavender fra kreditinstitutter

228 752

189 321

227 741

245 069

5 583

Lån

1 744 871

1 429 466

1 355 831

748 457

627 471

Værdipapirer

941 293

405 800

356 439

224 735

130 936

Investeringer i datterselskaber

51 442

72 725

81 691

5 530

51 962

Andre aktiver

323 797

220 097

75 584

45 604

52 747

Aktiver i alt

3 369 309

2 484 501

2 228 978

1 389 179

899 576

Passiver

Letlands centralbank

587 183

140 449

—

—

—

Kreditinstitutter

129 584

50 865

27 295

41 571

51 703

Konsortium

544 673

381 271

163 402

—

163 402

Statskassen

676 398

622 048

692 454

131 000

458 454

Kundeindlån

1 225 488

911 318

1 006 202

928 686

75 314

Euroobligation

88 712

87 489

113 136

109 244

—

Ansvarlig lånekapital (eksisterende aktionærer)

52 848

52 857

52 863

—

52 878

Ansvarlig lånekapital (staten)

—

37 338

37 338

50 270

—

Ansvarlig lånekapital (EBRD)

—

12 932

12 932

Andre passiver

35 556

31 458

34 754

30 280

21 522

Passiver i alt

3 340 442

2 328 025

2 140 376

1 291 051

823 274

Egenkapital

28 867

156 476

88 602

98 127
   (17)

76 302

I alt

3 369 309

2 484 501

2 228 978

1 389 179

899 576

Delingsforhold, herunder overførslen af investeringer i det litauiske datterselskab, i AP Anlage & Privatbank AG og indeståender i den tyske afdeling (18)

64 %

36 %

For Parex banka – 2008

44 %

| (33) | Citadele bankas strategi er at sikre langsigtet rentabilitet med udgangspunkt i opbygning af en stærk forretning i Østersøområdet, som fokuserer på Letland i de tre primære forretningssegmenter: virksomheds-, detail- og formueforvaltningsaktiviteter (19). Formueforvaltningsaktiviteterne vil imidlertid kun forblive i Citadele banka som en nøgleaktivitet, såfremt banken afhændes inden den [...]. Hvis dette ikke sker, vil formueforvaltningsaktiviteten blive afhændet separat inden denne dato. |
| --- | --- |

(33)

Citadele bankas strategi er at sikre langsigtet rentabilitet med udgangspunkt i opbygning af en stærk forretning i Østersøområdet, som fokuserer på Letland i de tre primære forretningssegmenter: virksomheds-, detail- og formueforvaltningsaktiviteter (19). Formueforvaltningsaktiviteterne vil imidlertid kun forblive i Citadele banka som en nøgleaktivitet, såfremt banken afhændes inden den [...]. Hvis dette ikke sker, vil formueforvaltningsaktiviteten blive afhændet separat inden denne dato.

| (34) | Citadele banka vil ikke beskæftige sig med SNG-udlån, hvorfor de gode SNG-lån ikke er en del af nøgleforretningen. Der vil ikke ske nye udlån i dette segment, og den eksisterende portefølje vil blive afhændet inden den [...]. |
| --- | --- |

(34)

Citadele banka vil ikke beskæftige sig med SNG-udlån, hvorfor de gode SNG-lån ikke er en del af nøgleforretningen. Der vil ikke ske nye udlån i dette segment, og den eksisterende portefølje vil blive afhændet inden den [...].

| (35) | Parex bankas tilstedeværelse i Litauen og Estland var meget mindre end i Letland. Citadele banka planlægger også at bevare en begrænset tilstedeværelse på disse markeder i fremtiden. |
| --- | --- |

(35)

Parex bankas tilstedeværelse i Litauen og Estland var meget mindre end i Letland. Citadele banka planlægger også at bevare en begrænset tilstedeværelse på disse markeder i fremtiden.

| (36) | Hvad angår de to svenske og tyske afdelinger, der modtager indlån, og som blev overført til Citadele Banka, forklarede Letland, at en væsentlig del af finansieringen fra Østersøområdet er udtømt som følge af stormløbet på banken. Desuden er det vanskeligt i Letlands nuværende makroøkonomiske situation at tiltrække finansiering udefra. De samlede indlån fra baltiske borgere er væsentligt mindre end udlånsporteføljen, hvorimod Parex bankas største konkurrenter modtager finansiering fra deres moderselskaber med hjemsted i andre lande (primært Sverige). Derfor skal Citadele banka fastholde et finansieringsgrundlag i udlandet (i Sverige og Tyskland). |
| --- | --- |

(36)

Hvad angår de to svenske og tyske afdelinger, der modtager indlån, og som blev overført til Citadele Banka, forklarede Letland, at en væsentlig del af finansieringen fra Østersøområdet er udtømt som følge af stormløbet på banken. Desuden er det vanskeligt i Letlands nuværende makroøkonomiske situation at tiltrække finansiering udefra. De samlede indlån fra baltiske borgere er væsentligt mindre end udlånsporteføljen, hvorimod Parex bankas største konkurrenter modtager finansiering fra deres moderselskaber med hjemsted i andre lande (primært Sverige). Derfor skal Citadele banka fastholde et finansieringsgrundlag i udlandet (i Sverige og Tyskland).

| (37) | Citadele banka agter at tage hånd om de problemer, der tvang Parex banka til at søge om statsstøtte, og genetablere den langsigtede rentabilitet ved hjælp af de nedenfor beskrevne tiltag. |
| --- | --- |

(37)

Citadele banka agter at tage hånd om de problemer, der tvang Parex banka til at søge om statsstøtte, og genetablere den langsigtede rentabilitet ved hjælp af de nedenfor beskrevne tiltag.

| (38) | Ændring i ledelsesstil og virksomhedsledelse: Før nationaliseringen var Parex bankas beslutningsprocesser centraliseret hos hovedejerne. Citadele banka vil følge den nyligt vedtagne forbedrede virksomhedsledelse. Den omfatter en række procedurer for bestyrelsen og tilsynsrådet, som har til formål at sikre høje standarder for virksomhedsledelse. Citadele bankas hovedprincipper for god virksomhedsledelse er: skarp adskillelse mellem ejere og ledelse, sikring af aktionærernes rettigheder, offentliggørelse og gennemsigtighed, bestyrelsens ansvar og opbygning samt fremme af etisk og ansvarlig beslutningstagning. |
| --- | --- |

(38)

Ændring i ledelsesstil og virksomhedsledelse: Før nationaliseringen var Parex bankas beslutningsprocesser centraliseret hos hovedejerne. Citadele banka vil følge den nyligt vedtagne forbedrede virksomhedsledelse. Den omfatter en række procedurer for bestyrelsen og tilsynsrådet, som har til formål at sikre høje standarder for virksomhedsledelse. Citadele bankas hovedprincipper for god virksomhedsledelse er: skarp adskillelse mellem ejere og ledelse, sikring af aktionærernes rettigheder, offentliggørelse og gennemsigtighed, bestyrelsens ansvar og opbygning samt fremme af etisk og ansvarlig beslutningstagning.

| (39) | Bedre risikostyring: Parex bankas ledelse har gennemgået og styrket risikostyringen og -kontrollen i banken både på virksomheds- og operationelt niveau på tværs af alle primære risikokategorier (markeds- og kreditrisici samt operationelle risici). Især vil kreditrisikokontrollen i Citadele banka blive væsentligt omstruktureret for at ændre Parex bankas tidligere fremgangsmåde, nemlig udlån med sikkerhedsstillelse med de dermed forbundne usikre værdiansættelser, til pengestrømsbaserede vurderinger af låntagerens tilbagebetalingsevne. Risikostyring er en vigtig del af Citadele bankas ledelsesproces. Risikostyringen i Citadele banka forvaltes af en uafhængig enhed. Desuden deltager tilsynsrådet i Citadele banka i tilsynet med risikostyringen og har udpeget et af sine medlemmer til at være ansvarlig for tilsynet med risikostyringen, den interne revision og compliance. Der udarbejdes månedlige risikorapporter til tilsynsrådet, som opfatter en opdatering om kreditrisikoen og compliance i banken. |
| --- | --- |

(39)

Bedre risikostyring: Parex bankas ledelse har gennemgået og styrket risikostyringen og -kontrollen i banken både på virksomheds- og operationelt niveau på tværs af alle primære risikokategorier (markeds- og kreditrisici samt operationelle risici). Især vil kreditrisikokontrollen i Citadele banka blive væsentligt omstruktureret for at ændre Parex bankas tidligere fremgangsmåde, nemlig udlån med sikkerhedsstillelse med de dermed forbundne usikre værdiansættelser, til pengestrømsbaserede vurderinger af låntagerens tilbagebetalingsevne. Risikostyring er en vigtig del af Citadele bankas ledelsesproces. Risikostyringen i Citadele banka forvaltes af en uafhængig enhed. Desuden deltager tilsynsrådet i Citadele banka i tilsynet med risikostyringen og har udpeget et af sine medlemmer til at være ansvarlig for tilsynet med risikostyringen, den interne revision og compliance. Der udarbejdes månedlige risikorapporter til tilsynsrådet, som opfatter en opdatering om kreditrisikoen og compliance i banken.

| (40) | Nedsættelse af balancen med fokus på nøglesegmenter: Citadele bankas nøgleforretning vil være i Østersøområdet, og ledelsen vil fokusere på at skabe rentabilitet igen for Citadele banka i denne region. Ikke-nøgleporteføljen af gode SNG-lån vil blive overført til Citadele banka, men vil blive solgt inden den [...]. Ved at ændre fokus på nøgleaktiviteterne og ved at reducere balancen betydeligt, vil Citadele banka blive rentabel på en bæredygtig måde. |
| --- | --- |

(40)

Nedsættelse af balancen med fokus på nøglesegmenter: Citadele bankas nøgleforretning vil være i Østersøområdet, og ledelsen vil fokusere på at skabe rentabilitet igen for Citadele banka i denne region. Ikke-nøgleporteføljen af gode SNG-lån vil blive overført til Citadele banka, men vil blive solgt inden den [...]. Ved at ændre fokus på nøgleaktiviteterne og ved at reducere balancen betydeligt, vil Citadele banka blive rentabel på en bæredygtig måde.

| (41) | Stabilisering af likviditetspositionen: Strategien for Citadele banka er at udvikle en bæredygtig finansieringsmodel med lav risiko ved at mindske afhængigheden af engrosfinansiering, forlænge løbetidsprofilen og diversificere finansieringskilderne gennem en øget andel af de langfristede kundeindlån i Citadele bankas finansieringsgrundlag. Indlånene i Citadele banka er ikke underlagt begrænsninger med hensyn til udtræk fra de lettiske tilsynsmyndigheder. |
| --- | --- |

(41)

Stabilisering af likviditetspositionen: Strategien for Citadele banka er at udvikle en bæredygtig finansieringsmodel med lav risiko ved at mindske afhængigheden af engrosfinansiering, forlænge løbetidsprofilen og diversificere finansieringskilderne gennem en øget andel af de langfristede kundeindlån i Citadele bankas finansieringsgrundlag. Indlånene i Citadele banka er ikke underlagt begrænsninger med hensyn til udtræk fra de lettiske tilsynsmyndigheder.

| (42) | Rentabilitet i nøglesegmentet igen i 2011: Citadele banka planlægger at nedbringe administrationsomkostningerne og personaleudgifterne samt andre omkostninger. De administrative omkostninger i Parex banka er allerede reduceret med 39 % eller 32 mio. LVL i 2009. Citadele bankas omkostninger i forhold til indtægter forventes at blive reduceret yderligere til [mellem 35 og 55] % i 2014. Det vil blive sikret gennem [...] nedskæringer i personaleudgifterne samt ved at revidere forskellige processer i Citadele banka. For at nedbringe driftsomkostningerne og blive finansielt stabil vil Citadele banka videreføre de tiltag, som Parex banka allerede har iværksat for at genoprette omkostningsstrukturen gennem optimering af afdelingsnetværket, [...] og andre omkostningsbesparende tiltag. Omkostningsbesparelserne vil blive suppleret af forskellige indtægtsskabende initiativer og fokus på styring af aktivkvaliteten for at styrke egenkapitalforrentningen. |
| --- | --- |

(42)

Rentabilitet i nøglesegmentet igen i 2011: Citadele banka planlægger at nedbringe administrationsomkostningerne og personaleudgifterne samt andre omkostninger. De administrative omkostninger i Parex banka er allerede reduceret med 39 % eller 32 mio. LVL i 2009. Citadele bankas omkostninger i forhold til indtægter forventes at blive reduceret yderligere til [mellem 35 og 55] % i 2014. Det vil blive sikret gennem [...] nedskæringer i personaleudgifterne samt ved at revidere forskellige processer i Citadele banka. For at nedbringe driftsomkostningerne og blive finansielt stabil vil Citadele banka videreføre de tiltag, som Parex banka allerede har iværksat for at genoprette omkostningsstrukturen gennem optimering af afdelingsnetværket, [...] og andre omkostningsbesparende tiltag. Omkostningsbesparelserne vil blive suppleret af forskellige indtægtsskabende initiativer og fokus på styring af aktivkvaliteten for at styrke egenkapitalforrentningen.

| (43) | Ifølge prognoserne i den endelige omstruktureringsplan ville Citadele banka i basisscenariet kunne forvente at blive rentabel igen allerede i 2011 og fortsat forbedre sine resultater frem til 2015. I 2014 ville Citadele banka opnå en egenkapitalforrentning på [mellem 18 og 28] %. Endvidere illustrerer tabel 3 de vigtigste resultatindikatorer for Citadele banka for årene 2010-2014. Virkningerne af de omstruktureringstiltag, som bankens ledelse iværksætter, vil vise sig i nøgletallene for 2014 med en omkostningsprocent på [mellem 35 og 55] % og en egenkapitalforrentning på [mellem 18 og 28] %. Der ville blive opbygget en mere solid kapitalstruktur med en egenkapitalandel på [mellem 8 og 14] % i 2015.

  Tabel 3


  De vigtigste finansielle resultatindikatorer for Citadele banka i basisscenariet for 2010-2014 | Aug.-dec. 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Omkostningsanalyse |
| Driftsudgifter/samlet indkomst | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [35-55] % |
| Værdiforringelse/nettoudlån | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [1-3] % |
| Rentabilitet |
| Årets resultat i mio. LVL | [tab] | [overskud] | [overskud] | [overskud] | [overskud] |
| Egenkapitalforrentning | [—] % | [...] % | [...] % | [...] % | [18-28] % |
| Balance |
| Samlede aktiver (mio. LVL) | [...] | [...] | [...] | [...] | [1,400-1,650] |
| Indlån/samlede aktiver | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % |
| Udlån/kundeindlån | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [50-80] % |
| Egenkapital/samlede aktiver | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [9-13] % |
| Kapitalgrundlag | [10-14] % | [11-15] % | [12-16] % | [14-19] % | [16-20] % |

(43)

Ifølge prognoserne i den endelige omstruktureringsplan ville Citadele banka i basisscenariet kunne forvente at blive rentabel igen allerede i 2011 og fortsat forbedre sine resultater frem til 2015. I 2014 ville Citadele banka opnå en egenkapitalforrentning på [mellem 18 og 28] %. Endvidere illustrerer tabel 3 de vigtigste resultatindikatorer for Citadele banka for årene 2010-2014. Virkningerne af de omstruktureringstiltag, som bankens ledelse iværksætter, vil vise sig i nøgletallene for 2014 med en omkostningsprocent på [mellem 35 og 55] % og en egenkapitalforrentning på [mellem 18 og 28] %. Der ville blive opbygget en mere solid kapitalstruktur med en egenkapitalandel på [mellem 8 og 14] % i 2015.

Tabel 3

De vigtigste finansielle resultatindikatorer for Citadele banka i basisscenariet for 2010-2014

Aug.-dec. 2010

2011

2012

2013

2014

Omkostningsanalyse

Driftsudgifter/samlet indkomst

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[35-55] %

Værdiforringelse/nettoudlån

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[1-3] %

Rentabilitet

Årets resultat i mio. LVL

[tab]

[overskud]

[overskud]

[overskud]

[overskud]

Egenkapitalforrentning

[—] %

[...] %

[...] %

[...] %

[18-28] %

Balance

Samlede aktiver (mio. LVL)

[...]

[...]

[...]

[...]

[1,400-1,650]

Indlån/samlede aktiver

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

Udlån/kundeindlån

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[50-80] %

Egenkapital/samlede aktiver

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[9-13] %

Kapitalgrundlag

[10-14] %

[11-15] %

[12-16] %

[14-19] %

[16-20] %

| (44) | I det værst tænkelige scenarie forventes Citadele banka at blive rentabel igen i 2013 og styrke resultatet yderligere i 2014. I 2014 ville banken opnå en egenkapitalforrentning på [> 0] %. (20) Planen viser, at kapitalprocenterne for Citadele banka og for hele den konsoliderede koncern i det værst tænkelige scenarie fortsat ville være langt over minimumskravene ifølge lovgivningen. Tabel 4 viser Citadele vigtigste finansielle resultatindikatorer for 2010-2014 i det værst tænkelige scenarie.

  Tabel 4


  De vigtigste finansielle resultatindikatorer for Citadele banka i det værst tænkelige scenarie for 2010-2014 | Aug.-dec. 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Omkostningsanalyse |
| Driftsudgifter/samlet indkomst | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [45-60] % |
| Rentabilitet |
| Årets resultat i mio. LVL | [tab] | [tab] | [tab] | [overskud] | [overskud] |
| Egenkapitalforrentning | | — | | [...] % | [> 0] % |
| Balance |
| Udlån/kundeindlån | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [40-60] % |
| Kapitalgrundlag | [> 8] % | [> 8] % | [> 8] % | [> 8] % | [> 8] % |

(44)

I det værst tænkelige scenarie forventes Citadele banka at blive rentabel igen i 2013 og styrke resultatet yderligere i 2014. I 2014 ville banken opnå en egenkapitalforrentning på [> 0] %. (20) Planen viser, at kapitalprocenterne for Citadele banka og for hele den konsoliderede koncern i det værst tænkelige scenarie fortsat ville være langt over minimumskravene ifølge lovgivningen. Tabel 4 viser Citadele vigtigste finansielle resultatindikatorer for 2010-2014 i det værst tænkelige scenarie.

Tabel 4

De vigtigste finansielle resultatindikatorer for Citadele banka i det værst tænkelige scenarie for 2010-2014

Aug.-dec. 2010

2011

2012

2013

2014

Omkostningsanalyse

Driftsudgifter/samlet indkomst

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[45-60] %

Rentabilitet

Årets resultat i mio. LVL

[tab]

[tab]

[tab]

[overskud]

[overskud]

Egenkapitalforrentning

—

[...] %

[> 0] %

Balance

Udlån/kundeindlån

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[40-60] %

Kapitalgrundlag

[> 8] %

[> 8] %

[> 8] %

[> 8] %

[> 8] %

| (45) | Ifølge resultaterne af en stresstest af Citadele banka (se tabel 5) udført af den lettiske centralbank vil der ikke være behov for yderligere kapital for at opfylde minimumskapitalkravene inden udgangen af 2015 med kapitalgrundlaget på [> 8 %].

  Tabel 5


  Resultatet af stresstesten for Citadele banka









  Ny bank | Referencescenarie |
| --- | --- | --- |
| Behov for yderligere hensættelser, mio. LVL | Behov for yderligere kapital, mio. LVL | Kapitalgrundlag i % |
| 2010 | [...] | [...] | [...] |
| 2011 | [...] | [...] | [...] |
| 2012 | [...] | [...] | [...] |
| 2013 | [...] | [...] | [...] |
| 2014 | [...] | [...] | [...] |

(45)

Ifølge resultaterne af en stresstest af Citadele banka (se tabel 5) udført af den lettiske centralbank vil der ikke være behov for yderligere kapital for at opfylde minimumskapitalkravene inden udgangen af 2015 med kapitalgrundlaget på [> 8 %].

Tabel 5

Resultatet af stresstesten for Citadele banka

Ny bank

Referencescenarie

Behov for yderligere hensættelser, mio. LVL

Behov for yderligere kapital, mio. LVL

Kapitalgrundlag i %

2010

[...]

[...]

[...]

2011

[...]

[...]

[...]

2012

[...]

[...]

[...]

2013

[...]

[...]

[...]

2014

[...]

[...]

[...]

| (46) | Efter opsplitningen vil Parex banka (inkl. dens datterselskaber) være placeret i [...]. Den vil sælge og afvikle alle sine aktiver i perioden 2010-2017. Parex bankas vigtigste opgave vil være at inddrive det størst mulige beløb fra de aktiver, den har fået overført i sin levetid, hvilket til prognoseformål antages at være otte år. Parex banka vil dermed undgå behovet for et brandudsalg af en portefølje eller en realisering af sikkerhed under tidspres. Parex banka vil fokusere på misligholdte lån sammen med allerede tilbagetaget fast ejendom. Derfor er Parex bankas primære aktiviteter at iværksatte procedurer til inddrivelse af aktiver og derefter forvalte og frasælge aktiver på en ordentlig måde, så hurtigt som muligt og på rimelige betingelser. |
| --- | --- |

(46)

Efter opsplitningen vil Parex banka (inkl. dens datterselskaber) være placeret i [...]. Den vil sælge og afvikle alle sine aktiver i perioden 2010-2017. Parex bankas vigtigste opgave vil være at inddrive det størst mulige beløb fra de aktiver, den har fået overført i sin levetid, hvilket til prognoseformål antages at være otte år. Parex banka vil dermed undgå behovet for et brandudsalg af en portefølje eller en realisering af sikkerhed under tidspres. Parex banka vil fokusere på misligholdte lån sammen med allerede tilbagetaget fast ejendom. Derfor er Parex bankas primære aktiviteter at iværksatte procedurer til inddrivelse af aktiver og derefter forvalte og frasælge aktiver på en ordentlig måde, så hurtigt som muligt og på rimelige betingelser.

| (47) | Efter opsplitningen vil hverken Parex banka eller dens datterselskaber deltage i nye økonomiske aktiviteter, medmindre dette er nødvendigt for dens hovedopgave med at forvalte overførte aktiver og sælge dem. Parex banka vil især stoppe med at oprette nye lån. Den kan imidlertid opdele visse aktiver i separate datterselskaber med henblik på forvaltning (salg). |
| --- | --- |

(47)

Efter opsplitningen vil hverken Parex banka eller dens datterselskaber deltage i nye økonomiske aktiviteter, medmindre dette er nødvendigt for dens hovedopgave med at forvalte overførte aktiver og sælge dem. Parex banka vil især stoppe med at oprette nye lån. Den kan imidlertid opdele visse aktiver i separate datterselskaber med henblik på forvaltning (salg).

| (48) | Med hensyn til finansiering af SNG-leasingselskaberne vil Parex banka forsøge at afhænde disse selskaber. Som nævnt ovenfor foretages der ikke nye udlån, herunder leasing, og hvis der ikke findes nogen køber, forventes de eksisterende leasingporteføljer at være afviklet fuldt ud inden den [...]. En væsentlig del af leasingporteføljerne er [...]. |
| --- | --- |

(48)

Med hensyn til finansiering af SNG-leasingselskaberne vil Parex banka forsøge at afhænde disse selskaber. Som nævnt ovenfor foretages der ikke nye udlån, herunder leasing, og hvis der ikke findes nogen køber, forventes de eksisterende leasingporteføljer at være afviklet fuldt ud inden den [...]. En væsentlig del af leasingporteføljerne er [...].

| (49) | Disse tiltag forventes tilsammen at ville skabe ny likviditet i Parex banka, hvorefter banken vil begynde at tilbagebetale statens indlån. Den kapital, der er investeret i banken, vil på grundlag af de finansielle prognoser imidlertid ikke blive inddrevet af staten. |
| --- | --- |

(49)

Disse tiltag forventes tilsammen at ville skabe ny likviditet i Parex banka, hvorefter banken vil begynde at tilbagebetale statens indlån. Den kapital, der er investeret i banken, vil på grundlag af de finansielle prognoser imidlertid ikke blive inddrevet af staten.

| (50) | Ifølge omstruktureringsplanen vil Parex banka kun opfylde kapitalkravet frem til [...]. |
| --- | --- |

(50)

Ifølge omstruktureringsplanen vil Parex banka kun opfylde kapitalkravet frem til [...].

| (51) | Parex banka har lidt under et vedvarende stormløb fra indlånskunder. Derfor er indlånsgrundlaget i øjeblikket væsentligt mindre end før krisen. Udlånsaktiviteterne var også meget begrænsede som følge af manglen på finansiering. De lettiske myndigheder har forpligtet sig til at sætte et loft over Citadele bankas udlåns- og indlånsaktiviteter i de relevante geografiske segmenter (se afsnit 2.5 nedenfor). Loftet over udlåns- og indlånsaktiviteterne vil ikke tillade en større stigning end [mellem 9 og 13] % årligt fra den allerede reducerede tilstedeværelse på markedet. |
| --- | --- |

(51)

Parex banka har lidt under et vedvarende stormløb fra indlånskunder. Derfor er indlånsgrundlaget i øjeblikket væsentligt mindre end før krisen. Udlånsaktiviteterne var også meget begrænsede som følge af manglen på finansiering. De lettiske myndigheder har forpligtet sig til at sætte et loft over Citadele bankas udlåns- og indlånsaktiviteter i de relevante geografiske segmenter (se afsnit 2.5 nedenfor). Loftet over udlåns- og indlånsaktiviteterne vil ikke tillade en større stigning end [mellem 9 og 13] % årligt fra den allerede reducerede tilstedeværelse på markedet.

| (52) | Ifølge omstruktureringsplanen skal Citadele bankas forretningsaktiviteter reduceres i forhold til Parex banka før krisen. Dette vil til dels ske ved frasalg af visse aktiver (de gode SNG-lån og formueforvaltningsaktiviteterne, hvis disse sælges uden om Citadele banka). Endvidere har Letland forpligtet sig til at privatisere Citadele banka inden den 31. december 2014. |
| --- | --- |

(52)

Ifølge omstruktureringsplanen skal Citadele bankas forretningsaktiviteter reduceres i forhold til Parex banka før krisen. Dette vil til dels ske ved frasalg af visse aktiver (de gode SNG-lån og formueforvaltningsaktiviteterne, hvis disse sælges uden om Citadele banka). Endvidere har Letland forpligtet sig til at privatisere Citadele banka inden den 31. december 2014.

| (53) | Som følge af nationaliseringen blev de tidligere majoritetsaktionærer i Parex banka fjernet (se betragtning (13)). Efter statens og EBRD's efterfølgende rekapitalisering af Parex banka blev minoritetsaktionærerne udvandet (fra 15,2 % før til 3,7 % den 7. juli 2010). |
| --- | --- |

(53)

Som følge af nationaliseringen blev de tidligere majoritetsaktionærer i Parex banka fjernet (se betragtning (13)). Efter statens og EBRD's efterfølgende rekapitalisering af Parex banka blev minoritetsaktionærerne udvandet (fra 15,2 % før til 3,7 % den 7. juli 2010).

2.4.   OMSTRUKTURERINGSSTØTTEFORANSTALTNINGERNE

| (54) | Ifølge den endelige omstruktureringsplan vil den eksisterede redningsstøtte blive forlænget over omstruktureringsperioden og fordelt mellem den nyetablerede bank, Citadele banka, og Parex banka. Der er planer om yderligere statsstøtte ud over den, banken allerede har modtaget. |
| --- | --- |

(54)

Ifølge den endelige omstruktureringsplan vil den eksisterede redningsstøtte blive forlænget over omstruktureringsperioden og fordelt mellem den nyetablerede bank, Citadele banka, og Parex banka. Der er planer om yderligere statsstøtte ud over den, banken allerede har modtaget.

| (55) | Den planlagte likviditetsstøtte i form af statsindlån i både Citadele banka og Parex banka vil ikke overstige de 1,5 mia. LVL, som blev godkendt som den maksimale redningsstøtte i form af likviditetsstøtte til Parex banka før opsplitningen. (21) I basisscenariet og det værst tænkelige scenarie bør statens indlån i Citadele banka være tilbagebetalt inden 2012. I det bedst tænkelige scenarie bør statens indlån være tilbagebetalt inden 2011. Statens indlån i Parex banka er fortsat ikke tilbagebetalt ved udgangen af omstruktureringsperioden i basisscenariet og det værst tænkelige scenarie. De ubetalte beløb svinger fra [0-100] mio. LVL (basisscenariet) til [100-200] mio. LVL (det værst tænkelige scenarie). Tilbagebetalingen kan ske før, hvis låntagere og deres aktiver sælges. Udeståenderne i de forskellige scenarier er vist i tabel 6.

  Tabel 6


  Statens likviditetsforanstaltninger (udeståender ultimo)

  Citadele banka











  mio. LVL |
| --- | --- |
| | 1.8.2010 | 31.12.2010 | 31.12.2011 | 31.12.2012 | 31.12.2013 | 31.12.2014 |
| Basisscenariet | 131 | 143 | 36 | 0 | — | — |
| Det bedst tænkelige scenarie | 131 | 143 | — | — | — | — |
| Det værst tænkelige scenarie | 131 | 143 | 36 | 0 | — | — |

(55)

Den planlagte likviditetsstøtte i form af statsindlån i både Citadele banka og Parex banka vil ikke overstige de 1,5 mia. LVL, som blev godkendt som den maksimale redningsstøtte i form af likviditetsstøtte til Parex banka før opsplitningen. (21) I basisscenariet og det værst tænkelige scenarie bør statens indlån i Citadele banka være tilbagebetalt inden 2012. I det bedst tænkelige scenarie bør statens indlån være tilbagebetalt inden 2011. Statens indlån i Parex banka er fortsat ikke tilbagebetalt ved udgangen af omstruktureringsperioden i basisscenariet og det værst tænkelige scenarie. De ubetalte beløb svinger fra [0-100] mio. LVL (basisscenariet) til [100-200] mio. LVL (det værst tænkelige scenarie). Tilbagebetalingen kan ske før, hvis låntagere og deres aktiver sælges. Udeståenderne i de forskellige scenarier er vist i tabel 6.

Tabel 6

Statens likviditetsforanstaltninger (udeståender ultimo)

Citadele banka

mio. LVL

1.8.2010

31.12.2010

31.12.2011

31.12.2012

31.12.2013

31.12.2014

Basisscenariet

131

143

36

0

—

—

Det bedst tænkelige scenarie

131

143

—

—

—

—

Det værst tænkelige scenarie

131

143

36

0

—

—

Parex banka

| mio. LVL |
| --- |
| | 1.8.2010 | 31.12.2010 | 31.12.2011 | 31.12.2012 | 31.12.2013 | 31.12.2014 | 31.12.2015 | 31.12.2016 | 31.12.2017 |
| Basisscenariet | [400-550] | [400-550] | [400-550] | [250-400] | [250-400] | [150-400] | [150-400] | [100-250] | [0-100] |
| Det bedst tænkelige scenarie | [400-550] | [400-550] | [400-550] | [250-400] | [250-400] | [150-400] | [150-400] | [100-250] | 0 |
| Det værst tænkelige scenarie | [400-550] | [400-550] | [400-550] | [250-400] | [250-400] | [150-400] | [150-400] | [100-250] | [100-200] |

mio. LVL

1.8.2010

31.12.2010

31.12.2011

31.12.2012

31.12.2013

31.12.2014

31.12.2015

31.12.2016

31.12.2017

Basisscenariet

[400-550]

[400-550]

[400-550]

[250-400]

[250-400]

[150-400]

[150-400]

[100-250]

[0-100]

Det bedst tænkelige scenarie

[400-550]

[400-550]

[400-550]

[250-400]

[250-400]

[150-400]

[150-400]

[100-250]

0

Det værst tænkelige scenarie

[400-550]

[400-550]

[400-550]

[250-400]

[250-400]

[150-400]

[150-400]

[100-250]

[100-200]

| (56) | Afkastet på likviditeten blev fastlagt i den anden redningsbeslutning på grundlag af Den Europæiske Centralbanks henstilling af 20. oktober 2008 om statsgarantier for bankgæld. Ifølge omstruktureringsplanen vil prisfastsættelsen for både Citadele banka og Parex banka ske på grundlag af statens finansieringsomkostninger (22) plus et tillæg på 50 basispoint. Endvidere vil der blive indført en bonus for Citadele banka fra april 2011, som vil blive hævet med op til 15 basispoint pr. kvartal, der skal tilskynde banken til at refinansiere sig selv på markederne. |
| --- | --- |

(56)

Afkastet på likviditeten blev fastlagt i den anden redningsbeslutning på grundlag af Den Europæiske Centralbanks henstilling af 20. oktober 2008 om statsgarantier for bankgæld. Ifølge omstruktureringsplanen vil prisfastsættelsen for både Citadele banka og Parex banka ske på grundlag af statens finansieringsomkostninger (22) plus et tillæg på 50 basispoint. Endvidere vil der blive indført en bonus for Citadele banka fra april 2011, som vil blive hævet med op til 15 basispoint pr. kvartal, der skal tilskynde banken til at refinansiere sig selv på markederne.

| (57) | De beregnede omkostninger ved statens likviditetsstøtte sammenlignet med kundeindlån i Citadele banka er vist i tabel 7.

  Tabel 7


  Omkostningerne ved statens indlån i Citadele banka sammenlignet med omkostningerne ved kundeindlån










  % |
| --- | --- |
| | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| Omkostninger ved likviditetsstøtte | 9,6 | 5,4 | 6,5 | 7,9 |
| Omkostninger ved kundeindlån | [...] | [...] | [...] | [...] |

(57)

De beregnede omkostninger ved statens likviditetsstøtte sammenlignet med kundeindlån i Citadele banka er vist i tabel 7.

Tabel 7

Omkostningerne ved statens indlån i Citadele banka sammenlignet med omkostningerne ved kundeindlån

%

2010

2011

2012

2013

Omkostninger ved likviditetsstøtte

9,6

5,4

6,5

7,9

Omkostninger ved kundeindlån

[...]

[...]

[...]

[...]

| (58) | Efter opsplitningen vil de eksisterende garantier til Parex bankas syndikerede långivere, som godkendt i den første og anden redningsbeslutning, forblive i Parex banka sammen med syndikerede lån. Ifølge omstruktureringsplanen vil de udløbe den 31. december 2011 uden krav om, at regeringen skal indløse sin garanti. |
| --- | --- |

(58)

Efter opsplitningen vil de eksisterende garantier til Parex bankas syndikerede långivere, som godkendt i den første og anden redningsbeslutning, forblive i Parex banka sammen med syndikerede lån. Ifølge omstruktureringsplanen vil de udløbe den 31. december 2011 uden krav om, at regeringen skal indløse sin garanti.

| (59) | I marts 2010 underskrev Parex banka en aftale med Den Europæiske Investeringsbank (i det følgende benævnt »EIB«) om et kredittilsagn på op til 100 mio. EUR, der skal anvendes til at finansiere små og mellemstore virksomheder. Dette kredittilsagn skal overføres til Citadele banka. EIB kræver en statsgaranti for denne finansiering, så længe Citadele banka har en lav klassifikation. |
| --- | --- |

(59)

I marts 2010 underskrev Parex banka en aftale med Den Europæiske Investeringsbank (i det følgende benævnt »EIB«) om et kredittilsagn på op til 100 mio. EUR, der skal anvendes til at finansiere små og mellemstore virksomheder. Dette kredittilsagn skal overføres til Citadele banka. EIB kræver en statsgaranti for denne finansiering, så længe Citadele banka har en lav klassifikation.

| (60) | Citadele banka kan også få brug for yderligere statsgarantier eller likviditet på op til 88 mio. LVL (126 mio. EUR) vedrørende de udestående euroobligationer, som udløber i maj 2011. |
| --- | --- |

(60)

Citadele banka kan også få brug for yderligere statsgarantier eller likviditet på op til 88 mio. LVL (126 mio. EUR) vedrørende de udestående euroobligationer, som udløber i maj 2011.

| (61) | Prisfastsættelsen for statsgarantier blev godkendt i den anden redningsbeslutning. (23) Hvad angår prisfastsættelsen af de potentielle yderligere statsgarantier, som indgår i omstruktureringsplanen, vil den følge den eksisterende statsgaranti (1,048 %) plus et trinvist forhøjet tillæg på 12,5 basispoint, som vil blive indført og øget med 12,5 basispoint ved udgangen af hvert kvartal. |
| --- | --- |

(61)

Prisfastsættelsen for statsgarantier blev godkendt i den anden redningsbeslutning. (23) Hvad angår prisfastsættelsen af de potentielle yderligere statsgarantier, som indgår i omstruktureringsplanen, vil den følge den eksisterende statsgaranti (1,048 %) plus et trinvist forhøjet tillæg på 12,5 basispoint, som vil blive indført og øget med 12,5 basispoint ved udgangen af hvert kvartal.

| (62) | I omstruktureringsplanen tages der udgangspunkt i, at den egenkapital (kernekapital), som allerede er indskudt i Parex banka i redningsperioden, vil forblive i Parex banka. |
| --- | --- |

(62)

I omstruktureringsplanen tages der udgangspunkt i, at den egenkapital (kernekapital), som allerede er indskudt i Parex banka i redningsperioden, vil forblive i Parex banka.

| (63) | Ifølge omstruktureringsplanen vil der ikke være behov for yderligere kapital fra staten, bortset fra:






  a) | Kapitalisering på 103 mio. LVL ved konvertering af statsindlån til egenkapital i Citadele banka på opsplitningstidspunktet. Afkastet på denne kapital bør skaffes ved det salg af Citadele banka, som Letland har forpligtet sig til at gennemføre inden udgangen af 2014. |
| --- | --- | --- |

(63)

Ifølge omstruktureringsplanen vil der ikke være behov for yderligere kapital fra staten, bortset fra:

a)

Kapitalisering på 103 mio. LVL ved konvertering af statsindlån til egenkapital i Citadele banka på opsplitningstidspunktet. Afkastet på denne kapital bør skaffes ved det salg af Citadele banka, som Letland har forpligtet sig til at gennemføre inden udgangen af 2014.

| b) | Kapitalisering ved konvertering af nogle af statens indlån og renten på disse indlån i Parex banka i 2010-2013 op til højst 210,7 mio. LVL i basisscenariet og 218,7 mio. LVL i det værst tænkelige scenarie. Parex banka skal betale [...] % i årlig rente på statens indlån kapitaliseret efter opsplitningen frem til 31. december 2013. Fra og med 2014 vil de kapitaliserede statsindlån blive omkostningsført til [...] %. |
| --- | --- |

b)

Kapitalisering ved konvertering af nogle af statens indlån og renten på disse indlån i Parex banka i 2010-2013 op til højst 210,7 mio. LVL i basisscenariet og 218,7 mio. LVL i det værst tænkelige scenarie. Parex banka skal betale [...] % i årlig rente på statens indlån kapitaliseret efter opsplitningen frem til 31. december 2013. Fra og med 2014 vil de kapitaliserede statsindlån blive omkostningsført til [...] %.

| (64) | De respektive beløb for kernekapitalen, som staten skal overføre til Parex banka i de forskellige scenarier, er vist i tabel 8 og 9.

  Tabel 8


  Beregnet kapitalisering af statsindlån i Parex banka















  mio. LVL |
| --- | --- |
| | 31.7.2010 | 31.12.2010 | 31.12.2011 | 31.12.2012 | 31.12.2013 | 31.12.2014 | 31.12.2015 | 31.12.2016 | 31.12.2017 |
| Basisscenariet | — | — | [10-30] | [30-60] | [0-20] | — | — | — | — |
| Det bedst tænkelige scenarie | — | — | [10-30] | [30-60] | [0-20] | — | — | — | — |
| Det værst tænkelige scenarie | — | — | [10-30] | [30-60] | [0-20] | — | — | — | — |

(64)

De respektive beløb for kernekapitalen, som staten skal overføre til Parex banka i de forskellige scenarier, er vist i tabel 8 og 9.

Tabel 8

Beregnet kapitalisering af statsindlån i Parex banka

mio. LVL

31.7.2010

31.12.2010

31.12.2011

31.12.2012

31.12.2013

31.12.2014

31.12.2015

31.12.2016

31.12.2017

Basisscenariet

—

—

[10-30]

[30-60]

[0-20]

—

—

—

—

Det bedst tænkelige scenarie

—

—

[10-30]

[30-60]

[0-20]

—

—

—

—

Det værst tænkelige scenarie

—

—

[10-30]

[30-60]

[0-20]

—

—

—

—

Tabel 9

Udskudt/kapitalisereret statslig kapitalandel i Parex banka

| mio. LVL |
| --- |
| | 31.7.2010 | 31.12.2010 | 31.12.2011 | 31.12.2012 | 31.12.2013 | 31.12.2014 | 31.12.2015 | 31.12.2016 | 31.12.2017 |
| Basisscenariet | — | [0-10] | [20-40] | [20-40] | [20-40] | — | — | — | — |
| Det bedst tænkelige scenarie | — | [0-10] | [20-40] | [20-40] | [20-40] | — | — | — | — |
| Det værst tænkelige scenarie | — | [0-10] | [20-40] | [20-40] | [20-40] | — | — | — | — |

mio. LVL

31.7.2010

31.12.2010

31.12.2011

31.12.2012

31.12.2013

31.12.2014

31.12.2015

31.12.2016

31.12.2017

Basisscenariet

—

[0-10]

[20-40]

[20-40]

[20-40]

—

—

—

—

Det bedst tænkelige scenarie

—

[0-10]

[20-40]

[20-40]

[20-40]

—

—

—

—

Det værst tænkelige scenarie

—

[0-10]

[20-40]

[20-40]

[20-40]

—

—

—

—

| (65) | Letland har forpligtet sig til at sikre, at det maksimale samlede kapitalbeløb overført til Parex banka ikke overstiger 218,7 mio. LVL, og at det ikke, hverken direkte eller indirekte, indskyder yderligere kapital i nogen som helst form i Parex banka efter udgangen af [...]. |
| --- | --- |

(65)

Letland har forpligtet sig til at sikre, at det maksimale samlede kapitalbeløb overført til Parex banka ikke overstiger 218,7 mio. LVL, og at det ikke, hverken direkte eller indirekte, indskyder yderligere kapital i nogen som helst form i Parex banka efter udgangen af [...].

| (66) | Parex bankas beregnede tilbagebetaling af hovedstolen af statens indlån og rente er vist i tabel 10.

  Tabel 10


  Parex bankas beregnede tilbagebetaling af hovedstolen af statens indlån og rente








  i mio. LVL |
| --- | --- |
| | Basisscenariet | Det værst tænkelige scenarie |
| Tilbagebetaling af hovedstol på statens indlån | [...] | [...] |
| Tilbagebetaling af rente på statens indlån | [...] | [...] |
| I alt | [...] | [...] |

(66)

Parex bankas beregnede tilbagebetaling af hovedstolen af statens indlån og rente er vist i tabel 10.

Tabel 10

Parex bankas beregnede tilbagebetaling af hovedstolen af statens indlån og rente

i mio. LVL

Basisscenariet

Det værst tænkelige scenarie

Tilbagebetaling af hovedstol på statens indlån

[...]

[...]

Tilbagebetaling af rente på statens indlån

[...]

[...]

I alt

[...]

[...]

| (67) | Redningsstøtten i form af ansvarlig indskudskapital (supplerende kapital) vil blive overført til Citadele banka. Afkastet blev fastsat i den anden og tredje redningsbeslutning (24) på grundlag af Den Europæiske Centralbanks henstillinger af 20. november 2008 om prisfastsættelse af rekapitaliseringsinstrumenter. I december 2009 var den faste rente for den ansvarlige indskudskapital [...] %, og efter februar 2010 blev den hævet til [...] %. |
| --- | --- |

(67)

Redningsstøtten i form af ansvarlig indskudskapital (supplerende kapital) vil blive overført til Citadele banka. Afkastet blev fastsat i den anden og tredje redningsbeslutning (24) på grundlag af Den Europæiske Centralbanks henstillinger af 20. november 2008 om prisfastsættelse af rekapitaliseringsinstrumenter. I december 2009 var den faste rente for den ansvarlige indskudskapital [...] %, og efter februar 2010 blev den hævet til [...] %.

| (68) | Staten vil ikke yde nogen supplerende kapital til Parex banka i forbindelse med eller efter opsplitningen. |
| --- | --- |

(68)

Staten vil ikke yde nogen supplerende kapital til Parex banka i forbindelse med eller efter opsplitningen.

| (69) | Som beskrevet i betragtning (27)-(32), vil visse aktiver blive overført fra Parex banka til Citadele banka, som vil videreføre nogle af Parex bankas aktiviteter, mens ikke-nøgleaktiviteter og misligholdte aktiver vil forblive i Parex banka. Hvad angår værdien af de aktiver, der forbliver i Parex banka, vil et forsigtigt skøn baseret på det værst tænkelige scenarie lande på tab for staten på [200-400] mio. LVL og [50-300] mio. LVL i basisscenariet. Tabene ville svare til ca. [20-50] % af aktivernes bogførte værdi (på 814 mio. LVL) i det værst tænkelige scenarie og ca. [...] % i basisscenariet. Hvis hensættelserne også indregnes, ville diskonteringen af den nominelle værdi af aktiverne være endnu større. |
| --- | --- |

(69)

Som beskrevet i betragtning (27)-(32), vil visse aktiver blive overført fra Parex banka til Citadele banka, som vil videreføre nogle af Parex bankas aktiviteter, mens ikke-nøgleaktiviteter og misligholdte aktiver vil forblive i Parex banka. Hvad angår værdien af de aktiver, der forbliver i Parex banka, vil et forsigtigt skøn baseret på det værst tænkelige scenarie lande på tab for staten på [200-400] mio. LVL og [50-300] mio. LVL i basisscenariet. Tabene ville svare til ca. [20-50] % af aktivernes bogførte værdi (på 814 mio. LVL) i det værst tænkelige scenarie og ca. [...] % i basisscenariet. Hvis hensættelserne også indregnes, ville diskonteringen af den nominelle værdi af aktiverne være endnu større.

| (70) | De respektive overslag over de udestående forpligtelser og statens tabte egenkapital efter realisering af aktiverne i Parex banka er vist i tabel 11.

  Tabel 11


  Udestående forpligtelser og statens tabte egenkapital efter realisering af aktiverne i Parex banka







  mio. LVL |
| --- | --- |
| Basisscenariet |
| Udestående statsindlån | [0-100] |
| Statens rekapitalisering | [...] |
| I alt | [50-300] |
| Det værst tænkelige scenarie |
| Udestående statsindlån | [100-200] |
| Statens rekapitalisering | [...] |
| I alt | [200-400] |

(70)

De respektive overslag over de udestående forpligtelser og statens tabte egenkapital efter realisering af aktiverne i Parex banka er vist i tabel 11.

Tabel 11

Udestående forpligtelser og statens tabte egenkapital efter realisering af aktiverne i Parex banka

mio. LVL

Basisscenariet

Udestående statsindlån

[0-100]

Statens rekapitalisering

[...]

I alt

[50-300]

Det værst tænkelige scenarie

Udestående statsindlån

[100-200]

Statens rekapitalisering

[...]

I alt

[200-400]

2.5.   LETLANDS TILSAGN

| (71) | For at Kommissionen kan konkludere, at omstruktureringsstøtten til Citadele banka og Parex banka er forenelig med det indre marked, fremsendte Letland den 3. september 2010 et dokument med tilsagn til Europa-Kommissionen underskrevet af Letland, Citadele banka og Parex banka, som indeholder tilsagn, der har til formål at sikre fuld gennemførelse af omstruktureringsplanen og begrænsning af den konkurrencefordrejning, der skabes i forbindelse med omstruktureringsstøtte (i det følgende benævnt »tilsagnene«). De vigtigste tilsagn er beskrevet nedenfor. |
| --- | --- |

(71)

For at Kommissionen kan konkludere, at omstruktureringsstøtten til Citadele banka og Parex banka er forenelig med det indre marked, fremsendte Letland den 3. september 2010 et dokument med tilsagn til Europa-Kommissionen underskrevet af Letland, Citadele banka og Parex banka, som indeholder tilsagn, der har til formål at sikre fuld gennemførelse af omstruktureringsplanen og begrænsning af den konkurrencefordrejning, der skabes i forbindelse med omstruktureringsstøtte (i det følgende benævnt »tilsagnene«). De vigtigste tilsagn er beskrevet nedenfor.

2.5.1.   TILSAGN VEDRØRENDE CITADELE BANKA

| (72) | Tilsagn om frasalg af SNG-lånene. Citadele banka skal frasælge eller bevirke frasalg af SNG-lånene inden den [...] til en køber og på salgsbetingelser, der godkendes af Kommissionen. For at gennemføre frasalget skal Citadele banka finde en køber og indgå en endelig købsaftale for salget af SNG-lån senest den [...]. Hvis Citadele banka ikke har indgået en sådan aftale inden denne dato, skal den give frasalgsadministratoren et eksklusivt mandat til at sælge SNG-lånene inden den [...]. |
| --- | --- |

(72)

Tilsagn om frasalg af SNG-lånene. Citadele banka skal frasælge eller bevirke frasalg af SNG-lånene inden den [...] til en køber og på salgsbetingelser, der godkendes af Kommissionen. For at gennemføre frasalget skal Citadele banka finde en køber og indgå en endelig købsaftale for salget af SNG-lån senest den [...]. Hvis Citadele banka ikke har indgået en sådan aftale inden denne dato, skal den give frasalgsadministratoren et eksklusivt mandat til at sælge SNG-lånene inden den [...].

| (73) | Tilsagn om frasalg af formueforvaltningsaktiviteterne. Formueforvaltningsaktiviteterne skal frasælges inden den [...] som en going concern til en køber og på salgsbetingelser, der godkendes af Kommissionen. Til dette formål skal følgende ske senest den [...]:






  a) | Letland skal finde en køber og indgå en endelig bindende salgs- og købsaftale om salget af 100 % af dens kapitalandel i Citadele banka, herunder formueforvaltningsaktiviteterne, eller |
| --- | --- | --- |

(73)

Tilsagn om frasalg af formueforvaltningsaktiviteterne. Formueforvaltningsaktiviteterne skal frasælges inden den [...] som en going concern til en køber og på salgsbetingelser, der godkendes af Kommissionen. Til dette formål skal følgende ske senest den [...]:

a)

Letland skal finde en køber og indgå en endelig bindende salgs- og købsaftale om salget af 100 % af dens kapitalandel i Citadele banka, herunder formueforvaltningsaktiviteterne, eller

| b) | Citadele banka skal finde en køber og indgå en endelig bindende salgs- og købsaftale om salg af formueforvaltningsaktiviteterne uafhængigt af resten af Citadele banka. |
| --- | --- |

b)

Citadele banka skal finde en køber og indgå en endelig bindende salgs- og købsaftale om salg af formueforvaltningsaktiviteterne uafhængigt af resten af Citadele banka.

Hvis formueforvaltningsaktiviteterne ikke frasælges sammen med Citadele banka eller separat inden den [...], skal Citadele banka give frasalgsadministratoren et eksklusivt mandat til at sælge formueforvaltningsaktiviteterne uafhængigt af resten af Citadele banka inden den [...].

| (74) | Opretholdelse af rentabilitet, omsættelighed og konkurrenceevne. Indtil salget af formueforvaltningsaktiviteterne er gennemført, skal Citadele banka opretholde rentabiliteten, omsætteligheden og konkurrenceevnen for aktiviteterne i overensstemmelse med god forretningspraksis og skal så vidt muligt minimere risikoen for tab af konkurrenceevne. |
| --- | --- |

(74)

Opretholdelse af rentabilitet, omsættelighed og konkurrenceevne. Indtil salget af formueforvaltningsaktiviteterne er gennemført, skal Citadele banka opretholde rentabiliteten, omsætteligheden og konkurrenceevnen for aktiviteterne i overensstemmelse med god forretningspraksis og skal så vidt muligt minimere risikoen for tab af konkurrenceevne.

| (75) | Opretholdelse af adskillelsen. Indtil salget af formueforvaltningsaktiviteterne er gennemført, skal Citadele banka holde disse adskilt fra de aktiviteter, den skal beholde, og sikre, at nøglemedarbejderne i dette segment ikke deltager i nogen af de tilbageværende aktiviteter og omvendt. Citadele banka skal udpege en »hold separate manager« til at føre tilsyn med forvaltningen af formueforvaltningsaktiviteterne under tilsyn af den tilsynsførende. Denne »hold separate manager« skal forvalte formueforvaltningsaktiviteterne uafhængigt af forretningen og i forretningens bedste interesse med henblik på at sikre den fortsatte rentabilitet, omsættelighed og konkurrenceevne samt uafhængigheden af de aktiviteter, der skal beholdes i Citadele banka. |
| --- | --- |

(75)

Opretholdelse af adskillelsen. Indtil salget af formueforvaltningsaktiviteterne er gennemført, skal Citadele banka holde disse adskilt fra de aktiviteter, den skal beholde, og sikre, at nøglemedarbejderne i dette segment ikke deltager i nogen af de tilbageværende aktiviteter og omvendt. Citadele banka skal udpege en »hold separate manager« til at føre tilsyn med forvaltningen af formueforvaltningsaktiviteterne under tilsyn af den tilsynsførende. Denne »hold separate manager« skal forvalte formueforvaltningsaktiviteterne uafhængigt af forretningen og i forretningens bedste interesse med henblik på at sikre den fortsatte rentabilitet, omsættelighed og konkurrenceevne samt uafhængigheden af de aktiviteter, der skal beholdes i Citadele banka.

| (76) | Tilsagn om salg af Citadele banka. Letland skal sælge eller bevirke salg af Citadele banka inden den 31. december 2015 til en køber og på salgsbetingelser, der godkendes af Kommissionen. For at gennemføre salget skal Citadele banka finde en køber og indgå en endelig købsaftale for salget af Citadele banka senest den 31. december 2014. For at opfylde dette tilsagn skal Letland sælge alle de aktier, staten direkte eller indirekte ejer (herunder gennem offentlige virksomheder) i Citadele banka. Hvis Letland ikke har indgået en sådan aftale inden den 31. december 2014, skal Letland give frasalgsadministratoren et eksklusivt mandat til at sælge Citadele banka inden den 31. december 2015. |
| --- | --- |

(76)

Tilsagn om salg af Citadele banka. Letland skal sælge eller bevirke salg af Citadele banka inden den 31. december 2015 til en køber og på salgsbetingelser, der godkendes af Kommissionen. For at gennemføre salget skal Citadele banka finde en køber og indgå en endelig købsaftale for salget af Citadele banka senest den 31. december 2014. For at opfylde dette tilsagn skal Letland sælge alle de aktier, staten direkte eller indirekte ejer (herunder gennem offentlige virksomheder) i Citadele banka. Hvis Letland ikke har indgået en sådan aftale inden den 31. december 2014, skal Letland give frasalgsadministratoren et eksklusivt mandat til at sælge Citadele banka inden den 31. december 2015.

| (77) | Lofter på nye udlån og indlån i de baltiske lande. I Letland, Litauen og Estland skal Citadele banka og dens tilknyttede virksomheder begrænse:






  a) | deres nye bruttoudlån med hensyn til mængde og markedsandele i forhold til den samlede låneportefølje i Citadele banka og AB »Citadele« bankas (25) og |
| --- | --- | --- |

(77)

Lofter på nye udlån og indlån i de baltiske lande. I Letland, Litauen og Estland skal Citadele banka og dens tilknyttede virksomheder begrænse:

a)

deres nye bruttoudlån med hensyn til mængde og markedsandele i forhold til den samlede låneportefølje i Citadele banka og AB »Citadele« bankas (25) og

| b) | deres indlån med hensyn til mængde og markedsandele |
| --- | --- |

b)

deres indlån med hensyn til mængde og markedsandele

til de maksimale tilladte beløb, der er angivet i tabel 12-17.

Det lettiske marked

Tabel 12

Udlånslofter i Letland

| | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nye udlån under nøgleaktiviteterne, brutto (mio. LVL) | [28-40] | [115-165] | [120-175] | [130-190] | [145-210] | [160-230] |
| Markedsandel for lån under nøgleaktiviteterne (uden SNG-lån) med hensyn til andel af låneporteføljen i forhold til samlede lån i Letland (%) | [< 5] % | [< 6] % | [< 6] % | [< 6] % | [< 7] % | [< 7] % |
| Nye udlån under privat kapitalforvaltning (PKF) (26) (mio. LVL) | [0-4] | [9-13] | [9,5-14] | [10-15] | [11-17] | [12,5-18] |

2010

2011

2012

2013

2014

2015

Nye udlån under nøgleaktiviteterne, brutto (mio. LVL)

[28-40]

[115-165]

[120-175]

[130-190]

[145-210]

[160-230]

Markedsandel for lån under nøgleaktiviteterne (uden SNG-lån) med hensyn til andel af låneporteføljen i forhold til samlede lån i Letland (%)

[< 5] %

[< 6] %

[< 6] %

[< 6] %

[< 7] %

[< 7] %

Nye udlån under privat kapitalforvaltning (PKF) (26) (mio. LVL)

[0-4]

[9-13]

[9,5-14]

[10-15]

[11-17]

[12,5-18]

Tabel 13

Indlånslofter i Letland

| | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indlån under nøgleaktiviteterne (uden PKF-indlån) (mio. LVL) | [550-790] | [600-860] | [660-950] | [720-1045] | [795-1150] | [875-1260] |
| Markedsandel for indlån under nøgleaktiviteterne (%) | [< 7] % | [< 8] % | [< 8] % | [< 8] % | [< 8] % | [< 8] % |
| PKF-indlån (mio. LVL) | [340-490] | [405-585] | [375-540] | [410-590] | [440-630] | [475-685] |
| Markedsandele for PKF-indlån (%) | [< 5] % | [< 5] % | [< 5] % | [< 5] % | [< 5] % | [< 5] % |

2010

2011

2012

2013

2014

2015

Indlån under nøgleaktiviteterne (uden PKF-indlån) (mio. LVL)

[550-790]

[600-860]

[660-950]

[720-1045]

[795-1150]

[875-1260]

Markedsandel for indlån under nøgleaktiviteterne (%)

[< 7] %

[< 8] %

[< 8] %

[< 8] %

[< 8] %

[< 8] %

PKF-indlån (mio. LVL)

[340-490]

[405-585]

[375-540]

[410-590]

[440-630]

[475-685]

Markedsandele for PKF-indlån (%)

[< 5] %

[< 5] %

[< 5] %

[< 5] %

[< 5] %

[< 5] %

Det litauiske marked

Tabel 14

Udlånslofter i Litauen

| | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nye udlån, brutto (mio. LVL) | [19-27] | [36,5-53] | [40-58] | [44-63] | [48-70] | [53-76] |
| Markedsandel med hensyn til andel af låneportefølje i forhold til samlede udlån i Litauen (%) | [< 2,5] % | [< 2,5] % | [< 2,5] % | [< 3] % | [< 3] % | [< 3] % |

2010

2011

2012

2013

2014

2015

Nye udlån, brutto (mio. LVL)

[19-27]

[36,5-53]

[40-58]

[44-63]

[48-70]

[53-76]

Markedsandel med hensyn til andel af låneportefølje i forhold til samlede udlån i Litauen (%)

[< 2,5] %

[< 2,5] %

[< 2,5] %

[< 3] %

[< 3] %

[< 3] %

Tabel 15

Samlede indlånslofter i Litauen

| | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Samlede indlån (mio. LVL) | [115-170] | [130-185] | [140-205] | [155-225] | [170-245] | [190-270] |
| Markedsandel (%) | [< 3] % | [< 3] % | [< 3] % | [< 4] % | [< 4] % | [< 4] % |

2010

2011

2012

2013

2014

2015

Samlede indlån (mio. LVL)

[115-170]

[130-185]

[140-205]

[155-225]

[170-245]

[190-270]

Markedsandel (%)

[< 3] %

[< 3] %

[< 3] %

[< 4] %

[< 4] %

[< 4] %

Det estiske marked

Tabel 16

Lånelofter i Estland

| | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nye udlån, brutto (mio. LVL) | [3,2-4,6] | [7-10] | [7,6-11] | [8-12] | [9-13] | [10-14] |
| Markedsandel med hensyn til andel af låneportefølje i forhold til samlede udlån i Estland (%) | [< 1,5] % | [< 1,5] % | [< 1,5] % | [< 1,5] % | [< 1,5] % | [< 1,5] % |

2010

2011

2012

2013

2014

2015

Nye udlån, brutto (mio. LVL)

[3,2-4,6]

[7-10]

[7,6-11]

[8-12]

[9-13]

[10-14]

Markedsandel med hensyn til andel af låneportefølje i forhold til samlede udlån i Estland (%)

[< 1,5] %

[< 1,5] %

[< 1,5] %

[< 1,5] %

[< 1,5] %

[< 1,5] %

Tabel 17

Samlede indlånslofter i Estland

| | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Samlede indlån (mio. LVL) | [85-125] | [95-135] | [105-150] | [115-165] | [125-180] | [135-195] |
| Markedsandel (%) | [< 1] % | [< 1,5] % | [< 2,5] % | [< 2,5] % | [< 2,5] % | [< 2,5] % |

2010

2011

2012

2013

2014

2015

Samlede indlån (mio. LVL)

[85-125]

[95-135]

[105-150]

[115-165]

[125-180]

[135-195]

Markedsandel (%)

[< 1] %

[< 1,5] %

[< 2,5] %

[< 2,5] %

[< 2,5] %

[< 2,5] %

| (78) | Indlånslofter for tyske og svenske afdelinger. Citadele banka skal lægge loft over sine indlån i den tyske og svenske afdeling med hensyn til både mængde og de respektive markedsandele til de maksimalt tilladte beløb, der er angivet i tabel 18 og 19.

  Tabel 18


  Samlede indlånslofter for den tyske afdeling | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Samlede indlån (mio. LVL) | [47-69] | [50-75] | [60-85] | [65-90] | [70-100] | [80-110] |
| Markedsandel (%) | [< 0,5] % | [< 0,5] % | [< 0,5] % | [< 0,5] % | [< 0,5] % | [< 0,5] % |

(78)

Indlånslofter for tyske og svenske afdelinger. Citadele banka skal lægge loft over sine indlån i den tyske og svenske afdeling med hensyn til både mængde og de respektive markedsandele til de maksimalt tilladte beløb, der er angivet i tabel 18 og 19.

Tabel 18

Samlede indlånslofter for den tyske afdeling

2010

2011

2012

2013

2014

2015

Samlede indlån (mio. LVL)

[47-69]

[50-75]

[60-85]

[65-90]

[70-100]

[80-110]

Markedsandel (%)

[< 0,5] %

[< 0,5] %

[< 0,5] %

[< 0,5] %

[< 0,5] %

[< 0,5] %

Tabel 19

Samlede indlånslofter for den svenske afdeling

| | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Samlede indlån (mio. LVL) | [35-50] | [40-55] | [40-60] | [45-70] | [50-75] | [55-80] |
| Markedsandel (%) | [< 0,5] % | [< 0,5] % | [< 0,5] % | [< 0,5] % | [< 0,5] % | [< 0,5] % |

2010

2011

2012

2013

2014

2015

Samlede indlån (mio. LVL)

[35-50]

[40-55]

[40-60]

[45-70]

[50-75]

[55-80]

Markedsandel (%)

[< 0,5] %

[< 0,5] %

[< 0,5] %

[< 0,5] %

[< 0,5] %

[< 0,5] %

| (79) | Ingen stigning i antallet af afdelinger: Citadele banka må ikke øge det samlede antal afdelinger. Dette forhindrer dog ikke Citadele banka i at omfordele nogle af sine afdelinger. |
| --- | --- |

(79)

Ingen stigning i antallet af afdelinger: Citadele banka må ikke øge det samlede antal afdelinger. Dette forhindrer dog ikke Citadele banka i at omfordele nogle af sine afdelinger.

| (80) | De tilsagn, der er beskrevet i betragtning (77)-(79), gælder, indtil statsstøtten i form af likviditetsforanstaltninger fra Letland til Citadele banka er tilbagebetalt fuldt ud, og salget af Citadele banka er gennemført, og tidligst frem til den [...]. Hvis formueforvaltningsaktiviteterne sælges uafhængigt af resten af Citadele banka, ophører de lofter vedrørende PKF-lån og -indlån (en del af formueforvaltningsaktiviteterne), der er omtalt i betragtning (77), med at gælde efter gennemførelsen af det separate salg af formueforvaltningsaktiviteterne. |
| --- | --- |

(80)

De tilsagn, der er beskrevet i betragtning (77)-(79), gælder, indtil statsstøtten i form af likviditetsforanstaltninger fra Letland til Citadele banka er tilbagebetalt fuldt ud, og salget af Citadele banka er gennemført, og tidligst frem til den [...]. Hvis formueforvaltningsaktiviteterne sælges uafhængigt af resten af Citadele banka, ophører de lofter vedrørende PKF-lån og -indlån (en del af formueforvaltningsaktiviteterne), der er omtalt i betragtning (77), med at gælde efter gennemførelsen af det separate salg af formueforvaltningsaktiviteterne.

| (81) | Afkast vedrørende overtagelsen af værdiforringede aktiver: Citadele banka skal sikre Letland et afkast på overtagelsen af værdiforringede aktiver op til beløbet for de anslåede tab i det værst tænkelige scenarie, svarende til summen af Letlands likviditetsforanstaltninger, som potentielt vil være tabt, når aktiverne er blevet realiseret ([100-200] mio. LVL), og den anslåede samlede kapital, som skal ydes til Parex banka fra overførselsdatoen ([...] mio. LVL). Afkastet skal omkostningsføres i resultatopgørelsen, dvs. før beregningen af årets resultat. Afkastet skal betales hvert år, hvor Citadele bankas kapitalgrundlag på virksomhedsniveau overstiger 12 %, og hvor kapitalgrundlaget på koncernniveau overstiger 8 %, så længe det pågældende beløb ikke vil give Citadele banka et tab i det pågældende år. Dette tilsagn gælder indtil gennemførelsen af salget af Citadele banka. |
| --- | --- |

(81)

Afkast vedrørende overtagelsen af værdiforringede aktiver: Citadele banka skal sikre Letland et afkast på overtagelsen af værdiforringede aktiver op til beløbet for de anslåede tab i det værst tænkelige scenarie, svarende til summen af Letlands likviditetsforanstaltninger, som potentielt vil være tabt, når aktiverne er blevet realiseret ([100-200] mio. LVL), og den anslåede samlede kapital, som skal ydes til Parex banka fra overførselsdatoen ([...] mio. LVL). Afkastet skal omkostningsføres i resultatopgørelsen, dvs. før beregningen af årets resultat. Afkastet skal betales hvert år, hvor Citadele bankas kapitalgrundlag på virksomhedsniveau overstiger 12 %, og hvor kapitalgrundlaget på koncernniveau overstiger 8 %, så længe det pågældende beløb ikke vil give Citadele banka et tab i det pågældende år. Dette tilsagn gælder indtil gennemførelsen af salget af Citadele banka.

| (82) | Forbud mod erhvervelser. Citadele banka må ikke erhverve hverken finansielle eller ikke-finansielle institutioner, indtil omstruktureringsstøtten i form af likviditetsforanstaltninger fra Letland til Citadele banka er tilbagebetalt fuldt ud, og salget af Citadele banka er gennemført. |
| --- | --- |

(82)

Forbud mod erhvervelser. Citadele banka må ikke erhverve hverken finansielle eller ikke-finansielle institutioner, indtil omstruktureringsstøtten i form af likviditetsforanstaltninger fra Letland til Citadele banka er tilbagebetalt fuldt ud, og salget af Citadele banka er gennemført.

| (83) | Ingen nye SNG-lån. Indtil salget af SNG-lånene er gennemført, må Citadele banka ikke yde nogen nye lån til kunder fra SNG-landene og kunder, hvis endelige modtagere er fra SNG-landene. Citadele banka og dens tilknyttede virksomheder må kun udbetale lån, hvis den formelle lånekontrakt blev underskrevet før overførselsdatoen. Citadele banka må ikke udbetale mere på eksisterende lån bortset fra situationer, hvor dette er nødvendigt for at bevare eller øge muligheden for, at Citadele eller dens tilknyttede virksomheder får udestående lån tilbagebetalt. Desuden må sådanne udbetalinger ikke overstige 2 % af det foregående års låneportefølje. |
| --- | --- |

(83)

Ingen nye SNG-lån. Indtil salget af SNG-lånene er gennemført, må Citadele banka ikke yde nogen nye lån til kunder fra SNG-landene og kunder, hvis endelige modtagere er fra SNG-landene. Citadele banka og dens tilknyttede virksomheder må kun udbetale lån, hvis den formelle lånekontrakt blev underskrevet før overførselsdatoen. Citadele banka må ikke udbetale mere på eksisterende lån bortset fra situationer, hvor dette er nødvendigt for at bevare eller øge muligheden for, at Citadele eller dens tilknyttede virksomheder får udestående lån tilbagebetalt. Desuden må sådanne udbetalinger ikke overstige 2 % af det foregående års låneportefølje.

2.5.2.   TILSAGN VEDRØRENDE PAREX BANKA

| (84) | Ingen nye aktiviteter. Parex banka og dens tilknyttede virksomheder må ikke deltage i nogen ny aktiviteter, som ikke er nødvendige for udførelsen af dens primære opgave, som er forvaltning og derefter salg af aktiver. |
| --- | --- |

(84)

Ingen nye aktiviteter. Parex banka og dens tilknyttede virksomheder må ikke deltage i nogen ny aktiviteter, som ikke er nødvendige for udførelsen af dens primære opgave, som er forvaltning og derefter salg af aktiver.

| (85) | Parex banka og dens tilknyttede virksomheder skal ophøre med følgende:






  a) | ydelse af nye lån til erhvervs- eller privatkunder, herunder leasinglån. Parex banka og dens tilknyttede virksomheder må kun udbetale penge, hvis den formelle lånekontrakt er blevet underskrevet før overførselsdatoen, eller hvor der ikke er nogen nye penge involveret, og lånet skal anvendes til at omstrukturere lån i forbindelse med aktiver til omstrukturering. Parex banka vil kunne udstede nye lån til sine tilknyttede virksomheder for at forvalte tilbagetaget ejendom, der er stillet som sikkerhed. |
| --- | --- | --- |

(85)

Parex banka og dens tilknyttede virksomheder skal ophøre med følgende:

a)

ydelse af nye lån til erhvervs- eller privatkunder, herunder leasinglån. Parex banka og dens tilknyttede virksomheder må kun udbetale penge, hvis den formelle lånekontrakt er blevet underskrevet før overførselsdatoen, eller hvor der ikke er nogen nye penge involveret, og lånet skal anvendes til at omstrukturere lån i forbindelse med aktiver til omstrukturering. Parex banka vil kunne udstede nye lån til sine tilknyttede virksomheder for at forvalte tilbagetaget ejendom, der er stillet som sikkerhed.

| b) | yderligere udbetalinger på eksisterende lån, bortset fra situationer, hvor dette er nødvendigt for at bevare eller øge muligheden for, at Parex banka eller dens tilknyttede virksomheder får udestående lån tilbagebetalt, og hvor en yderligere udbetaling er nødvendig for at finansiere reparationer og forbedringer, som er afgørende for den sikrede ejendoms strukturelle integritet. Desuden må sådanne udbetalinger ikke overstige 5 % af det foregående års låneportefølje. |
| --- | --- |

b)

yderligere udbetalinger på eksisterende lån, bortset fra situationer, hvor dette er nødvendigt for at bevare eller øge muligheden for, at Parex banka eller dens tilknyttede virksomheder får udestående lån tilbagebetalt, og hvor en yderligere udbetaling er nødvendig for at finansiere reparationer og forbedringer, som er afgørende for den sikrede ejendoms strukturelle integritet. Desuden må sådanne udbetalinger ikke overstige 5 % af det foregående års låneportefølje.

| c) | modtagelse af nye indlån fra offentligheden. |
| --- | --- |

c)

modtagelse af nye indlån fra offentligheden.

| (86) | Parex banka og dens tilknyttede virksomheder skal udfase eller frasælge alle leasingaktiviteter inden den [...]. |
| --- | --- |

(86)

Parex banka og dens tilknyttede virksomheder skal udfase eller frasælge alle leasingaktiviteter inden den [...].

| (87) | Det maksimale samlede kapitalbeløb overført direkte eller indirekte til Parex banka fra Letland i nogen som helst form må ikke overstige 218,7 mio. LVL. Letland må hverken direkte eller indirekte indskyde yderligere kapital i nogen som helst form i Parex banka efter den [...]. |
| --- | --- |

(87)

Det maksimale samlede kapitalbeløb overført direkte eller indirekte til Parex banka fra Letland i nogen som helst form må ikke overstige 218,7 mio. LVL. Letland må hverken direkte eller indirekte indskyde yderligere kapital i nogen som helst form i Parex banka efter den [...].

2.5.3.   ANDRE TILSAGN

| (88) | Forbud mod udbetaling af udbytte og kuponrente. Citadele banka, Parex banka og deres tilknyttede virksomheder må ikke udbetale udbytte eller kuponrente på eksisterende kapitalinstrumenter (herunder præferenceaktier, B-aktier og supplerende kapitalinstrumenter) til investorer eller udøve nogen call-optioner i forbindelse dermed, medmindre de er juridisk forpligtet dertil. Dette tilsagn gælder imidlertid ikke for kapital, som Letland direkte eller indirekte ejer, eller for kapital, Citadele banka og Parex banka ejer i deres tilknyttede virksomheder. |
| --- | --- |

(88)

Forbud mod udbetaling af udbytte og kuponrente. Citadele banka, Parex banka og deres tilknyttede virksomheder må ikke udbetale udbytte eller kuponrente på eksisterende kapitalinstrumenter (herunder præferenceaktier, B-aktier og supplerende kapitalinstrumenter) til investorer eller udøve nogen call-optioner i forbindelse dermed, medmindre de er juridisk forpligtet dertil. Dette tilsagn gælder imidlertid ikke for kapital, som Letland direkte eller indirekte ejer, eller for kapital, Citadele banka og Parex banka ejer i deres tilknyttede virksomheder.

| (89) | Ingen omtale af statsstøtte i reklamer. Citadele banka og Parex banka må ikke anvende statsstøtte, statsejerskab eller nogen konkurrencemæssige fordele, som på nogen måde måtte opstår som følge af denne støtte eller dette ejerskab, til reklameformål. |
| --- | --- |

(89)

Ingen omtale af statsstøtte i reklamer. Citadele banka og Parex banka må ikke anvende statsstøtte, statsejerskab eller nogen konkurrencemæssige fordele, som på nogen måde måtte opstår som følge af denne støtte eller dette ejerskab, til reklameformål.

| (90) | De tilsagn, der er beskrevet i betragtning (88)-(89), gælder for Citadele banka, indtil statsstøtten i form af likviditetsforanstaltninger fra Letland til Citadele banka er tilbagebetalt fuldt ud, og salget af Citadele banka er gennemført. |
| --- | --- |

(90)

De tilsagn, der er beskrevet i betragtning (88)-(89), gælder for Citadele banka, indtil statsstøtten i form af likviditetsforanstaltninger fra Letland til Citadele banka er tilbagebetalt fuldt ud, og salget af Citadele banka er gennemført.

| (91) | Opsplitning af Citadele banka og Parex banka: Citadele banka og Parex banka skal være opsplittet fuldt ud senest den 1. august 2011, bortset fra visse it-aktiviteter samt forvaltning og administration af SNG-lånene. Der skal betales et markedsorienteret gebyr for sidstnævnte tjeneste. |
| --- | --- |

(91)

Opsplitning af Citadele banka og Parex banka: Citadele banka og Parex banka skal være opsplittet fuldt ud senest den 1. august 2011, bortset fra visse it-aktiviteter samt forvaltning og administration af SNG-lånene. Der skal betales et markedsorienteret gebyr for sidstnævnte tjeneste.

| (92) | Administratorer. Der skal udpeges en tilsynsførende til at udføre de funktioner, der er beskrevet i afsnit F i tilsagnene. |
| --- | --- |

(92)

Administratorer. Der skal udpeges en tilsynsførende til at udføre de funktioner, der er beskrevet i afsnit F i tilsagnene.

| (93) | Hvis enten Letland eller Citadele banka ikke har indgået en bindende købsaftale én måned før udgangen af de perioder, der er nævnt i betragtning (72), (73) og (76), skal der udpeges en frasalgsadministrator til at udføre de funktioner, der er beskrevet i afsnit F i tilsagnene. |
| --- | --- |

(93)

Hvis enten Letland eller Citadele banka ikke har indgået en bindende købsaftale én måned før udgangen af de perioder, der er nævnt i betragtning (72), (73) og (76), skal der udpeges en frasalgsadministrator til at udføre de funktioner, der er beskrevet i afsnit F i tilsagnene.

| (94) | Administratorerne skal være uafhængige af Citadele banka, Parex banka og Letland, have de nødvendige kvalifikationer til at opfylde mandatet, og må ikke være eller blive udsat for en interessekonflikt. |
| --- | --- |

(94)

Administratorerne skal være uafhængige af Citadele banka, Parex banka og Letland, have de nødvendige kvalifikationer til at opfylde mandatet, og må ikke være eller blive udsat for en interessekonflikt.

| (95) | Kommissionen har skønsbeføjelser til at godkende eller afvise de foreslåede administratorer samt godkende det foreslåede mandat med de ændringer, den finder nødvendige for, at administratorerne kan opfylde deres forpligtelser. |
| --- | --- |

(95)

Kommissionen har skønsbeføjelser til at godkende eller afvise de foreslåede administratorer samt godkende det foreslåede mandat med de ændringer, den finder nødvendige for, at administratorerne kan opfylde deres forpligtelser.

| (96) | Administratoren/administratorerne vil påtage sig de angivne opgaver for at sikre opfyldelse af tilsagnene. Kommissionen kan på eget initiativ eller på anmodning fra administratoren, Letland, Citadele banka eller Parex banka give ordrer eller instruktioner til administratoren for at sikre opfyldelse af de betingelser og forpligtelser, der er beskrevet i denne afgørelse og i tilsagnene. |
| --- | --- |

(96)

Administratoren/administratorerne vil påtage sig de angivne opgaver for at sikre opfyldelse af tilsagnene. Kommissionen kan på eget initiativ eller på anmodning fra administratoren, Letland, Citadele banka eller Parex banka give ordrer eller instruktioner til administratoren for at sikre opfyldelse af de betingelser og forpligtelser, der er beskrevet i denne afgørelse og i tilsagnene.

3.   BEGRUNDELSE FOR AT INDLEDE DEN FORMELLE UNDERSØGELSESPROCEDURE

| (97) | Kommissionen indledte den formelle undersøgelsesprocedure for den første omstruktureringsplan, der blev indsendt den 11. maj 2009 i denne sag, fordi den bl.a. var i tvivl om, hvorvidt den første omstruktureringsplan var tilstrækkelig til at sikre genetablering af bankens rentabilitet på længere sigt uden yderligere statsstøtte. |
| --- | --- |

(97)

Kommissionen indledte den formelle undersøgelsesprocedure for den første omstruktureringsplan, der blev indsendt den 11. maj 2009 i denne sag, fordi den bl.a. var i tvivl om, hvorvidt den første omstruktureringsplan var tilstrækkelig til at sikre genetablering af bankens rentabilitet på længere sigt uden yderligere statsstøtte.

| (98) | Mere specifikt stod det ikke klart, hvordan og hvornår Parex banka igen ville kunne overholde de relevante lovkrav. Den første plan omtalte heller ikke i tilstrækkelig grad de risikofaktorer (herunder eksponeringen for ikke-OECD-låntagere), der blev identificeret i den due diligence-rapport, der blev indsendt med omstruktureringsplanen. Desuden syntes den første plan at være baseret på temmelig optimistiske antagelser vedrørende de fremtidige driftsbetingelser. Kommissionen tvivlede på, hvordan banken ville have kunnet håndtere ophævelsen af restriktionerne på træk af indeståender. Uanset likviditetsbegrænsningerne syntes den første plan at være bygget på en udvidelsesstrategi for alle udlånssegmenter og indeholdt ikke nogen oplysninger om afskaffelse eller væsentlig reduktion af de mere risikoprægede aktiviteter, såsom långivning til personer med store nettoformuer i SNG-landene. Hvad angår de daværende forudsigelser om større indlånsmængder og indlånsskabende aktiviteter, var der tvivl om, hvorvidt planen var realistisk og omkostningseffektiv. Endvidere havde de lettiske myndigheder ikke på daværende tidspunkt fremsendt resultaterne af stresstesten. I beslutningen om at indlede proceduren opfordrede Kommissionen derfor de lettiske myndigheder til at genoverveje den overordnede foreslåede forretningsstrategi for Parex banka. |
| --- | --- |

(98)

Mere specifikt stod det ikke klart, hvordan og hvornår Parex banka igen ville kunne overholde de relevante lovkrav. Den første plan omtalte heller ikke i tilstrækkelig grad de risikofaktorer (herunder eksponeringen for ikke-OECD-låntagere), der blev identificeret i den due diligence-rapport, der blev indsendt med omstruktureringsplanen. Desuden syntes den første plan at være baseret på temmelig optimistiske antagelser vedrørende de fremtidige driftsbetingelser. Kommissionen tvivlede på, hvordan banken ville have kunnet håndtere ophævelsen af restriktionerne på træk af indeståender. Uanset likviditetsbegrænsningerne syntes den første plan at være bygget på en udvidelsesstrategi for alle udlånssegmenter og indeholdt ikke nogen oplysninger om afskaffelse eller væsentlig reduktion af de mere risikoprægede aktiviteter, såsom långivning til personer med store nettoformuer i SNG-landene. Hvad angår de daværende forudsigelser om større indlånsmængder og indlånsskabende aktiviteter, var der tvivl om, hvorvidt planen var realistisk og omkostningseffektiv. Endvidere havde de lettiske myndigheder ikke på daværende tidspunkt fremsendt resultaterne af stresstesten. I beslutningen om at indlede proceduren opfordrede Kommissionen derfor de lettiske myndigheder til at genoverveje den overordnede foreslåede forretningsstrategi for Parex banka.

| (99) | Planen indeholdt en forretningsudvidelsesstrategi, som primært syntes at være bygget på en aggressiv prisfastsættelses- og markedsføringspolitik for at genvinde tabte markedsandele og udnytte bankens konkurrencemæssige fordel fra statsstøtten. Den omfattede imidlertid ikke tilstrækkelige foranstaltninger til begrænsning af konkurrencefordrejninger. |
| --- | --- |

(99)

Planen indeholdt en forretningsudvidelsesstrategi, som primært syntes at være bygget på en aggressiv prisfastsættelses- og markedsføringspolitik for at genvinde tabte markedsandele og udnytte bankens konkurrencemæssige fordel fra statsstøtten. Den omfattede imidlertid ikke tilstrækkelige foranstaltninger til begrænsning af konkurrencefordrejninger.

| (100) | Med hensyn til spørgsmål om byrdefordeling/eget bidrag indeholdt den første plan ikke klare oplysninger om det fulde statsstøttebeløb, som var påkrævet, og Parex bankas eget bidrag. Kommissionen tvivlede på, om den første plan var fokuseret på at begrænse støtten til et minimum. I alle scenarier ville banken, selv ved udgangen af omstruktureringsperioden, fortsat være afhængig af statens likviditetsfaciliteter eller garantier. I denne forbindelse skulle Kommissionen også undersøge nærmere, hvorvidt Parex bankas finansieringsbehov kunne reduceres ved at fokusere mere på nøgleaktiviteter og en yderligere generel reduktion i bankens størrelse. |
| --- | --- |

(100)

Med hensyn til spørgsmål om byrdefordeling/eget bidrag indeholdt den første plan ikke klare oplysninger om det fulde statsstøttebeløb, som var påkrævet, og Parex bankas eget bidrag. Kommissionen tvivlede på, om den første plan var fokuseret på at begrænse støtten til et minimum. I alle scenarier ville banken, selv ved udgangen af omstruktureringsperioden, fortsat være afhængig af statens likviditetsfaciliteter eller garantier. I denne forbindelse skulle Kommissionen også undersøge nærmere, hvorvidt Parex bankas finansieringsbehov kunne reduceres ved at fokusere mere på nøgleaktiviteter og en yderligere generel reduktion i bankens størrelse.

4.   BEMÆRKNINGER FRA INTERESSEREDE PARTER

| (101) | Der blev ikke modtaget nogen bemærkninger fra interesserede tredjeparter inden for fristen med hensyn til beslutningen om at indlede proceduren. |
| --- | --- |

(101)

Der blev ikke modtaget nogen bemærkninger fra interesserede tredjeparter inden for fristen med hensyn til beslutningen om at indlede proceduren.

5.   BEMÆRKNINGER FRA LETLAND

| (102) | Som svar på beslutningen om at indlede proceduren fremsendte de lettiske myndigheder en revideret omstruktureringsplan dateret den 4. september 2009, hvori de agtede at besvare nogle af Kommissionens tvivlsspørgsmål ved at ændre omstruktureringsstrategien for Parex banka. Planens indhold er beskrevet i afsnit 3.2. Efter at den endelige beslutning om opsplitning af Parex banka blev truffet, blev denne plan imidlertid erstattet af den endelige omstruktureringsplan indsendt den 7. juli 2010. |
| --- | --- |

(102)

Som svar på beslutningen om at indlede proceduren fremsendte de lettiske myndigheder en revideret omstruktureringsplan dateret den 4. september 2009, hvori de agtede at besvare nogle af Kommissionens tvivlsspørgsmål ved at ændre omstruktureringsstrategien for Parex banka. Planens indhold er beskrevet i afsnit 3.2. Efter at den endelige beslutning om opsplitning af Parex banka blev truffet, blev denne plan imidlertid erstattet af den endelige omstruktureringsplan indsendt den 7. juli 2010.

6.   ANDRE BEMÆRKNINGER

| (103) | Efter fristens udløb modtog Kommissionen skrivelser dateret den 15. juni og 13. juli 2010 fra de tidligere majoritetsaktionærer i Parex banka. Endvidere modtog Kommissionen skrivelser fra medlemmer af det lettiske parlament dateret den 22. juni og 1. juli 2010. Skrivelserne af 15. juni og 13. juli 2010 vedrørte primært valget mellem at omstrukturere banken ved at udskille enten det »gode« eller det »dårlige«. Skrivelserne af 22. juni og 1. juli fokuserede på de konsekvenser, den valgte strategi for Parex banka og de løbende lovgivningsmæssige initiativer, kan få i betragtning af Letlands retssystem. |
| --- | --- |

(103)

Efter fristens udløb modtog Kommissionen skrivelser dateret den 15. juni og 13. juli 2010 fra de tidligere majoritetsaktionærer i Parex banka. Endvidere modtog Kommissionen skrivelser fra medlemmer af det lettiske parlament dateret den 22. juni og 1. juli 2010. Skrivelserne af 15. juni og 13. juli 2010 vedrørte primært valget mellem at omstrukturere banken ved at udskille enten det »gode« eller det »dårlige«. Skrivelserne af 22. juni og 1. juli fokuserede på de konsekvenser, den valgte strategi for Parex banka og de løbende lovgivningsmæssige initiativer, kan få i betragtning af Letlands retssystem.

| (104) | Kommissionen bemærker, at den, hvor det har været relevant, har inddraget indholdet i disse skrivelser i sin vurdering af den endelige omstruktureringsplan, i det omfang de var relevante og spørgsmålet henhørte under dens kompetence. |
| --- | --- |

(104)

Kommissionen bemærker, at den, hvor det har været relevant, har inddraget indholdet i disse skrivelser i sin vurdering af den endelige omstruktureringsplan, i det omfang de var relevante og spørgsmålet henhørte under dens kompetence.

7.   VURDERING

7.1.   EKSISTENSEN AF STATSSTØTTE

| (105) | Kommissionen skal vurdere, om den pågældende foranstaltning udgør statsstøtte. I henhold til EUF-traktatens artikel 107, stk. 1, er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller vise produktioner, uforenelig med det indre marked, i det omfang den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne. |
| --- | --- |

(105)

Kommissionen skal vurdere, om den pågældende foranstaltning udgør statsstøtte. I henhold til EUF-traktatens artikel 107, stk. 1, er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller vise produktioner, uforenelig med det indre marked, i det omfang den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne.

| (106) | Kommissionen bemærker, at den allerede i den første redningsbeslutning (27) konkluderede, at de redningsforanstaltninger i form af garanti, likviditetsstøtte og rekapitalisering ydet til Parex banka, som blev opretholdt efter opsplitningen af Parex banka i omstruktureringsfasen, udgør statsstøtte. Kommissionen har ingen grund til at ændre sin tidligere vurdering i denne henseende. På samme måde udgør disse foranstaltninger også statsstøtte til Citadele banka, fordi de begunstiger en væsentlig del af den økonomiske virksomhed, som tidligere blev udført af Parex banka, og som videreføres af Citadele banka. |
| --- | --- |

(106)

Kommissionen bemærker, at den allerede i den første redningsbeslutning (27) konkluderede, at de redningsforanstaltninger i form af garanti, likviditetsstøtte og rekapitalisering ydet til Parex banka, som blev opretholdt efter opsplitningen af Parex banka i omstruktureringsfasen, udgør statsstøtte. Kommissionen har ingen grund til at ændre sin tidligere vurdering i denne henseende. På samme måde udgør disse foranstaltninger også statsstøtte til Citadele banka, fordi de begunstiger en væsentlig del af den økonomiske virksomhed, som tidligere blev udført af Parex banka, og som videreføres af Citadele banka.

| (107) | Med hensyn til de støtteforanstaltninger, der er beskrevet i betragtning (63) og (69), gennemfører Letland disse med henblik på omstrukturering af Parex banka, som var og til dels fortsat er involveret i grænseoverskridende og internationale aktiviteter. Citadele banka, som overtager Parex bankas økonomiske aktiviteter, er og vil også fortsat være aktiv på markeder, der er åbne for international konkurrence. Derfor vil en fordel på grund af statsmidler berøre konkurrencen i banksektoren og have en indvirkning på samhandelen i Unionen. Endvidere er de pågældende foranstaltninger selektive, fordi de kun begunstiger Citadele banka og Parex banka og finansieres af statsmidler. I den aktuelle situation med en finanskrise og i lyset af Parex bankas økonomiske vanskeligheder ville en markedsøkonomisk investor ikke have ydet sådanne foranstaltninger på tilsvarende vilkår. |
| --- | --- |

(107)

Med hensyn til de støtteforanstaltninger, der er beskrevet i betragtning (63) og (69), gennemfører Letland disse med henblik på omstrukturering af Parex banka, som var og til dels fortsat er involveret i grænseoverskridende og internationale aktiviteter. Citadele banka, som overtager Parex bankas økonomiske aktiviteter, er og vil også fortsat være aktiv på markeder, der er åbne for international konkurrence. Derfor vil en fordel på grund af statsmidler berøre konkurrencen i banksektoren og have en indvirkning på samhandelen i Unionen. Endvidere er de pågældende foranstaltninger selektive, fordi de kun begunstiger Citadele banka og Parex banka og finansieres af statsmidler. I den aktuelle situation med en finanskrise og i lyset af Parex bankas økonomiske vanskeligheder ville en markedsøkonomisk investor ikke have ydet sådanne foranstaltninger på tilsvarende vilkår.

| (108) | Hvad angår kapitaliseringsforanstaltningerne, vurderes det endvidere, at en markedsøkonomisk investor forventer et afkast, som står i et rimeligt forhold til den risiko, som den pågældende investering synes at indebære. Dette gælder navnlig Citadele banka, som i øjeblikket ikke er kreditvurderet, og som er opstået ud af den kriseramte bank i forbindelse med omstruktureringen. |
| --- | --- |

(108)

Hvad angår kapitaliseringsforanstaltningerne, vurderes det endvidere, at en markedsøkonomisk investor forventer et afkast, som står i et rimeligt forhold til den risiko, som den pågældende investering synes at indebære. Dette gælder navnlig Citadele banka, som i øjeblikket ikke er kreditvurderet, og som er opstået ud af den kriseramte bank i forbindelse med omstruktureringen.

| (109) | Kommissionen mener, at overførslen af aktiver fra Parex banka til Citadele banka, som blev gennemført i forbindelse med udskilning af de »gode« aktiviteter (se betragtning (69)), er overtagelse af værdiforringede aktiver, fordi den nyetablerede bank (Citadele banka) fritages for byrden med potentielle tab på ikke-nøgleaktiver og misligholdte aktiver, som forbliver i Parex banka. Dette giver dermed Citadele banka mulighed for at undgå kapitalforringelse. Derfor giver den pågældende foranstaltning Citadele banka en fordel. |
| --- | --- |

(109)

Kommissionen mener, at overførslen af aktiver fra Parex banka til Citadele banka, som blev gennemført i forbindelse med udskilning af de »gode« aktiviteter (se betragtning (69)), er overtagelse af værdiforringede aktiver, fordi den nyetablerede bank (Citadele banka) fritages for byrden med potentielle tab på ikke-nøgleaktiver og misligholdte aktiver, som forbliver i Parex banka. Dette giver dermed Citadele banka mulighed for at undgå kapitalforringelse. Derfor giver den pågældende foranstaltning Citadele banka en fordel.

| (110) | Overførslen af værdiforringede aktiver er finansieret af statsmidler, idet Letland ifølge den endelige omstruktureringsplan vil yde kapital til Parex banka på op til 218,7 mio. LVL frem til [...], hvilket sammen med de udestående indlån på [100-200] mio. LVL muligvis ikke vil blive tilbagebetalt ved udgangen af den planlagte [...] periode (se tabel 11 ovenfor). |
| --- | --- |

(110)

Overførslen af værdiforringede aktiver er finansieret af statsmidler, idet Letland ifølge den endelige omstruktureringsplan vil yde kapital til Parex banka på op til 218,7 mio. LVL frem til [...], hvilket sammen med de udestående indlån på [100-200] mio. LVL muligvis ikke vil blive tilbagebetalt ved udgangen af den planlagte [...] periode (se tabel 11 ovenfor).

| (111) | I lyset af ovenstående mener Kommissionen, at yderligere rekapitalisering på tidspunktet for opsplitning i form af et kapitalindskud i Citadele banka på 103 mio. LVL og konverteringen af statsindlån og rente på disse indlån i Parex banka ved opsplitningen og derefter (se betragtning (63) ovenfor) og overførslen af værdiforringede aktiver (se betragtning (69) ovenfor) også udgør statsstøtte i henhold til EUF-traktatens artikel 107, stk. 1. |
| --- | --- |

(111)

I lyset af ovenstående mener Kommissionen, at yderligere rekapitalisering på tidspunktet for opsplitning i form af et kapitalindskud i Citadele banka på 103 mio. LVL og konverteringen af statsindlån og rente på disse indlån i Parex banka ved opsplitningen og derefter (se betragtning (63) ovenfor) og overførslen af værdiforringede aktiver (se betragtning (69) ovenfor) også udgør statsstøtte i henhold til EUF-traktatens artikel 107, stk. 1.

7.2.   STØTTENS FORENELIGHED

7.2.1.   RETSGRUNDLAG FOR VURDERINGEN AF STØTTENS FORENELIGHED

| (112) | EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, litra b), giver Kommissionen beføjelse til at betragte støtte som forenelig med det indre marked, hvis den kan »afhjælpe en alvorlig forstyrrelse i en medlemsstats økonomi«. Som allerede beskrevet i beslutningen om at indlede proceduren, mener Kommissionen, at EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, litra b), kan finde anvendelse på denne sag som følge af Parex bankas systemiske relevans, og at de anmeldte støtteforanstaltninger bør vurderes på dette grundlag. |
| --- | --- |

(112)

EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, litra b), giver Kommissionen beføjelse til at betragte støtte som forenelig med det indre marked, hvis den kan »afhjælpe en alvorlig forstyrrelse i en medlemsstats økonomi«. Som allerede beskrevet i beslutningen om at indlede proceduren, mener Kommissionen, at EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, litra b), kan finde anvendelse på denne sag som følge af Parex bankas systemiske relevans, og at de anmeldte støtteforanstaltninger bør vurderes på dette grundlag.

| (113) | På grundlag af de tre meddelelser (28), som blev vedtaget under den aktuelle finanskrise, og som allerede var gældende, da beslutningen blev truffet, blev sagen i beslutningen om at indlede proceduren foreløbigt vurderet i overensstemmelse med principperne i rammebestemmelserne for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder (29) under hensyntagen til den særlige situation affødt af den systemiske krise på finansmarkederne. |
| --- | --- |

(113)

På grundlag af de tre meddelelser (28), som blev vedtaget under den aktuelle finanskrise, og som allerede var gældende, da beslutningen blev truffet, blev sagen i beslutningen om at indlede proceduren foreløbigt vurderet i overensstemmelse med principperne i rammebestemmelserne for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder (29) under hensyntagen til den særlige situation affødt af den systemiske krise på finansmarkederne.

| (114) | Selv om der i beslutningen om at indlede proceduren blev henvist til rammebestemmelserne for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder, har Kommissionen i betragtning 49 i meddelelsen om genoprettelse af rentabiliteten i finanssektoren under den nuværende krise og vurdering af omstruktureringsforanstaltninger på grundlag af statsstøttereglerne (i det følgende benævnt »omstruktureringsmeddelelsen«) (30) præciseret, at den ved vurderingen af omstruktureringsstøtte, den får anmeldt frem til senest den 31. december 2010, vil anvende omstruktureringsmeddelelsen i stedet for rammebestemmelserne for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder. |
| --- | --- |

(114)

Selv om der i beslutningen om at indlede proceduren blev henvist til rammebestemmelserne for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder, har Kommissionen i betragtning 49 i meddelelsen om genoprettelse af rentabiliteten i finanssektoren under den nuværende krise og vurdering af omstruktureringsforanstaltninger på grundlag af statsstøttereglerne (i det følgende benævnt »omstruktureringsmeddelelsen«) (30) præciseret, at den ved vurderingen af omstruktureringsstøtte, den får anmeldt frem til senest den 31. december 2010, vil anvende omstruktureringsmeddelelsen i stedet for rammebestemmelserne for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder.

| (115) | Hvad angår overførslen af værdiforringede aktiver, bør dette også vurderes på grundlag af meddelelsen om behandlingen af værdiforringede aktiver i Fællesskabets banksektor (31) (i det følgende benævnt »meddelelsen om værdiforringede aktiver«). |
| --- | --- |

(115)

Hvad angår overførslen af værdiforringede aktiver, bør dette også vurderes på grundlag af meddelelsen om behandlingen af værdiforringede aktiver i Fællesskabets banksektor (31) (i det følgende benævnt »meddelelsen om værdiforringede aktiver«).

| (116) | Det blev allerede i forbindelse med første redningsbeslutning (hvilket senere bl.a. blev bekræftet i beslutningen om at indlede proceduren) konkluderet, at Parex banka er en kriseramt institution, hvorfor en omfattende omstrukturering af banken var nødvendig. |
| --- | --- |

(116)

Det blev allerede i forbindelse med første redningsbeslutning (hvilket senere bl.a. blev bekræftet i beslutningen om at indlede proceduren) konkluderet, at Parex banka er en kriseramt institution, hvorfor en omfattende omstrukturering af banken var nødvendig.

7.2.2.   FORANSTALTNINGERNES FORENELIGHED MED MEDDELELSEN OM VÆRDIFORRINGEDE AKTIVER

| (117) | Som tidligere påpeget i betragtning (109), (108) og (111), kan transaktionen vedrørende overførsel af aktiverne fra Parex banka til Citadele banka betragtes som overførsel af værdiforringede aktiver. Staten vil overtage en betydelig del af tabene fra ikke-nøgleaktiver og misligholdte aktiver. |
| --- | --- |

(117)

Som tidligere påpeget i betragtning (109), (108) og (111), kan transaktionen vedrørende overførsel af aktiverne fra Parex banka til Citadele banka betragtes som overførsel af værdiforringede aktiver. Staten vil overtage en betydelig del af tabene fra ikke-nøgleaktiver og misligholdte aktiver.

| (118) | De nærmere betingelser for overførsler af værdiforringede aktiver er fastlagt i meddelelsen om værdiforringede aktiver. Ifølge meddelelsens afsnit 5.2 bør overførsel af værdiforringede aktiver sikre fuld gennemsigtighed og åbenhed ex ante og resultere i en overordnet kohærens i byrdefordelingen samt derefter en korrekt værdiansættelse af aktiverne og et korrekt afkast til staten, således at det sikres, at aktionærerne får tilsvarende del i ansvaret, og at konkurrencen ikke fordrejes uforholdsmæssigt. |
| --- | --- |

(118)

De nærmere betingelser for overførsler af værdiforringede aktiver er fastlagt i meddelelsen om værdiforringede aktiver. Ifølge meddelelsens afsnit 5.2 bør overførsel af værdiforringede aktiver sikre fuld gennemsigtighed og åbenhed ex ante og resultere i en overordnet kohærens i byrdefordelingen samt derefter en korrekt værdiansættelse af aktiverne og et korrekt afkast til staten, således at det sikres, at aktionærerne får tilsvarende del i ansvaret, og at konkurrencen ikke fordrejes uforholdsmæssigt.

| (119) | Generelt er det sådan, at hvor denne sag afviger fra lignende transaktioner (32), er det på en positiv måde, eftersom Letland ikke vil finansiere alle tab fra den værdiforringede portefølje. I stedet finansieres der kun op til et maksimalt beløb og i det omfang det er nødvendigt for, at Parex banka kan opfylde kapitalkravet frem til [...]. I scenarier, hvor aktiver opsplittes, og hvor de »gode« aktiviteter udskilles, som det er tilfældet i denne sag bæres tabsbyrden på ikke-nøgleaktiver og misligholdte aktiver også delvist af de tidligere majoritetsaktionærer og de eksisterende minoritetsaktionærer. Denne metode vurderes også positivt i forbindelse med statsstøtte, da den til en vis grad begrænser behovet for en fuld værdiansættelse af værdiforringelsernes størrelse. |
| --- | --- |

(119)

Generelt er det sådan, at hvor denne sag afviger fra lignende transaktioner (32), er det på en positiv måde, eftersom Letland ikke vil finansiere alle tab fra den værdiforringede portefølje. I stedet finansieres der kun op til et maksimalt beløb og i det omfang det er nødvendigt for, at Parex banka kan opfylde kapitalkravet frem til [...]. I scenarier, hvor aktiver opsplittes, og hvor de »gode« aktiviteter udskilles, som det er tilfældet i denne sag bæres tabsbyrden på ikke-nøgleaktiver og misligholdte aktiver også delvist af de tidligere majoritetsaktionærer og de eksisterende minoritetsaktionærer. Denne metode vurderes også positivt i forbindelse med statsstøtte, da den til en vis grad begrænser behovet for en fuld værdiansættelse af værdiforringelsernes størrelse.

| (120) | I henhold til meddelelsen om værdiforringede aktiver bør overførselsprisen og afkastet vurderes. I denne sag står det klart, at den bogførte værdi af de aktiver, der forblev i Parex banka, er højere end markedsværdien og derfor udgør statsstøtte til Citadele banka, som allerede fastslået i betragtning (109)-(111). |
| --- | --- |

(120)

I henhold til meddelelsen om værdiforringede aktiver bør overførselsprisen og afkastet vurderes. I denne sag står det klart, at den bogførte værdi af de aktiver, der forblev i Parex banka, er højere end markedsværdien og derfor udgør statsstøtte til Citadele banka, som allerede fastslået i betragtning (109)-(111).

| (121) | Ifølge afsnit 23 og 41 i meddelelsen om værdiforringede aktiver bør overførselsprisen i forbindelse med foranstaltninger, der går ud på opkøb af aktiver, være baseret på deres reelle økonomiske værdi. I et scenarie, hvor de »gode« aktiviteter udskilles, bør banken i princippet derfor dække forskellen mellem overførselsværdien og den reelle økonomiske værdi. Hvis dette ikke er muligt for at afværge teknisk insolvens skal forskellen udlignes, f.eks. gennem en tilbagebetalingsklausul. |
| --- | --- |

(121)

Ifølge afsnit 23 og 41 i meddelelsen om værdiforringede aktiver bør overførselsprisen i forbindelse med foranstaltninger, der går ud på opkøb af aktiver, være baseret på deres reelle økonomiske værdi. I et scenarie, hvor de »gode« aktiviteter udskilles, bør banken i princippet derfor dække forskellen mellem overførselsværdien og den reelle økonomiske værdi. Hvis dette ikke er muligt for at afværge teknisk insolvens skal forskellen udlignes, f.eks. gennem en tilbagebetalingsklausul.

| (122) | I denne sag og som allerede beskrevet i betragtning (69), ville en forsigtig fremgangsmåde baseret på det værst tænkelige scenarie give staten et tab på [mellem 100 og 400] mio. LVL, mens der ville være tab for staten på [...] mio. LVL i basisscenariet. I lyset af at de fleste lån er sikrede, synes disse værdiansættelser af aktivernes reelle økonomiske værdi i de finansielle prognoser ikke at være for optimistiske. Hvis Citadele banka var i stand til at finansiere disse tab fuldt ud, ville foranstaltningen svare til en overførsel af aktiver til den reelle økonomiske værdi. |
| --- | --- |

(122)

I denne sag og som allerede beskrevet i betragtning (69), ville en forsigtig fremgangsmåde baseret på det værst tænkelige scenarie give staten et tab på [mellem 100 og 400] mio. LVL, mens der ville være tab for staten på [...] mio. LVL i basisscenariet. I lyset af at de fleste lån er sikrede, synes disse værdiansættelser af aktivernes reelle økonomiske værdi i de finansielle prognoser ikke at være for optimistiske. Hvis Citadele banka var i stand til at finansiere disse tab fuldt ud, ville foranstaltningen svare til en overførsel af aktiver til den reelle økonomiske værdi.

| (123) | Endvidere mener Kommissionen, at Citadele banka i overensstemmelse med afsnit 5.2 i meddelelsen om værdiforringede aktiver bør betale et korrekt afkast til staten på hjælpeforanstaltningen i form af overførslen af værdiforringede aktiver. |
| --- | --- |

(123)

Endvidere mener Kommissionen, at Citadele banka i overensstemmelse med afsnit 5.2 i meddelelsen om værdiforringede aktiver bør betale et korrekt afkast til staten på hjælpeforanstaltningen i form af overførslen af værdiforringede aktiver.

| (124) | Opkrævning af et afkast (herunder, hvor det er relevant, tilbagebetaling) tjener et dobbelt formål: at sikre byrdefordeling og lige konkurrencevilkår (dvs. begrænse konkurrencefordrejninger). |
| --- | --- |

(124)

Opkrævning af et afkast (herunder, hvor det er relevant, tilbagebetaling) tjener et dobbelt formål: at sikre byrdefordeling og lige konkurrencevilkår (dvs. begrænse konkurrencefordrejninger).

| (125) | I lyset af den vurderede virkning af overførslen af værdiforringede aktiver og det anslåede resultat for året (se tabel 3 og 4 ovenfor) mener Kommissionen, at Citadele banka ikke vil kunne betale det krævede afkast (herunder fuld tilbagebetaling) for overførslen af værdiforringede aktiver og samtidig genoprette rentabiliteten. Det anslåede resultat bør imidlertid gøre den i stand til at betale noget af det pågældende afkast, når banken igen bliver rentabel og opnår et tilstrækkeligt kapitalgrundlag. |
| --- | --- |

(125)

I lyset af den vurderede virkning af overførslen af værdiforringede aktiver og det anslåede resultat for året (se tabel 3 og 4 ovenfor) mener Kommissionen, at Citadele banka ikke vil kunne betale det krævede afkast (herunder fuld tilbagebetaling) for overførslen af værdiforringede aktiver og samtidig genoprette rentabiliteten. Det anslåede resultat bør imidlertid gøre den i stand til at betale noget af det pågældende afkast, når banken igen bliver rentabel og opnår et tilstrækkeligt kapitalgrundlag.

| (126) | Derfor glæder Kommissionen sig over Letlands tilsagn om, at Citadele banka skal betale afkast til staten på overførslen af værdiforringede aktiver op til beløbet for de anslåede tab i det værst tænkelige scenarie, hvilket er summen af statens indlån, som vil være tabt, når aktiverne er blevet realiseret ([mellem 100 og 200] mio. LVL), og statens rekapitaliseringsforanstaltninger ([...] mio. LVL). Betalingen af afkastet vil blive omkostningsført i resultatopgørelsen, dvs. før beregningen af årets resultat, og skal betales hvert år, hvor Citadele bankas kapitalgrundlag overstiger 12 % op til et beløb, som ikke vil påføre Citadele banka et tab i det relevante år. Dette tilsagn gælder indtil gennemførelsen af salget af Citadele banka (se betragtning (81)). Samlet set finder Kommissionen, at denne mekanisme i videst muligt omfang sikrer et bidrag fra Citadele banka til udgifterne ved [...]. |
| --- | --- |

(126)

Derfor glæder Kommissionen sig over Letlands tilsagn om, at Citadele banka skal betale afkast til staten på overførslen af værdiforringede aktiver op til beløbet for de anslåede tab i det værst tænkelige scenarie, hvilket er summen af statens indlån, som vil være tabt, når aktiverne er blevet realiseret ([mellem 100 og 200] mio. LVL), og statens rekapitaliseringsforanstaltninger ([...] mio. LVL). Betalingen af afkastet vil blive omkostningsført i resultatopgørelsen, dvs. før beregningen af årets resultat, og skal betales hvert år, hvor Citadele bankas kapitalgrundlag overstiger 12 % op til et beløb, som ikke vil påføre Citadele banka et tab i det relevante år. Dette tilsagn gælder indtil gennemførelsen af salget af Citadele banka (se betragtning (81)). Samlet set finder Kommissionen, at denne mekanisme i videst muligt omfang sikrer et bidrag fra Citadele banka til udgifterne ved [...].

| (127) | Eftersom afkastet og tilbagebetalingen imidlertid ikke må nå op det niveau, der er fastlagt i meddelelsen om værdiforringede aktiver, kræves der i punkt 41 i meddelelsen om værdiforringede aktiver en gennemgribende omstrukturering. Denne omstrukturering skal navnlig omfatte en væsentlig reduktion i den kriseramte banks størrelse for at kompensere for, at Citadele banka ikke bærer tabene fuldt ud og ikke betaler et fuldt tilstrækkeligt afkast. |
| --- | --- |

(127)

Eftersom afkastet og tilbagebetalingen imidlertid ikke må nå op det niveau, der er fastlagt i meddelelsen om værdiforringede aktiver, kræves der i punkt 41 i meddelelsen om værdiforringede aktiver en gennemgribende omstrukturering. Denne omstrukturering skal navnlig omfatte en væsentlig reduktion i den kriseramte banks størrelse for at kompensere for, at Citadele banka ikke bærer tabene fuldt ud og ikke betaler et fuldt tilstrækkeligt afkast.

| (128) | For at konkludere, om omstruktureringen er tilstrækkelig, skal denne vurderes i forhold til formålene med afkastet og tilbagebetalingen, dvs. byrdefordeling og begrænsning af konkurrencefordrejninger. Det skal navnlig bestemmes, hvorvidt der er opnået en tilstrækkelig byrdefordeling med andre midler, og hvorvidt konkurrencefordrejningerne er begrænset, ved at vurdere Citadele bankas position på markedet og størrelse. Denne vurdering skal tage hensyn til de andre støtteforanstaltninger, der har begunstiget Parex banka og Citadele banka, og som er beskrevet i det afsnit i denne afgørelse, hvor støtteforanstaltningernes forenelighed med omstruktureringsmeddelelsen analyseres (se betragtning (144) og følgende). |
| --- | --- |

(128)

For at konkludere, om omstruktureringen er tilstrækkelig, skal denne vurderes i forhold til formålene med afkastet og tilbagebetalingen, dvs. byrdefordeling og begrænsning af konkurrencefordrejninger. Det skal navnlig bestemmes, hvorvidt der er opnået en tilstrækkelig byrdefordeling med andre midler, og hvorvidt konkurrencefordrejningerne er begrænset, ved at vurdere Citadele bankas position på markedet og størrelse. Denne vurdering skal tage hensyn til de andre støtteforanstaltninger, der har begunstiget Parex banka og Citadele banka, og som er beskrevet i det afsnit i denne afgørelse, hvor støtteforanstaltningernes forenelighed med omstruktureringsmeddelelsen analyseres (se betragtning (144) og følgende).

| (129) | Efter opsplitningen vil Parex banka være adskilt fra og organisatorisk uafhængig af Citadele banka, som det kræves i afsnit 5.6 i meddelelsen om værdiforringede aktiver. |
| --- | --- |

(129)

Efter opsplitningen vil Parex banka være adskilt fra og organisatorisk uafhængig af Citadele banka, som det kræves i afsnit 5.6 i meddelelsen om værdiforringede aktiver.

| (130) | Kommissionen finder afslutningsvis, at den foreliggende sag er forenelig med meddelelsen om værdiforringede aktiver. |
| --- | --- |

(130)

Kommissionen finder afslutningsvis, at den foreliggende sag er forenelig med meddelelsen om værdiforringede aktiver.

7.2.3.   FORENELIGHED MED OMSTRUKTURERINGSMEDDELELSEN

| (131) | Omstruktureringsmeddelelsen beskriver de statsstøtteregler, der finder anvendelse på omstruktureringen af finansielle institutioner i den aktuelle krise. For at være forenelig med EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, litra b), skal omstruktureringen af en finansiel institution under den aktuelle finanskrise:






  i) | føre til genoprettelse af den langsigtede rentabilitet, |
| --- | --- | --- |

(131)

Omstruktureringsmeddelelsen beskriver de statsstøtteregler, der finder anvendelse på omstruktureringen af finansielle institutioner i den aktuelle krise. For at være forenelig med EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, litra b), skal omstruktureringen af en finansiel institution under den aktuelle finanskrise:

i)

føre til genoprettelse af den langsigtede rentabilitet,

| ii) | omfatte et tilstrækkeligt eget bidrag fra støttemodtageren (byrdefordeling), |
| --- | --- |

ii)

omfatte et tilstrækkeligt eget bidrag fra støttemodtageren (byrdefordeling),

| iii) | indeholde tilstrækkelige foranstaltninger til begrænsning af konkurrencefordrejninger. |
| --- | --- |

iii)

indeholde tilstrækkelige foranstaltninger til begrænsning af konkurrencefordrejninger.

| (132) | I afsnit 2 i omstruktureringsmeddelelsen anføres det, at medlemsstaten skal fremlægge en omfattende og detaljeret omstruktureringsplan baseret på et sammenhængende koncept. Den bør påvise, hvordan banken hurtigst muligt vil genoprette sin langsigtede rentabilitet uden statsstøtte. Planen bør også identificere årsagerne til bankens vanskeligheder og bankens egne svagheder og vise, hvordan de foreslåede omstruktureringsforanstaltninger kan afhjælpe bankens problemer. |
| --- | --- |

(132)

I afsnit 2 i omstruktureringsmeddelelsen anføres det, at medlemsstaten skal fremlægge en omfattende og detaljeret omstruktureringsplan baseret på et sammenhængende koncept. Den bør påvise, hvordan banken hurtigst muligt vil genoprette sin langsigtede rentabilitet uden statsstøtte. Planen bør også identificere årsagerne til bankens vanskeligheder og bankens egne svagheder og vise, hvordan de foreslåede omstruktureringsforanstaltninger kan afhjælpe bankens problemer.

| (133) | I overensstemmelse med kravene i afsnit 11 i omstruktureringsmeddelelsen er Letlands endelige omstruktureringsplan sammenhængende, omfattende og detaljeret. Den indeholder detaljerede oplysninger om forretningsmodellen, de underliggende antagelser og de resulterende finansielle prognoser. I overensstemmelse med meddelelsens afsnit 10 identificerer planen også årsagerne til Parex bankas vanskeligheder, navnlig ledelsens valg af en uhensigtsmæssig forretningsstrategi og nogle meget risikable beslutninger (se afsnit 2.1 og betragtning (38)-(42) i denne afgørelse). De omstruktureringsaktiviteter, som er beskrevet i den endelige plan, identificerer bankens svagheder. På denne måde er spørgsmålene vedrørende den oprindeligt anmeldte omstruktureringsplan, som beskrevet i beslutningen om at indlede proceduren, besvaret i den endelige omstruktureringsplan. |
| --- | --- |

(133)

I overensstemmelse med kravene i afsnit 11 i omstruktureringsmeddelelsen er Letlands endelige omstruktureringsplan sammenhængende, omfattende og detaljeret. Den indeholder detaljerede oplysninger om forretningsmodellen, de underliggende antagelser og de resulterende finansielle prognoser. I overensstemmelse med meddelelsens afsnit 10 identificerer planen også årsagerne til Parex bankas vanskeligheder, navnlig ledelsens valg af en uhensigtsmæssig forretningsstrategi og nogle meget risikable beslutninger (se afsnit 2.1 og betragtning (38)-(42) i denne afgørelse). De omstruktureringsaktiviteter, som er beskrevet i den endelige plan, identificerer bankens svagheder. På denne måde er spørgsmålene vedrørende den oprindeligt anmeldte omstruktureringsplan, som beskrevet i beslutningen om at indlede proceduren, besvaret i den endelige omstruktureringsplan.

| (134) | Mere specifikt vedrørende forretningsmodellens fokus, som var et af de største problemer, der blev fremhævet i beslutningen om at indlede proceduren, vil Citadele banka ifølge den endelige omstruktureringsplan i stedet rette sit fokus mod forretningsaktiviteter i Østersøområdet. Derfor vil Citadele banka koncentrere sig om sine nøgleaktiviteter, mens den vil trække sig ud af de områder, der forværrede bankens finansielle vanskeligheder. Navnlig vurderes det at være positivt, at al SNG-leasing (herunder datterselskaber) og misligholdte SNG-lån forbliver i Parex banka. Med hensyn til de gode SNG-lån har Letland, selv om de blev overført til Citadele banka, givet tilsagn om, at de vil blive frasolgt, og at ingen nye lån vil blive oprettet (se betragtning (72) og (83)). Endvidere vil formueforvaltningsaktiviteterne blive frasolgt enten uafhængigt af Citadele banka inden den [...] eller solgt med Citadele bank, hvis en investor til hele banken findes inden denne dato (se betragtning (73) i denne afgørelse). |
| --- | --- |

(134)

Mere specifikt vedrørende forretningsmodellens fokus, som var et af de største problemer, der blev fremhævet i beslutningen om at indlede proceduren, vil Citadele banka ifølge den endelige omstruktureringsplan i stedet rette sit fokus mod forretningsaktiviteter i Østersøområdet. Derfor vil Citadele banka koncentrere sig om sine nøgleaktiviteter, mens den vil trække sig ud af de områder, der forværrede bankens finansielle vanskeligheder. Navnlig vurderes det at være positivt, at al SNG-leasing (herunder datterselskaber) og misligholdte SNG-lån forbliver i Parex banka. Med hensyn til de gode SNG-lån har Letland, selv om de blev overført til Citadele banka, givet tilsagn om, at de vil blive frasolgt, og at ingen nye lån vil blive oprettet (se betragtning (72) og (83)). Endvidere vil formueforvaltningsaktiviteterne blive frasolgt enten uafhængigt af Citadele banka inden den [...] eller solgt med Citadele bank, hvis en investor til hele banken findes inden denne dato (se betragtning (73) i denne afgørelse).

| (135) | Endvidere vil den nye Citadele banka, som Kommissionen beskrev i beslutningen om at indlede proceduren, blive meget mindre, end Parex banka var før krisen. Den reducerede størrelse skyldes især den opsplitning og det frasalg, der vil blive gennemført. Den aggressive udvikling i udlåns- og indlånsmarkederne, som den første omstruktureringsplan beskriver, er blevet nedjusteret efter et forsigtigt skøn i den endelige omstruktureringsplan og vil blive begrænset ifølge Letlands tilsagn (se betragtning (77) og (78) i denne afgørelse). |
| --- | --- |

(135)

Endvidere vil den nye Citadele banka, som Kommissionen beskrev i beslutningen om at indlede proceduren, blive meget mindre, end Parex banka var før krisen. Den reducerede størrelse skyldes især den opsplitning og det frasalg, der vil blive gennemført. Den aggressive udvikling i udlåns- og indlånsmarkederne, som den første omstruktureringsplan beskriver, er blevet nedjusteret efter et forsigtigt skøn i den endelige omstruktureringsplan og vil blive begrænset ifølge Letlands tilsagn (se betragtning (77) og (78) i denne afgørelse).

| (136) | Ændringerne i ledelsesstil (større aktionærer og bestyrelsesmedlemmer er allerede blevet udskiftet) og virksomhedsledelsen i Citadele banka samt den styrkede risikostyring og -kontrol i banken opfattes alle positivt. Parex banka har allerede nedbragt sine administrative omkostninger med 39 %. Det forventes, at Citadele bankas omkostninger i forhold til indtægterne vil falde til [mellem 35 og 55] % i 2014, primært takket være optimeringen af afdelingsnetværket og personaleudgifterne. |
| --- | --- |

(136)

Ændringerne i ledelsesstil (større aktionærer og bestyrelsesmedlemmer er allerede blevet udskiftet) og virksomhedsledelsen i Citadele banka samt den styrkede risikostyring og -kontrol i banken opfattes alle positivt. Parex banka har allerede nedbragt sine administrative omkostninger med 39 %. Det forventes, at Citadele bankas omkostninger i forhold til indtægterne vil falde til [mellem 35 og 55] % i 2014, primært takket være optimeringen af afdelingsnetværket og personaleudgifterne.

| (137) | Ifølge kravene i afsnit 12-15 i omstruktureringsmeddelelsen bør den endelige omstruktureringsplan også påvise, hvordan banken hurtigst muligt vil genoprette sin langsigtede rentabilitet. Banken bør primært kunne sikre et passende afkast af egenkapitalen, samtidig med at den er i stand til at dække alle sine omkostninger ved normal drift og overholde de relevante tilsynskrav. |
| --- | --- |

(137)

Ifølge kravene i afsnit 12-15 i omstruktureringsmeddelelsen bør den endelige omstruktureringsplan også påvise, hvordan banken hurtigst muligt vil genoprette sin langsigtede rentabilitet. Banken bør primært kunne sikre et passende afkast af egenkapitalen, samtidig med at den er i stand til at dække alle sine omkostninger ved normal drift og overholde de relevante tilsynskrav.

| (138) | For det første indeholder omstruktureringsplanen detaljerede finansielle data og prognoser for perioden 2006-2015 med oplysninger om bankens indtægter, omkostninger, overskud og kapitalposition. Kommissionen mener, at prognoserne for basisscenariet er baseret på rimelige underliggende makroøkonomiske antagelser (de er mindre optimistiske end European Economic Forecast fra foråret 2010). |
| --- | --- |

(138)

For det første indeholder omstruktureringsplanen detaljerede finansielle data og prognoser for perioden 2006-2015 med oplysninger om bankens indtægter, omkostninger, overskud og kapitalposition. Kommissionen mener, at prognoserne for basisscenariet er baseret på rimelige underliggende makroøkonomiske antagelser (de er mindre optimistiske end European Economic Forecast fra foråret 2010).

| (139) | Citadele banka forventer et overskud igen i 2011 og har forbedret sit årsresultat gennem hele omstruktureringsperioden. I 2014 er det planen, at egenkapitalforrentningen skal ligge på [mellem 18 og 28] %, hvilket synes at være et passende afkast under normale markedsvilkår i Letland. Dette ville svare til den historiske egenkapitalforrentning på 28 % i 2006 og på 20 % i 2007. Citadele bankas og koncernens kapitalprocenter ligger langt over minimumskravene ifølge lovgivningen. I lyset af bankens stabile forretningsmodel og Parex bankas tidligere resultater med hensyn til dens nøgleaktiviteter, mener Kommissionen ud fra de foreliggende oplysninger, at de fremlagte prognoser er realistiske. |
| --- | --- |

(139)

Citadele banka forventer et overskud igen i 2011 og har forbedret sit årsresultat gennem hele omstruktureringsperioden. I 2014 er det planen, at egenkapitalforrentningen skal ligge på [mellem 18 og 28] %, hvilket synes at være et passende afkast under normale markedsvilkår i Letland. Dette ville svare til den historiske egenkapitalforrentning på 28 % i 2006 og på 20 % i 2007. Citadele bankas og koncernens kapitalprocenter ligger langt over minimumskravene ifølge lovgivningen. I lyset af bankens stabile forretningsmodel og Parex bankas tidligere resultater med hensyn til dens nøgleaktiviteter, mener Kommissionen ud fra de foreliggende oplysninger, at de fremlagte prognoser er realistiske.

| (140) | For det andet mener Kommissionen i lyset af centralbankens stresstest (se betragtning (45)), at Citadele banka vil kunne modstå et stressscenarie uden at have behov for yderligere støtte. Stressscenariet viser, at banken opfylder kapitalkravene i lovgivningen. Endvidere viser den følsomhedsanalyse, der er anvendt i stresstesten, at en meget svingende økonomi ikke bør bringe bankens rentabilitet i fare. |
| --- | --- |

(140)

For det andet mener Kommissionen i lyset af centralbankens stresstest (se betragtning (45)), at Citadele banka vil kunne modstå et stressscenarie uden at have behov for yderligere støtte. Stressscenariet viser, at banken opfylder kapitalkravene i lovgivningen. Endvidere viser den følsomhedsanalyse, der er anvendt i stresstesten, at en meget svingende økonomi ikke bør bringe bankens rentabilitet i fare.

| (141) | For det tredje vil restriktioner på træk på indeståender ikke gælde for Citadele banka, og alle andre lovkrav vil blive opfyldt. Med hensyn til restriktioner på træk på indeståender har en stor del af de primære indskydere indvilliget i at beholde deres indeståender i banken i en vis periode efter ophævelsen af restriktionerne. Disse indeståender er blevet effektivt overført til Citadele banka (som vist i tabel 2). Endvidere hilser Kommissionen den foreslåede finansieringsmodel med lav risiko velkommen, som i høj grad afhænger af mere langfristet finansiering, hvorved der tages fat om den eksisterende løbetidskløft mellem passiver og aktiver. |
| --- | --- |

(141)

For det tredje vil restriktioner på træk på indeståender ikke gælde for Citadele banka, og alle andre lovkrav vil blive opfyldt. Med hensyn til restriktioner på træk på indeståender har en stor del af de primære indskydere indvilliget i at beholde deres indeståender i banken i en vis periode efter ophævelsen af restriktionerne. Disse indeståender er blevet effektivt overført til Citadele banka (som vist i tabel 2). Endvidere hilser Kommissionen den foreslåede finansieringsmodel med lav risiko velkommen, som i høj grad afhænger af mere langfristet finansiering, hvorved der tages fat om den eksisterende løbetidskløft mellem passiver og aktiver.

| (142) | Endelig fremgår det af planen, at Citadele banka vil tilbagebetale statens likviditetsforanstaltninger inden den 31. december 2012, selv i det værst tænkelige scenarie. Dette fjerner den tvivl, Kommissionen rejste i betragtning 80 i beslutningen om at indlede proceduren, om at banken fortsat ville være afhængig af statens likviditet efter omstruktureringsperioden. Endvidere bemærker Kommissionen, at den kapital på 103 mio. LVL, som staten indskød i Citadele banka på datoen for opsplitningen, vil blive »indløst« i overensstemmelse med Letlands tilsagn om salget af Citadele banka inden den 31. december 2014 (se betragtning (76)). |
| --- | --- |

(142)

Endelig fremgår det af planen, at Citadele banka vil tilbagebetale statens likviditetsforanstaltninger inden den 31. december 2012, selv i det værst tænkelige scenarie. Dette fjerner den tvivl, Kommissionen rejste i betragtning 80 i beslutningen om at indlede proceduren, om at banken fortsat ville være afhængig af statens likviditet efter omstruktureringsperioden. Endvidere bemærker Kommissionen, at den kapital på 103 mio. LVL, som staten indskød i Citadele banka på datoen for opsplitningen, vil blive »indløst« i overensstemmelse med Letlands tilsagn om salget af Citadele banka inden den 31. december 2014 (se betragtning (76)).

| (143) | I lyset af ovenstående mener Kommissionen, at Citadele bankas nye forretningsmodel er rentabel og bæredygtig på lang sigt. Derfor vil den omstrukturerede bank kunne konkurrere på markedet ved egen hjælp i overensstemmelse med de relevante lovkrav, og dens rentabilitet vil ikke være truet, selv ikke under stærkt ændrede rammebetingelser. Derfor mener Kommissionen, at Parex bankas omstruktureringsplan opfylder kravene i omstruktureringsmeddelelsen med hensyn til genoprettelse af bankens langsigtede rentabilitet. |
| --- | --- |

(143)

I lyset af ovenstående mener Kommissionen, at Citadele bankas nye forretningsmodel er rentabel og bæredygtig på lang sigt. Derfor vil den omstrukturerede bank kunne konkurrere på markedet ved egen hjælp i overensstemmelse med de relevante lovkrav, og dens rentabilitet vil ikke være truet, selv ikke under stærkt ændrede rammebetingelser. Derfor mener Kommissionen, at Parex bankas omstruktureringsplan opfylder kravene i omstruktureringsmeddelelsen med hensyn til genoprettelse af bankens langsigtede rentabilitet.

| (144) | Ifølge afsnit 3 i omstruktureringsmeddelelsen skal banker og deres interessenter bidrage så meget som muligt til omstruktureringen for at begrænse støtten til et minimum samt begrænse konkurrencefordrejninger og »moral hazard«. Dette krav betyder, at banker skal bruge deres egne ressourcer til at finansiere omstruktureringen, f.eks. ved at sælge aktiver, mens interessenterne bør absorbere bankens tab, hvor det er muligt. Omstruktureringsstøtte er i henhold til afsnit 23 i omstruktureringsmeddelelsen begrænset til de omkostninger, der er nødvendige for at genoprette rentabiliteten. |
| --- | --- |

(144)

Ifølge afsnit 3 i omstruktureringsmeddelelsen skal banker og deres interessenter bidrage så meget som muligt til omstruktureringen for at begrænse støtten til et minimum samt begrænse konkurrencefordrejninger og »moral hazard«. Dette krav betyder, at banker skal bruge deres egne ressourcer til at finansiere omstruktureringen, f.eks. ved at sælge aktiver, mens interessenterne bør absorbere bankens tab, hvor det er muligt. Omstruktureringsstøtte er i henhold til afsnit 23 i omstruktureringsmeddelelsen begrænset til de omkostninger, der er nødvendige for at genoprette rentabiliteten.

| (145) | Den endelige omstruktureringsplan har i modsætning til den første plan, der blev indsendt den 11. maj 2009, et klart fokus og bevæger sig væk fra den udviklingsstrategi, der oprindeligt blev udstukket for Parex banka. Denne målrettede fremgangsmåde bidrog til at begrænse den nødvendige støtte. I denne forbindelse anses de foreslåede frasalg og nedsættelsen af Citadele bankas balance samt placeringen af Parex banka i [...] alle for positive. Navnlig vil overskuddet fra salget af aktiverne finansiere en del af omstruktureringsomkostningerne og begrænse den nødvendige støtte. Kommissionen fremhæver, at de lettiske myndigheder har givet en detaljeret tidsplan for de planlagte frasalg og indvilliget i at udpege en tilsynsførende og en frasalgsadministrator for at sikre opfyldelse af tilsagnene. Endvidere bemærker Kommissionen med hensyn til bidraget til omstruktureringsomkostningerne gennem interne ressourcer genereret af banken, at banken gennemfører omfattende omkostningsbesparelser. |
| --- | --- |

(145)

Den endelige omstruktureringsplan har i modsætning til den første plan, der blev indsendt den 11. maj 2009, et klart fokus og bevæger sig væk fra den udviklingsstrategi, der oprindeligt blev udstukket for Parex banka. Denne målrettede fremgangsmåde bidrog til at begrænse den nødvendige støtte. I denne forbindelse anses de foreslåede frasalg og nedsættelsen af Citadele bankas balance samt placeringen af Parex banka i [...] alle for positive. Navnlig vil overskuddet fra salget af aktiverne finansiere en del af omstruktureringsomkostningerne og begrænse den nødvendige støtte. Kommissionen fremhæver, at de lettiske myndigheder har givet en detaljeret tidsplan for de planlagte frasalg og indvilliget i at udpege en tilsynsførende og en frasalgsadministrator for at sikre opfyldelse af tilsagnene. Endvidere bemærker Kommissionen med hensyn til bidraget til omstruktureringsomkostningerne gennem interne ressourcer genereret af banken, at banken gennemfører omfattende omkostningsbesparelser.

| (146) | Kommissionen finder, at de foranstaltninger, der allerede er gennemført, og dem, som Letland har givet tilsagn om, sikrer, at der bruges egne midler, og at indehaverne af privat kapital i Parex banka i tilstrækkeligt omfang bidrager til omstruktureringen. |
| --- | --- |

(146)

Kommissionen finder, at de foranstaltninger, der allerede er gennemført, og dem, som Letland har givet tilsagn om, sikrer, at der bruges egne midler, og at indehaverne af privat kapital i Parex banka i tilstrækkeligt omfang bidrager til omstruktureringen.

| (147) | De tidligere majoritetsaktionærers byrde kan påvises ved Letlands overtagelse af alle deres aktier i Parex banka til en symbolsk pris på 2 LVL. De er blevet fjernet, og det kan derfor konkluderes, at de har taget deres del af ansvaret for Parex bankas situation. Ud over fjernelsen af de tidligere majoritetsaktionærer er minoritetsaktionærernes andele blevet udvandet betydeligt som følge af statens og EBRD's rekapitalisering af banken. Deres ejerskab er blevet udvandet fra 15,2 % til 3,7 %, og de vil forblive i Parex banka efter opsplitningen ([...]). Disse foranstaltninger sender et værdifuldt signal mod moral hazard. |
| --- | --- |

(147)

De tidligere majoritetsaktionærers byrde kan påvises ved Letlands overtagelse af alle deres aktier i Parex banka til en symbolsk pris på 2 LVL. De er blevet fjernet, og det kan derfor konkluderes, at de har taget deres del af ansvaret for Parex bankas situation. Ud over fjernelsen af de tidligere majoritetsaktionærer er minoritetsaktionærernes andele blevet udvandet betydeligt som følge af statens og EBRD's rekapitalisering af banken. Deres ejerskab er blevet udvandet fra 15,2 % til 3,7 %, og de vil forblive i Parex banka efter opsplitningen ([...]). Disse foranstaltninger sender et værdifuldt signal mod moral hazard.

| (148) | Endvidere vil de eksisterende aktionærers ansvarlige indskudskapital være efterstillede forpligtelser i Parex banka. Det vurderes ikke, at realiseringen af aktiverne i Parex banka i basisscenariet vil generere et tilstrækkeligt overskud til at dække mere end bankens privilegerede forpligtelser. Da den ansvarlige indskudskapital udløber i perioden 2015-2018, og staten vil kun støtte kapitalen i Parex banka [...], samtidig med, at den modtager et tilstrækkeligt afkast for statens indlån, er det sandsynligt, at ejerne af den ansvarlige indskudskapital vil bære tabet på den kapital, de har investeret [...]. |
| --- | --- |

(148)

Endvidere vil de eksisterende aktionærers ansvarlige indskudskapital være efterstillede forpligtelser i Parex banka. Det vurderes ikke, at realiseringen af aktiverne i Parex banka i basisscenariet vil generere et tilstrækkeligt overskud til at dække mere end bankens privilegerede forpligtelser. Da den ansvarlige indskudskapital udløber i perioden 2015-2018, og staten vil kun støtte kapitalen i Parex banka [...], samtidig med, at den modtager et tilstrækkeligt afkast for statens indlån, er det sandsynligt, at ejerne af den ansvarlige indskudskapital vil bære tabet på den kapital, de har investeret [...].

| (149) | Moral hazard-problemet løses på passende vis gennem bankens tidligere kapitalejeres eget bidrag. Derfor indeholder Parex bankas omstruktureringsplan betingelser for passende byrdefordeling og eget bidrag til omstruktureringen. Den endelige omstruktureringsplan er derfor forenelig med afsnit 3 i omstruktureringsmeddelelsen. |
| --- | --- |

(149)

Moral hazard-problemet løses på passende vis gennem bankens tidligere kapitalejeres eget bidrag. Derfor indeholder Parex bankas omstruktureringsplan betingelser for passende byrdefordeling og eget bidrag til omstruktureringen. Den endelige omstruktureringsplan er derfor forenelig med afsnit 3 i omstruktureringsmeddelelsen.

| (150) | I afsnit 4 i omstruktureringsmeddelelsen kræves det, at omstruktureringsplanen indeholder foranstaltninger til begrænsning af konkurrencefordrejninger og sikring af en konkurrencedygtig banksektor. Endvidere bør disse foranstaltninger sikre, at statsstøtten ikke bruges til at finansiere konkurrencebegrænsende adfærd. |
| --- | --- |

(150)

I afsnit 4 i omstruktureringsmeddelelsen kræves det, at omstruktureringsplanen indeholder foranstaltninger til begrænsning af konkurrencefordrejninger og sikring af en konkurrencedygtig banksektor. Endvidere bør disse foranstaltninger sikre, at statsstøtten ikke bruges til at finansiere konkurrencebegrænsende adfærd.

| (151) | Kommissionen mener, at den pakke foranstaltninger, der indgår i den endelige omstruktureringsplan, udgør en væsentlig forbedring i forhold til den oprindelige omstruktureringsplan, som besvarer de tvivlsspørgsmål, der rejses i beslutningen om at indlede proceduren. I lyset af de betydelige frasalg og markedstærskler samt bankens nedskæringer (se tabel 20) mener Kommissionen, at planen udgør en passende pakke af foranstaltninger, som vil bidrage til at opretholde lige konkurrencevilkår og konkurrencedygtige markeder. Den første strategi i den anmeldte plan, som var baseret på udvidelse af forretningen, og som der i beslutningen om at indlede proceduren blev sat store spørgsmålstegn ved, er blevet ændret, og den endelige omstruktureringsplan er baseret på en væsentlig reduktion af bankens størrelse med hensyn til både balancesum og markedsandele på nøglemarkederne.

  Tabel 20


  Indskrænkning og reduktion af Citadele bankas tilstedeværelse på nøglemarkederne









  Aktiver i Citadele banka i forhold til Parex banka før krisen | Citadele banka ved udgangen af omstruktureringsperioden,
  ultimo 2014
  (inkl. vækst) | Nedsættelse af markedsandelen på nøgleudlånsmarkederne ved udgangen af omstruktureringsperioden
  (inkl. vækst) | Nedsættelse af markedsandelen på indlånsmarkederne (nøgleaktiviteter og formueforvaltningsaktiviteter) ved udgangen af omstruktureringsperioden (inkl. vækst) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Efter opsplitningen: 44 %
  (samlede aktiver reduceres med 1,9 mia. EUR).
  Hvis frasalget af SNG-lån indregnes (ultimo [...]): [35-50] %
  (samlede aktiver reduceres med [1,6-2,3] mia. EUR). | [40-55] % (reduceres med [1,9-2,3] mia. EUR) | Markedsandel før krisen på 11,7 % i forhold til [< 7] % i 2014 (underlagt loft): Markedstilstedeværelse reduceres med [50-60] % | Markedsandel før krisen på 20 % (33) i forhold til [< 13] % (faldende til [< 10] % inden 2015): Markedstilstedeværelse reduceres med [55-65] % |

(151)

Kommissionen mener, at den pakke foranstaltninger, der indgår i den endelige omstruktureringsplan, udgør en væsentlig forbedring i forhold til den oprindelige omstruktureringsplan, som besvarer de tvivlsspørgsmål, der rejses i beslutningen om at indlede proceduren. I lyset af de betydelige frasalg og markedstærskler samt bankens nedskæringer (se tabel 20) mener Kommissionen, at planen udgør en passende pakke af foranstaltninger, som vil bidrage til at opretholde lige konkurrencevilkår og konkurrencedygtige markeder. Den første strategi i den anmeldte plan, som var baseret på udvidelse af forretningen, og som der i beslutningen om at indlede proceduren blev sat store spørgsmålstegn ved, er blevet ændret, og den endelige omstruktureringsplan er baseret på en væsentlig reduktion af bankens størrelse med hensyn til både balancesum og markedsandele på nøglemarkederne.

Tabel 20

Indskrænkning og reduktion af Citadele bankas tilstedeværelse på nøglemarkederne

Aktiver i Citadele banka i forhold til Parex banka før krisen

Citadele banka ved udgangen af omstruktureringsperioden,

ultimo 2014

(inkl. vækst)

Nedsættelse af markedsandelen på nøgleudlånsmarkederne ved udgangen af omstruktureringsperioden

(inkl. vækst)

Nedsættelse af markedsandelen på indlånsmarkederne (nøgleaktiviteter og formueforvaltningsaktiviteter) ved udgangen af omstruktureringsperioden (inkl. vækst)

Efter opsplitningen: 44 %

(samlede aktiver reduceres med 1,9 mia. EUR).

Hvis frasalget af SNG-lån indregnes (ultimo [...]): [35-50] %

(samlede aktiver reduceres med [1,6-2,3] mia. EUR).

[40-55] % (reduceres med [1,9-2,3] mia. EUR)

Markedsandel før krisen på 11,7 % i forhold til [< 7] % i 2014 (underlagt loft): Markedstilstedeværelse reduceres med [50-60] %

Markedsandel før krisen på 20 % (33) i forhold til [< 13] % (faldende til [< 10] % inden 2015): Markedstilstedeværelse reduceres med [55-65] %

| (152) | Omstruktureringen af banken omfatter en betydelig reduktion af bankens tilstedeværelse i nøglemarkedssegmenterne. For det første vil Citadele banka som konsekvens af gennemførelsen af omstruktureringsforanstaltninger reducere sine samlede aktiver med ca. 60 % og sin markedstilstedeværelse på alle nøglemarkeder med mere end 50 % i forhold til Parex banka før krisen. Bankens reducerede markedstilstedeværelse samt de planlagte frasalg vil frigøre de respektive markedssegmenter for konkurrenterne. For det andet, og som allerede nævnt i afsnit 2.5, vil Citadele banka enten blive solgt af Letland inden den 31. december 2014 eller af en frasalgsadministrator inden den 31. december 2015, og formueforvaltningsaktiviteterne vil blive solgt inden den [...] (enten sammen med Citadele banka eller separat), hvilket vil give konkurrenter, som måske har lidt skade, mulighed for at byde på disse aktiviteter. Salget kan betragtes som en foranstaltning til begrænsning af konkurrencefordrejninger. (34) |
| --- | --- |

(152)

Omstruktureringen af banken omfatter en betydelig reduktion af bankens tilstedeværelse i nøglemarkedssegmenterne. For det første vil Citadele banka som konsekvens af gennemførelsen af omstruktureringsforanstaltninger reducere sine samlede aktiver med ca. 60 % og sin markedstilstedeværelse på alle nøglemarkeder med mere end 50 % i forhold til Parex banka før krisen. Bankens reducerede markedstilstedeværelse samt de planlagte frasalg vil frigøre de respektive markedssegmenter for konkurrenterne. For det andet, og som allerede nævnt i afsnit 2.5, vil Citadele banka enten blive solgt af Letland inden den 31. december 2014 eller af en frasalgsadministrator inden den 31. december 2015, og formueforvaltningsaktiviteterne vil blive solgt inden den [...] (enten sammen med Citadele banka eller separat), hvilket vil give konkurrenter, som måske har lidt skade, mulighed for at byde på disse aktiviteter. Salget kan betragtes som en foranstaltning til begrænsning af konkurrencefordrejninger. (34)

| (153) | Foranstaltningerne til begrænsning af konkurrencefordrejninger vurderes at være tilstrækkelige, også på grund af den ret begrænsede absolutte størrelse af banken, som skal omstruktureres (ca. 2,2 mia. EUR). Efter omstruktureringen er det kun bankens nøgleaktiviteter, der vil være tilbage. De vigtigste vil være Citadele bankas tilstedeværelse i Letland, hvis marked allerede er temmelig koncentreret og domineret af en række udenlandske banker. (35) Citadele bankas markedsandel, som er underlagt en tærskel på ca. [4-7] % for lån og [7-10] % for indlån (se betragtning (77)), kan betragtes som en passende reduktion af potentielle konkurrencefordrejninger, når det sammenlignes med markedsandelen på 12 % af udlånsmarkedet og 20 % af indlånsmarkedet før krisen. |
| --- | --- |

(153)

Foranstaltningerne til begrænsning af konkurrencefordrejninger vurderes at være tilstrækkelige, også på grund af den ret begrænsede absolutte størrelse af banken, som skal omstruktureres (ca. 2,2 mia. EUR). Efter omstruktureringen er det kun bankens nøgleaktiviteter, der vil være tilbage. De vigtigste vil være Citadele bankas tilstedeværelse i Letland, hvis marked allerede er temmelig koncentreret og domineret af en række udenlandske banker. (35) Citadele bankas markedsandel, som er underlagt en tærskel på ca. [4-7] % for lån og [7-10] % for indlån (se betragtning (77)), kan betragtes som en passende reduktion af potentielle konkurrencefordrejninger, når det sammenlignes med markedsandelen på 12 % af udlånsmarkedet og 20 % af indlånsmarkedet før krisen.

| (154) | Bankens tilstedeværelse på andre geografiske markeder er begrænset og vil blive underlagt tærskler for yderligere at begrænse potentielle konkurrencefordrejninger, så markedsandelene ikke overstiger [< 4] % på det litauiske udlåns- og indlånsmarked, [< 1,5] % på det estiske udlånsmarked og [< 2,5] % på det estiske indlånsmarked og [< 0,5] % på det svenske og tyske indlånsmarked (se betragtning (77) og (78)). Disse tærskler giver banken begrænset vækst på disse markeder, således at den kan diversificere sine finansieringskilder. Det er vanskeligt i Letlands nuværende makroøkonomiske situation at tiltrække ekstern finansiering. De samlede indlån fra lettiske borgere er væsentligt mindre end den samlede udlånsportefølje i denne medlemsstat. Bankens største konkurrenter modtager finansiering fra deres moderselskaber etableret i udlandet. Derfor accepteres det, at Citadele banka er nødt til at bevare noget af sit finansieringsgrundlag i udlandet (én afdeling i Sverige og én i Tyskland) for at diversificere sit finansieringsgrundlag. I lyset af bankens begrænsede tilstedeværelse på disse markeder og nødvendigheden af diversificeret finansiering for bankens rentabilitet, finder Kommissionen, at de aftalte tærskler på disse markeder er passende. |
| --- | --- |

(154)

Bankens tilstedeværelse på andre geografiske markeder er begrænset og vil blive underlagt tærskler for yderligere at begrænse potentielle konkurrencefordrejninger, så markedsandelene ikke overstiger [< 4] % på det litauiske udlåns- og indlånsmarked, [< 1,5] % på det estiske udlånsmarked og [< 2,5] % på det estiske indlånsmarked og [< 0,5] % på det svenske og tyske indlånsmarked (se betragtning (77) og (78)). Disse tærskler giver banken begrænset vækst på disse markeder, således at den kan diversificere sine finansieringskilder. Det er vanskeligt i Letlands nuværende makroøkonomiske situation at tiltrække ekstern finansiering. De samlede indlån fra lettiske borgere er væsentligt mindre end den samlede udlånsportefølje i denne medlemsstat. Bankens største konkurrenter modtager finansiering fra deres moderselskaber etableret i udlandet. Derfor accepteres det, at Citadele banka er nødt til at bevare noget af sit finansieringsgrundlag i udlandet (én afdeling i Sverige og én i Tyskland) for at diversificere sit finansieringsgrundlag. I lyset af bankens begrænsede tilstedeværelse på disse markeder og nødvendigheden af diversificeret finansiering for bankens rentabilitet, finder Kommissionen, at de aftalte tærskler på disse markeder er passende.

| (155) | Kommissionen hilser også forbuddet mod at reklamere med statsstøtten velkommen, hvilket forhindrer, at Citadele banka kan bruge støtten til konkurrencebegrænsende adfærd, og forbuddet mod køb, hvilket også sikrer, at statsstøtten ikke bruges til at overtage konkurrenter. Endvidere vil Citadele banka ikke øge antallet af afdelinger. |
| --- | --- |

(155)

Kommissionen hilser også forbuddet mod at reklamere med statsstøtten velkommen, hvilket forhindrer, at Citadele banka kan bruge støtten til konkurrencebegrænsende adfærd, og forbuddet mod køb, hvilket også sikrer, at statsstøtten ikke bruges til at overtage konkurrenter. Endvidere vil Citadele banka ikke øge antallet af afdelinger.

| (156) | Efter opsplitningen vil Parex banka og dens datterselskaber være [...] i sin levetid, som forventes at være otte år. Denne periode vurderes at være passende for at kunne gennemføre procedurer for inddrivelse af aktier og frasalg af aktiver, samtidig med at man undgår et brandudsalg. |
| --- | --- |

(156)

Efter opsplitningen vil Parex banka og dens datterselskaber være [...] i sin levetid, som forventes at være otte år. Denne periode vurderes at være passende for at kunne gennemføre procedurer for inddrivelse af aktier og frasalg af aktiver, samtidig med at man undgår et brandudsalg.

| (157) | Selv om Parex banka vil beholde sin banklicens, vil hverken banken eller dens datterselskaber få tilladelse til at udføre andre aktiviteter end dem, der er nødvendige for at forvalte og sælge de tildelte aktiver. Parex banka vil navnlig ophøre med at oprette nye lån og modtage indlån fra offentligheden (se betragtning (84) og (85)). Endvidere vil den udfase eller sælge sine leasingaktiviteter inden den [...]. |
| --- | --- |

(157)

Selv om Parex banka vil beholde sin banklicens, vil hverken banken eller dens datterselskaber få tilladelse til at udføre andre aktiviteter end dem, der er nødvendige for at forvalte og sælge de tildelte aktiver. Parex banka vil navnlig ophøre med at oprette nye lån og modtage indlån fra offentligheden (se betragtning (84) og (85)). Endvidere vil den udfase eller sælge sine leasingaktiviteter inden den [...].

| (158) | Letland har givet tilsagn om at begrænse den yderligere kapital i forhold til tid ([...]) og beløb (op til 218,7 mio. LVL) (se ovenstående betragtning (87)). |
| --- | --- |

(158)

Letland har givet tilsagn om at begrænse den yderligere kapital i forhold til tid ([...]) og beløb (op til 218,7 mio. LVL) (se ovenstående betragtning (87)).

| (159) | I lyset af ovenstående mener Kommissionen, at støtten til Parex banka (efter opsplitningen) er begrænset til det minimumsbeløb, der er nødvendigt for [...], hvorfor uforholdsmæssige konkurrencefordrejninger undgås. |
| --- | --- |

(159)

I lyset af ovenstående mener Kommissionen, at støtten til Parex banka (efter opsplitningen) er begrænset til det minimumsbeløb, der er nødvendigt for [...], hvorfor uforholdsmæssige konkurrencefordrejninger undgås.

| (160) | Foranstaltningernes omfang og art, navnlig de betydelige nedskæringer og reduktionen af markedstilstedeværelsen kombineret med det foreslåede salg inden for en rimelig tidshorisont af Citadele banka og Parex banka, er således tilstrækkelige og passende til at undgå uforholdsmæssige konkurrencefordrejninger. Desuden vil omfanget af omstruktureringen kombineret med salget af Citadele banka være tilstrækkelig til at kompensere for de konkurrencefordrejninger, som eventuelt vil følge af potentielt utilstrækkeligt afkast og utilstrækkelig tilbagebetaling. |
| --- | --- |

(160)

Foranstaltningernes omfang og art, navnlig de betydelige nedskæringer og reduktionen af markedstilstedeværelsen kombineret med det foreslåede salg inden for en rimelig tidshorisont af Citadele banka og Parex banka, er således tilstrækkelige og passende til at undgå uforholdsmæssige konkurrencefordrejninger. Desuden vil omfanget af omstruktureringen kombineret med salget af Citadele banka være tilstrækkelig til at kompensere for de konkurrencefordrejninger, som eventuelt vil følge af potentielt utilstrækkeligt afkast og utilstrækkelig tilbagebetaling.

| (161) | I afsnit 46 i omstruktureringsmeddelelsen kræves det, at medlemsstaten fremsender periodiske detaljerede rapporter, for at Kommissionen kan kontrollere, at omstruktureringsplanen gennemføres korrekt. Derfor gav de lettiske myndigheder tilsagn om hver sjette måned fra datoen for denne afgørelse at fremsende sådanne rapporter til Kommissionen for både Citadele banka og Parex banka. |
| --- | --- |

(161)

I afsnit 46 i omstruktureringsmeddelelsen kræves det, at medlemsstaten fremsender periodiske detaljerede rapporter, for at Kommissionen kan kontrollere, at omstruktureringsplanen gennemføres korrekt. Derfor gav de lettiske myndigheder tilsagn om hver sjette måned fra datoen for denne afgørelse at fremsende sådanne rapporter til Kommissionen for både Citadele banka og Parex banka.

| (162) | Letland har givet tilsagn om at udpege en tilsynsførende, som skal føre tilsyn med opfyldelsen af tilsagnene og fremsende rapporter til Kommissionen. |
| --- | --- |

(162)

Letland har givet tilsagn om at udpege en tilsynsførende, som skal føre tilsyn med opfyldelsen af tilsagnene og fremsende rapporter til Kommissionen.

| (163) | Kommissionen mener, at Parex bankas omstruktureringsplan, som er beskrevet i punkt 2 i denne afgørelse, er forenelig med EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, litra b), og opfylder kravene i omstruktureringsmeddelelsen med hensyn til rentabilitet, byrdefordeling og foranstaltninger til afhjælpning af konkurrencefordrejninger. |
| --- | --- |

(163)

Kommissionen mener, at Parex bankas omstruktureringsplan, som er beskrevet i punkt 2 i denne afgørelse, er forenelig med EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, litra b), og opfylder kravene i omstruktureringsmeddelelsen med hensyn til rentabilitet, byrdefordeling og foranstaltninger til afhjælpning af konkurrencefordrejninger.

| (164) | Letland har undtagelsesvist accepteret, at denne afgørelse vedtages på engelsk — |
| --- | --- |

(164)

Letland har undtagelsesvist accepteret, at denne afgørelse vedtages på engelsk —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Under henvisning til omstruktureringsplanen og Republikken Letlands tilsagn anses den omstruktureringsstøtte, som Letland yder AS Parex banka og AS Citadele banka, for at være forenelig med det indre marked i medfør af artikel 107, stk. 3, litra b), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.

Artikel 2

Denne afgørelse er rettet til Republikken Letland.

Udfærdiget i Bruxelles, den 15. september 2010.

På Kommissionens vegne

Joaquín ALMUNIA

Næstformand

---

(1)  EUT C 239 af 6.10.2009, s. 11.

1

(2)  Kommissionens beslutning af 24. november 2008 i sag NN68/2008, Støtteforanstaltninger for JSC Parex Banka, EUT C 147 af 27.6.2009, s. 1.

2

Støtteforanstaltninger for JSC Parex Banka

(3)  Kommissionens beslutning af 11. februar 2009 i sag NN 3/2009, Ændringer til støtteforanstaltningerne for JSC Parex Banka, EUT C 147 af 27.6.2009, s. 2.

3

Ændringer til støtteforanstaltningerne for JSC Parex Banka

(4)  Kommissionens beslutning af 11. maj 2009 i sag N 189/2009, Ændringer til støtteforanstaltningerne for JSC Parex Banka, EUT C 176 af 29.7.2007, s. 3.

4

Ændringer til støtteforanstaltningerne for JSC Parex Banka

(5)  Kommissionens beslutning af 29. juli 2009 i sag C 26/2009 (ex N 289/2998), Omstruktureringsstøtte til JSC Parex Banka, EUT C 239 af 6.10.2009, s. 11.

5

Omstruktureringsstøtte til JSC Parex Banka

(6)  Ifølge sammenslutningen af lettiske forretningsbanker er de største banker i Letland efter markedsandele (baseret på tal fra slutningen af 2009) følgende: 1. Swedbank 23,0 %; 2. SEB banka 13,7 %; 3. Parex banka n/a; 4. Nordea Bank Finland, Letland-afdelingen, 10,7 %; 5. DnB NORD Banka 8,7 %; 6. Latvian Mortgage and Land Bank 4,8 %; 7. Rietumu Banka 4,6 %; 8. Aizkraukles banka 4,5 %; 9. UniCredit Bank 3,7 %; 10. Latvijas Krājbanka 2,4 %. (Ifølge den lettiske bankforening fremsendte Parex banka ikke nogen data. Dens placering er baseret på tal fra slutningen af 2009).

6

(7)  Efter rekapitaliseringen, som blev godkendt som redningsstøtte, øgede Letland sin andel i Parex banka til ca. 95 %.

7

(8)  Den 28. februar 2010 ejede Letland gennem privatiseringsagenturet 76,63 % af den indbetalte kapital med 71,74 % af stemmerettighederne.

8

(9)  Med »på koncernniveau« forstås Parex banka-virksomhedsgruppen, bestående af et moderselskab, Parex banka, og dets datterselskaber.

9

(10)  Se første, anden og tredje redningsbeslutning.

10

(11)  I beslutningen om at indlede proceduren samt i nogle af de lettiske myndigheders meddelelser bliver »formueforvaltning« kaldt »privat kapitalforvaltning« (se også fodnote 18).

11

(12)  Dele af denne tekst er blevet slettet for ikke at afsløre fortrolige oplysninger. Disse oplysninger er angivet med en række prikker i kantede parenteser eller et interval for at angive en ikke-fortrolig omtrentlig talværdi.

12

(13)  Investeringen i Litauen blev overført ved dagens slutning den 1. august 2010, mens investeringen i AP Anlage & Privatbank AG og indeståender i den tyske afdeling skal overføres fra Parex banka til Citadele banka før den 31. december 2010.

13

(14)  Med undtagelse af lånet til Parex bankas datterselskab SIA Rigas Pirma Garaza (ejer af bygningen, som huser Parex bankas hovedkvarter) på [...] mio. LVL.

14

(15)  Som beskrevet i omstruktureringsplanen af 31. marts, som ændret den 7. juli 2010.

15

(16)  De viste tal for Citadele banka og Parex banka efter opsplitningen stammer fra de lettiske myndigheders skrivelse af 18. august 2010 og omfatter ikke overførslen af investeringen i Litauen, i AP Anlage & Privatbank AG og indeståender i den tyske afdeling fra Parex banka til Citadele banka.

16

Differencen mellem Parex bankas balanceværdi før og efter opsplitningen er forklaret ved den delvise nedskrivning af det udskudte skatteaktiv samt lavere lovpligtige reserver til kapitaliseringen af statens indlån.

(17)  Som beskrevet i skrivelsen af 27. august 2010, er Citadele bankas egenkapital faldet med 4,9 mio. LVL fra den udstedte aktiekapital på 103 mio. LVL som følge af overførslen af en negativ opskrivningsreserve til finansielle aktiver disponible for salg.

17

(18)  Se også fodnote 2 og 12.

18

(19)  Formueforvaltningsaktiviteten omfatter den private kapitalforvaltningssektor i Citadele banka, formueforvaltningsdatterselskaber og AP Anlage & Privatbank AG, Schweiz.

19

(20)  Årsagen til den relativt høje egenkapitalforrentning er, at egenkapitalgrundlaget i det værst tænkelige scenarie er lavere som følge af tab, som reducerer kapitalgrundlaget i de foregående år.

20

(21)  Se første og anden redningsbeslutning.

21

(22)  Statens finansieringsomkostninger for EUR-indlån vil blive fastsat som summen af den korte variable basisrente, som svarer til EURIBOR/EUR mid-swap-renten for de respektive løbetider, og den faste margen beregnes som den gennemsnitlige vægtede kreditrisikomargen over EURIBOR/mid-swap-referencerenten for statskassens lån i forhold til det foregående kalenderhalvår, som repræsenterer den centrale regerings faktiske finansieringsomkostninger. For LVL-indlån vil de blive fastsat som afkastet på de senest udstedte nationale statsgældsbeviser eller statsobligationer. Under alle omstændigheder kan den faste margen ikke være mindre end for bankens seneste offentlige lån: obligationsudstedelser og/eller syndikerede lån gennemført af banken på penge- og kapitalmarkederne (i øjeblikket 3,5 % baseret på den oprindelige marginal over den toårige EUR mid-swap-rente for de obligationer, banken udsteder).

22

(23)  Se den anden redningsbeslutning, betragtning 15.

23

(24)  Se den anden redningsbeslutning, betragtning 38, og den tredje redningsbeslutning, betragtning 13.

24

(25)  Det litauiske datterselskab i Citadele banka.

25

(26)  Se fodnote 14.

26

(27)  Som ændret ved anden og tredje redningsbeslutning.

27

(28)  Se meddelelse fra Kommissionen — Statsstøttereglernes anvendelse på foranstaltninger truffet over for pengeinstitutter i forbindelse med den aktuelle globale finanskrise, EUT C 270 af 25.10.2008, s. 8, meddelelse fra Kommissionen — Rekapitalisering af pengeinstitutter under den aktuelle finanskrise: Støttens begrænsning til det nødvendige minimum og sikkerhedsforanstaltninger mod uforholdsmæssige konkurrencefordrejninger, EUT C 10 af 15.1.2009, s. 2, og meddelelse fra Kommissionen om behandlingen af værdiforringede aktiver i Fællesskabets banksektor, EUT C 72, s. 26.3.2009, s. 1.

28

(29)  EUT C 244 af 1.10.2004, s. 2.

29

(30)  EUT C 195 af 19.8.2009, s. 9.

30

(31)  EUT C 72 af 26.3.2009, s. 1.

31

(32)  Se f.eks. Kommissionens beslutning af 28. oktober 2009 om Det Forenede Kongeriges statsstøtte C 14/08 (ex NN 1/2008) til fordel for Northern Rock, EUT L 112 af 5.5.2010, s. 38.

32

(33)  Pr. 30. april 2008.

33

(34)  Se Kommissionens beslutning af 21. oktober 2008 i C 10/2008, IKB, EUT L 278 af 23.10.2009, s. 32, betragtning 113, Kommissionens beslutning af 3. december 2008 i NN 42/2008, NN 46/2008 og NN/53/A/2008, Fortis Banque & Fortis Banque Luxembourg, betragtning 95, Kommissionens beslutning af 9. juli 2009 i N 344/2009 og N 380/2009, Kaupthing Luxembourg, betragtning 79, Kommissionens afgørelse af 25. januar 2010 i NN 19/2009, Dunfermline, betragtning 126 og 130, og Kommissionens beslutning af 28. oktober 2009 i sag C 14/2008 (ex NN 1/2008), Omstruktureringsstøtte til Northern Rock, EUT L 112 af 5.5.2010, betragtning 162.

34

IKB

Fortis Banque & Fortis Banque Luxembourg

Kaupthing Luxembourg

Dunfermline

Omstruktureringsstøtte til Northern Rock

(35)  Swedbank og SEB står alene for 36 % af markedet. Sammen med Nordea og DnB Nord har de 56 % af bankaktiverne og 63 % af lånene. Kun indlånsmarkedet synes at være mindre koncentreret, idet disse fire banker står for 37 %. Se også fodnote 6.

35

---

| 23.6.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 163/52 |
| --- | --- | --- | --- |

23.6.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 163/52

---

KOMMISSIONENS AFGØRELSE

af 17. juni 2011

om ændring af afgørelse 2006/197/EF for så vidt angår forlængelse af tilladelsen til at markedsføre eksisterende foderstoffer, der er fremstillet af genetisk modificeret 1507-majs (DAS-Ø15Ø7-1), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003

(meddelt under nummer K(2011) 4159)

(Kun den engelske, den franske og den nederlandske udgave er autentiske)

(EØS-relevant tekst)

(2011/365/EU)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 af 22. september 2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (1), særlig artikel 7, stk. 3, og artikel 19, stk. 3, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Kommissionens afgørelse 2006/197/EF af 3. marts 2006 om tilladelse til markedsføring af fødevarer, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret 1507-majs (DAS-Ø15Ø7-1), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (2) indeholder ingen bestemmelser om markedsføring af foderstoffer, der er fremstillet af 1507-majs (DAS-Ø15Ø7-1) (i det følgende benævnt »1507-majs«). |
| --- | --- |

(1)

Kommissionens afgørelse 2006/197/EF af 3. marts 2006 om tilladelse til markedsføring af fødevarer, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret 1507-majs (DAS-Ø15Ø7-1), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (2) indeholder ingen bestemmelser om markedsføring af foderstoffer, der er fremstillet af 1507-majs (DAS-Ø15Ø7-1) (i det følgende benævnt »1507-majs«).

| (2) | Der blev markedsført foder fremstillet af 1507-majs inden anvendelsesdatoen for forordning (EF) nr. 1829/2003, hvilket er blevet meddelt i overensstemmelse med nævnte forordnings artikel 20, stk. 1, litra b). |
| --- | --- |

(2)

Der blev markedsført foder fremstillet af 1507-majs inden anvendelsesdatoen for forordning (EF) nr. 1829/2003, hvilket er blevet meddelt i overensstemmelse med nævnte forordnings artikel 20, stk. 1, litra b).

| (3) | I henhold til artikel 23 i forordning (EF) nr. 1829/2003 indgav Pioneer Overseas Corporation på vegne af Pioneer Hi-bred International og Dow AgroSciences på vegne af Mycogen Seeds i fællesskab en ansøgning den 12. april 2007 om forlængelse af tilladelsen til fortsat at markedsføre eksisterende foderstoffer, der er fremstillet af 1507-majs. |
| --- | --- |

(3)

I henhold til artikel 23 i forordning (EF) nr. 1829/2003 indgav Pioneer Overseas Corporation på vegne af Pioneer Hi-bred International og Dow AgroSciences på vegne af Mycogen Seeds i fællesskab en ansøgning den 12. april 2007 om forlængelse af tilladelsen til fortsat at markedsføre eksisterende foderstoffer, der er fremstillet af 1507-majs.

| (4) | Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA) afgav den 11. juni 2009 en positiv udtalelse i henhold til artikel 18 i forordning (EF) nr. 1829/2003 og konkluderede, at de nye oplysninger, der fremgik af ansøgningen, og gennemgangen af videnskabelig litteratur, der var offentliggjort siden de tidligere videnskabelige udtalelser fra EFSA's gmo-panel om 1507-majs (3), ikke nødvendiggjorde en ændring af de tidligere videnskabelige udtalelser om 1507-majs. EFSA gentog derfor sine tidligere konklusioner om, at 1507-majs ikke kan ventes at få skadelige virkninger for menneskers og dyrs sundhed eller for miljøet i forbindelse med de påtænkte anvendelsesformål. Dette gælder også anvendelse af foderstoffer, der er fremstillet af 1507-majs (4). |
| --- | --- |

(4)

Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA) afgav den 11. juni 2009 en positiv udtalelse i henhold til artikel 18 i forordning (EF) nr. 1829/2003 og konkluderede, at de nye oplysninger, der fremgik af ansøgningen, og gennemgangen af videnskabelig litteratur, der var offentliggjort siden de tidligere videnskabelige udtalelser fra EFSA's gmo-panel om 1507-majs (3), ikke nødvendiggjorde en ændring af de tidligere videnskabelige udtalelser om 1507-majs. EFSA gentog derfor sine tidligere konklusioner om, at 1507-majs ikke kan ventes at få skadelige virkninger for menneskers og dyrs sundhed eller for miljøet i forbindelse med de påtænkte anvendelsesformål. Dette gælder også anvendelse af foderstoffer, der er fremstillet af 1507-majs (4).

| (5) | EFSA tog i sin udtalelse alle de specifikke spørgsmål og problemstillinger i betragtning, som medlemsstaterne havde rejst under den høring af de nationale kompetente myndigheder, der blev gennemført i henhold til artikel 18, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1829/2003. |
| --- | --- |

(5)

EFSA tog i sin udtalelse alle de specifikke spørgsmål og problemstillinger i betragtning, som medlemsstaterne havde rejst under den høring af de nationale kompetente myndigheder, der blev gennemført i henhold til artikel 18, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1829/2003.

| (6) | Ved brev af 21. januar 2010 bekræftede ansøgeren, at han er bekendt med, at en forlængelse af tilladelsen vedrørende eksisterende foderstoffer, der er fremstillet af 1507-majs, ved at udvide anvendelsesområdet for afgørelse 2006/197/EF til også at omfatte sådanne produkter, betyder, at denne produktkategori ville være omfattet af bestemmelserne i nævnte afgørelse. |
| --- | --- |

(6)

Ved brev af 21. januar 2010 bekræftede ansøgeren, at han er bekendt med, at en forlængelse af tilladelsen vedrørende eksisterende foderstoffer, der er fremstillet af 1507-majs, ved at udvide anvendelsesområdet for afgørelse 2006/197/EF til også at omfatte sådanne produkter, betyder, at denne produktkategori ville være omfattet af bestemmelserne i nævnte afgørelse.

| (7) | På grundlag af EFSA's udtalelse synes der ikke at være behov for særlige mærkningsbestemmelser for foderstoffer, der er fremstillet af 1507-majs, ud over de krav, der er fastsat i artikel 25, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1829/2003. |
| --- | --- |

(7)

På grundlag af EFSA's udtalelse synes der ikke at være behov for særlige mærkningsbestemmelser for foderstoffer, der er fremstillet af 1507-majs, ud over de krav, der er fastsat i artikel 25, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1829/2003.

| (8) | EFSA's udtalelse berettiger heller ikke til fastlæggelse af særlige betingelser eller begrænsninger for markedsføringen og/eller særlige betingelser eller begrænsninger for anvendelsen og håndteringen, herunder krav om overvågning efter markedsføringen i forbindelse med foderstoffernes anvendelse, jf. artikel 18, stk. 5, litra e), i forordning (EF) nr. 1829/2003. |
| --- | --- |

(8)

EFSA's udtalelse berettiger heller ikke til fastlæggelse af særlige betingelser eller begrænsninger for markedsføringen og/eller særlige betingelser eller begrænsninger for anvendelsen og håndteringen, herunder krav om overvågning efter markedsføringen i forbindelse med foderstoffernes anvendelse, jf. artikel 18, stk. 5, litra e), i forordning (EF) nr. 1829/2003.

| (9) | Af gennemsigtighedshensyn er ansøgeren blevet hørt om foranstaltningerne i nærværende afgørelse. |
| --- | --- |

(9)

Af gennemsigtighedshensyn er ansøgeren blevet hørt om foranstaltningerne i nærværende afgørelse.

| (10) | På baggrund af ovenstående bør der indrømmes en forlængelse af tilladelsen til at markedsføre eksisterende foderstoffer, der er fremstillet af 1507-majs. |
| --- | --- |

(10)

På baggrund af ovenstående bør der indrømmes en forlængelse af tilladelsen til at markedsføre eksisterende foderstoffer, der er fremstillet af 1507-majs.

| (11) | Da det er almindelig praksis at tillade markedsføring af fødevarer og foderstoffer ved samme afgørelse, bør forlængelsen af tilladelsen til at markedsføre foderstoffer, der er fremstillet af 1507-majs, være omfattet af afgørelse 2006/197/EF. Afgørelse 2006/197/EF bør derfor ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(11)

Da det er almindelig praksis at tillade markedsføring af fødevarer og foderstoffer ved samme afgørelse, bør forlængelsen af tilladelsen til at markedsføre foderstoffer, der er fremstillet af 1507-majs, være omfattet af afgørelse 2006/197/EF. Afgørelse 2006/197/EF bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.

| (12) | Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed afgav ikke udtalelse inden for den tidsfrist, der var fastsat af formanden, og Kommissionen forelagde derfor Rådet et forslag om disse foranstaltninger. Eftersom Rådet på sit møde den 17. marts 2011 ikke kunne nå til enighed ved kvalificeret flertal, hverken for eller imod forslaget, og eftersom Rådet meddelte, at dets behandling af sagen var afsluttet, skal disse foranstaltninger vedtages af Kommissionen — |
| --- | --- |

(12)

Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed afgav ikke udtalelse inden for den tidsfrist, der var fastsat af formanden, og Kommissionen forelagde derfor Rådet et forslag om disse foranstaltninger. Eftersom Rådet på sit møde den 17. marts 2011 ikke kunne nå til enighed ved kvalificeret flertal, hverken for eller imod forslaget, og eftersom Rådet meddelte, at dets behandling af sagen var afsluttet, skal disse foranstaltninger vedtages af Kommissionen —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Ændringer

I afgørelse 2006/197/EF foretages følgende ændringer:

| 1) | Titlen affattes således: |
| --- | --- |

1)

Titlen affattes således:

| 2) | Artikel 1, 2 og 3 i afgørelse 2006/197/EF affattes således:
  »Artikel 1
  Produkter
  Denne afgørelse gælder for fødevarer og fødevareingredienser, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret 1507-majs (Zea mays L.), og for foderstoffer, der er fremstillet af denne majs (i det følgende benævnt »produkterne«).
  Genetisk modificeret 1507-majs (Zea mays L.), som nærmere beskrevet i bilaget til denne afgørelse, har fået tildelt den entydige identifikator DAS-Ø15Ø7-1 i henhold til forordning (EF) nr. 65/2004.
  Artikel 2
  Markedsføring
  Det er tilladt at markedsføre produkterne på de vilkår, der er fastsat i denne afgørelse og i bilaget hertil, jf. artikel 4, stk. 2, og artikel 16, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1829/2003.
  Artikel 3
  Mærkning
  Ved anvendelse af de særlige mærkningskrav i artikel 13, stk. 1, og artikel 25, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1829/2003 er »organismens navn«»majs«.« |
| --- | --- |

2)

Artikel 1, 2 og 3 i afgørelse 2006/197/EF affattes således:

»Artikel 1

Produkter

Denne afgørelse gælder for fødevarer og fødevareingredienser, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret 1507-majs (Zea mays L.), og for foderstoffer, der er fremstillet af denne majs (i det følgende benævnt »produkterne«).

Genetisk modificeret 1507-majs (Zea mays L.), som nærmere beskrevet i bilaget til denne afgørelse, har fået tildelt den entydige identifikator DAS-Ø15Ø7-1 i henhold til forordning (EF) nr. 65/2004.

Artikel 2

Markedsføring

Det er tilladt at markedsføre produkterne på de vilkår, der er fastsat i denne afgørelse og i bilaget hertil, jf. artikel 4, stk. 2, og artikel 16, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1829/2003.

Artikel 3

Mærkning

Ved anvendelse af de særlige mærkningskrav i artikel 13, stk. 1, og artikel 25, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1829/2003 er »organismens navn«»majs«.«

| 3) | I bilaget foretages følgende ændringer:






  a) | Punkt b) affattes således:






  »b) | Produkternes betegnelse og specifikationer:






  i) | fødevarer og fødevareingredienser, der indeholder, består af eller er fremstillet af DAS-Ø15Ø7-1-majs |
| --- | --- | --- | --- | --- |

3)

I bilaget foretages følgende ændringer:

a)

Punkt b) affattes således:

»b)

Produkternes betegnelse og specifikationer:

i)

fødevarer og fødevareingredienser, der indeholder, består af eller er fremstillet af DAS-Ø15Ø7-1-majs

| ii) | foderstoffer, der er fremstillet af DAS-Ø15Ø7-majs
  Den genetisk modificerede DAS-Ø15Ø7-1-majs, som er beskrevet i ansøgningen, er resistent over for europæisk majsborer (Ostrinia nubilalis) og visse andre skadelige sommerfugle og er tolerant over for herbicidet ammoniumglufosinat. Den genetisk modificerede DAS-Ø15Ø7-1-majs indeholder følgende DNA-sekvenser i to kassetter:
  —   Kassette 1: En syntetisk udgave af det trunkerede cry1F-gen afledt af Bacillus thuringiensis subsp. aizawai, der giver resistens over for europæisk majsborer (Ostrinia nubilalis) og visse andre skadelige sommerfugle, reguleret af ubiquitinpromotoren ubiZM1(2), der er afledt af Zea mays L., og ORF25PolyA-terminatoren fra Agrobacterium tumefaciens pTi15955.
  —   Kassette 2: En syntetisk udgave af pat-genet fra Tü494-stammen af Streptomyces viridochromogenes, der giver tolerance over for herbicidet ammoniumglufosinat, reguleret af 35S-promotoren og terminatorsekvenser fra blomkålsmosaikvirus.« |
| --- | --- |

ii)

foderstoffer, der er fremstillet af DAS-Ø15Ø7-majs

Den genetisk modificerede DAS-Ø15Ø7-1-majs, som er beskrevet i ansøgningen, er resistent over for europæisk majsborer (Ostrinia nubilalis) og visse andre skadelige sommerfugle og er tolerant over for herbicidet ammoniumglufosinat. Den genetisk modificerede DAS-Ø15Ø7-1-majs indeholder følgende DNA-sekvenser i to kassetter:

—   Kassette 1: En syntetisk udgave af det trunkerede cry1F-gen afledt af Bacillus thuringiensis subsp. aizawai, der giver resistens over for europæisk majsborer (Ostrinia nubilalis) og visse andre skadelige sommerfugle, reguleret af ubiquitinpromotoren ubiZM1(2), der er afledt af Zea mays L., og ORF25PolyA-terminatoren fra Agrobacterium tumefaciens pTi15955.

—   Kassette 2: En syntetisk udgave af pat-genet fra Tü494-stammen af Streptomyces viridochromogenes, der giver tolerance over for herbicidet ammoniumglufosinat, reguleret af 35S-promotoren og terminatorsekvenser fra blomkålsmosaikvirus.«

| b) | Punkt c) affattes således:
  »c)   Mærkning: | Ingen særlige krav, jf. dog artikel 13, stk. 1, og artikel 25, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1829/2003. |
| --- | --- | --- |

b)

Punkt c) affattes således:

»c)   Mærkning:

Ingen særlige krav, jf. dog artikel 13, stk. 1, og artikel 25, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1829/2003.

| | Ved anvendelse af artikel 13, stk. 1, og artikel 25, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1829/2003 indsættes »majs« som »organismens navn«.« |
| --- | --- |

Ved anvendelse af artikel 13, stk. 1, og artikel 25, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1829/2003 indsættes »majs« som »organismens navn«.«

Artikel 2

Adressater

Denne afgørelse er rettet til:

| a) | Pioneer Overseas Corporation, Avenue des Arts 44, B-1040 Bruxelles, Belgien, og |
| --- | --- |

a)

Pioneer Overseas Corporation, Avenue des Arts 44, B-1040 Bruxelles, Belgien, og

| b) | Dow AgroSciences Europe, European Development Centre, 3 Milton Park, Abingdon, Oxon OX14 4RN, Det Forenede Kongerige. |
| --- | --- |

b)

Dow AgroSciences Europe, European Development Centre, 3 Milton Park, Abingdon, Oxon OX14 4RN, Det Forenede Kongerige.

Udfærdiget i Bruxelles, den 17. juni 2011.

På Kommissionens vegne

John DALLI

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT L 268 af 18.10.2003, s. 1.

1

(2)  EUT L 70 af 9.3.2006, s. 82.

2

(3)  EFSA's udtalelser offentliggjort:

3

| — | den 24. september 2004 om markedsføring af 1507-majs til import og forarbejdning:
  http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question = EFSA-Q-2004-011 |
| --- | --- |

—

den 24. september 2004 om markedsføring af 1507-majs til import og forarbejdning:

http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question = EFSA-Q-2004-011

| — | den 19. januar 2005 om markedsføring af 1507-majs til import, foder og industriel forarbejdning og dyrkning
  http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question = EFSA-Q-2004-072 |
| --- | --- |

—

den 19. januar 2005 om markedsføring af 1507-majs til import, foder og industriel forarbejdning og dyrkning

http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question = EFSA-Q-2004-072

| — | den 19. januar 2005 om markedsføring af 1507-majs til fødevarebrug
  http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question = EFSA-Q-2004-087 |
| --- | --- |

—

den 19. januar 2005 om markedsføring af 1507-majs til fødevarebrug

http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question = EFSA-Q-2004-087

(4)  http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question = EFSA-Q-2007-144

4

---

| 23.6.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 163/55 |
| --- | --- | --- | --- |

23.6.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 163/55

---

KOMMISSIONENS AFGØRELSE

af 17. juni 2011

om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret MON 89034 × MON 88017-majs (MON-89Ø34-3xMON-88Ø17-3), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003

(meddelt under nummer K(2011) 4164)

(Kun den franske og den nederlandske udgave er autentiske)

(EØS-relevant tekst)

(2011/366/EU)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 af 22. september 2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (1), særlig artikel 7, stk. 3, og artikel 19, stk. 3, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Den 6. februar 2007 indgav Monsanto Europe S.A. i henhold til artikel 5 og 17 i forordning (EF) nr. 1829/2003 en ansøgning til Nederlandenes kompetente myndighed om tilladelse til markedsføring af fødevarer, fødevareingredienser og foder, der indeholder, består af eller er fremstillet af MON 89034 × MON 88017-majs (i det følgende benævnt »ansøgningen«). |
| --- | --- |

(1)

Den 6. februar 2007 indgav Monsanto Europe S.A. i henhold til artikel 5 og 17 i forordning (EF) nr. 1829/2003 en ansøgning til Nederlandenes kompetente myndighed om tilladelse til markedsføring af fødevarer, fødevareingredienser og foder, der indeholder, består af eller er fremstillet af MON 89034 × MON 88017-majs (i det følgende benævnt »ansøgningen«).

| (2) | Forslaget vedrører også markedsføring af andre produkter end foder og fødevarer, der indeholder og består af MON 89034 × MON 88017-majs, til samme anvendelsesformål som andre typer majs, dog ikke til dyrkning. I overensstemmelse med artikel 5, stk. 5, og artikel 17, stk. 5, i forordning (EF) nr. 1829/2003 indeholder den således de påkrævede data og oplysninger i henhold til bilag III og IV til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/18/EF af 12. marts 2001 om udsætning i miljøet af genetisk modificerede organismer og om ophævelse af Rådets direktiv 90/220/EØF (2) samt oplysninger og konklusioner vedrørende den risikovurdering, der er gennemført i overensstemmelse med principperne i bilag II til direktiv 2001/18/EF. Ansøgningen indeholder desuden en plan for overvågning af de miljømæssige konsekvenser, jf. bilag VII til direktiv 2001/18/EF. |
| --- | --- |

(2)

Forslaget vedrører også markedsføring af andre produkter end foder og fødevarer, der indeholder og består af MON 89034 × MON 88017-majs, til samme anvendelsesformål som andre typer majs, dog ikke til dyrkning. I overensstemmelse med artikel 5, stk. 5, og artikel 17, stk. 5, i forordning (EF) nr. 1829/2003 indeholder den således de påkrævede data og oplysninger i henhold til bilag III og IV til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/18/EF af 12. marts 2001 om udsætning i miljøet af genetisk modificerede organismer og om ophævelse af Rådets direktiv 90/220/EØF (2) samt oplysninger og konklusioner vedrørende den risikovurdering, der er gennemført i overensstemmelse med principperne i bilag II til direktiv 2001/18/EF. Ansøgningen indeholder desuden en plan for overvågning af de miljømæssige konsekvenser, jf. bilag VII til direktiv 2001/18/EF.

| (3) | Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA) afgav den 30. marts 2010 en positiv udtalelse i henhold til artikel 6 og 18 i forordning (EF) nr. 1829/2003. EFSA mente, at MON 89034 × MON 88017-majs er lige så sikkert som det tilsvarende ikke-genetisk modificerede produkt for så vidt angår de potentielle virkninger for menneskers og dyrs sundhed og for miljøet. EFSA konkluderede derfor, at markedsføringen af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret MON 89034 × MON 88017-majs som beskrevet i ansøgningen, ikke kan formodes at ville have nogen negative virkninger for menneskers eller dyrs sundhed eller for miljøet i forbindelse med det planlagte anvendelsesformål (3). EFSA tog i sin udtalelse alle de specifikke spørgsmål og problemstillinger i betragtning, som medlemsstaterne havde rejst under den høring af de nationale kompetente myndigheder, der blev gennemført i henhold til nævnte forordnings artikel 6, stk. 4, og artikel 18, stk. 4. |
| --- | --- |

(3)

Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA) afgav den 30. marts 2010 en positiv udtalelse i henhold til artikel 6 og 18 i forordning (EF) nr. 1829/2003. EFSA mente, at MON 89034 × MON 88017-majs er lige så sikkert som det tilsvarende ikke-genetisk modificerede produkt for så vidt angår de potentielle virkninger for menneskers og dyrs sundhed og for miljøet. EFSA konkluderede derfor, at markedsføringen af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret MON 89034 × MON 88017-majs som beskrevet i ansøgningen, ikke kan formodes at ville have nogen negative virkninger for menneskers eller dyrs sundhed eller for miljøet i forbindelse med det planlagte anvendelsesformål (3). EFSA tog i sin udtalelse alle de specifikke spørgsmål og problemstillinger i betragtning, som medlemsstaterne havde rejst under den høring af de nationale kompetente myndigheder, der blev gennemført i henhold til nævnte forordnings artikel 6, stk. 4, og artikel 18, stk. 4.

| (4) | I udtalelsen konkluderede EFSA også, at den miljøovervågningsplan, som ansøgeren havde fremlagt, og som bestod af en generel plan for overvågning, stemmer overens med den påtænkte anvendelse af produkterne. |
| --- | --- |

(4)

I udtalelsen konkluderede EFSA også, at den miljøovervågningsplan, som ansøgeren havde fremlagt, og som bestod af en generel plan for overvågning, stemmer overens med den påtænkte anvendelse af produkterne.

| (5) | På baggrund af ovenstående bør produkterne tillades. |
| --- | --- |

(5)

På baggrund af ovenstående bør produkterne tillades.

| (6) | Hver enkelt GMO bør tildeles en entydig identifikator i overensstemmelse med Kommissionens forordning (EF) nr. 65/2004 af 14. januar 2004 om indførelse af et system til fastlæggelse og tildeling af entydige identifikatorer til genetisk modificerede organismer (4). |
| --- | --- |

(6)

Hver enkelt GMO bør tildeles en entydig identifikator i overensstemmelse med Kommissionens forordning (EF) nr. 65/2004 af 14. januar 2004 om indførelse af et system til fastlæggelse og tildeling af entydige identifikatorer til genetisk modificerede organismer (4).

| (7) | På grundlag af EFSA’s udtalelse synes der ikke at være behov for særlige mærkningsbestemmelser for fødevarer, fødevareingredienser og foder, der indeholder, består af eller er fremstillet af MON 89034 × MON 88017-majs, ud over de krav, der er fastsat i artikel 13, stk. 1, og artikel 25, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1829/2003. For at sikre, at anvendelsen af produkterne holdes inden for rammerne af den tilladelse, der gives ved nærværende afgørelse, bør foder og andre produkter end fødevarer og foder, der indeholder eller består af den GMO, der ansøges om tilladelse for, dog forsynes med supplerende mærkning, hvoraf det klart fremgår, at de pågældende produkter ikke må anvendes til dyrkning. |
| --- | --- |

(7)

På grundlag af EFSA’s udtalelse synes der ikke at være behov for særlige mærkningsbestemmelser for fødevarer, fødevareingredienser og foder, der indeholder, består af eller er fremstillet af MON 89034 × MON 88017-majs, ud over de krav, der er fastsat i artikel 13, stk. 1, og artikel 25, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1829/2003. For at sikre, at anvendelsen af produkterne holdes inden for rammerne af den tilladelse, der gives ved nærværende afgørelse, bør foder og andre produkter end fødevarer og foder, der indeholder eller består af den GMO, der ansøges om tilladelse for, dog forsynes med supplerende mærkning, hvoraf det klart fremgår, at de pågældende produkter ikke må anvendes til dyrkning.

| (8) | Ved artikel 4, stk. 6, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1830/2003 af 22. september 2003 om sporbarhed og mærkning af genetisk modificerede organismer og sporbarhed af fødevarer og foder fremstillet af genetisk modificerede organismer og om ændring af direktiv 2001/18/EF (5) er der fastsat mærkningskrav for produkter, der indeholder eller består af GMO'er. I nævnte forordning er der i artikel 4, stk. 1-5, fastsat sporbarhedskrav for produkter, der indeholder eller består af GMO'er, og i artikel 5 for fødevarer og foder, der er fremstillet af GMO'er. |
| --- | --- |

(8)

Ved artikel 4, stk. 6, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1830/2003 af 22. september 2003 om sporbarhed og mærkning af genetisk modificerede organismer og sporbarhed af fødevarer og foder fremstillet af genetisk modificerede organismer og om ændring af direktiv 2001/18/EF (5) er der fastsat mærkningskrav for produkter, der indeholder eller består af GMO'er. I nævnte forordning er der i artikel 4, stk. 1-5, fastsat sporbarhedskrav for produkter, der indeholder eller består af GMO'er, og i artikel 5 for fødevarer og foder, der er fremstillet af GMO'er.

| (9) | Indehaveren af tilladelsen bør forelægge Kommissionen årlige rapporter om gennemførelsen og resultaterne af de aktiviteter, der er beskrevet i planen for overvågning af de miljømæssige konsekvenser. Resultaterne bør forelægges i overensstemmelse med Kommissionens beslutning 2009/770/EF af 13. oktober 2009 om fastlæggelse af standardrapporteringsmodeller til brug ved fremlæggelse af overvågningsresultaterne i forbindelse med udsætning i miljøet af genetisk modificerede organismer, som eller i produkter, med henblik på markedsføring i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/18/EF (6). EFSA’s udtalelse berettiger ikke til fastlæggelse af særlige betingelser eller begrænsninger for markedsføringen og/eller særlige betingelser eller begrænsninger for anvendelsen og håndteringen, herunder krav om overvågning af anvendelsen af fødevarerne og foderstofferne efter markedsføringen, eller særlige betingelser vedrørende beskyttelse af bestemte økosystemer/miljøer og/eller geografiske områder, jf. artikel 6, stk. 5, litra e), og artikel 18, stk. 5, litra e), i forordning (EF) nr. 1829/2003. |
| --- | --- |

(9)

Indehaveren af tilladelsen bør forelægge Kommissionen årlige rapporter om gennemførelsen og resultaterne af de aktiviteter, der er beskrevet i planen for overvågning af de miljømæssige konsekvenser. Resultaterne bør forelægges i overensstemmelse med Kommissionens beslutning 2009/770/EF af 13. oktober 2009 om fastlæggelse af standardrapporteringsmodeller til brug ved fremlæggelse af overvågningsresultaterne i forbindelse med udsætning i miljøet af genetisk modificerede organismer, som eller i produkter, med henblik på markedsføring i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/18/EF (6). EFSA’s udtalelse berettiger ikke til fastlæggelse af særlige betingelser eller begrænsninger for markedsføringen og/eller særlige betingelser eller begrænsninger for anvendelsen og håndteringen, herunder krav om overvågning af anvendelsen af fødevarerne og foderstofferne efter markedsføringen, eller særlige betingelser vedrørende beskyttelse af bestemte økosystemer/miljøer og/eller geografiske områder, jf. artikel 6, stk. 5, litra e), og artikel 18, stk. 5, litra e), i forordning (EF) nr. 1829/2003.

| (10) | Alle relevante oplysninger vedrørende godkendelsen af produkterne bør indføres i fællesskabsregistret over genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer, jf. forordning (EF) nr. 1829/2003. |
| --- | --- |

(10)

Alle relevante oplysninger vedrørende godkendelsen af produkterne bør indføres i fællesskabsregistret over genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer, jf. forordning (EF) nr. 1829/2003.

| (11) | Denne afgørelse skal via Clearingcentret for Biosikkerhed meddeles til parterne i Cartagenaprotokollen om biosikkerhed, knyttet til konventionen om den biologiske mangfoldighed, i henhold til artikel 9, stk. 1, og artikel 15, stk. 2, litra c), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1946/2003 af 15. juli 2003 om grænseoverskridende overførsler af genetisk modificerede organismer (7). |
| --- | --- |

(11)

Denne afgørelse skal via Clearingcentret for Biosikkerhed meddeles til parterne i Cartagenaprotokollen om biosikkerhed, knyttet til konventionen om den biologiske mangfoldighed, i henhold til artikel 9, stk. 1, og artikel 15, stk. 2, litra c), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1946/2003 af 15. juli 2003 om grænseoverskridende overførsler af genetisk modificerede organismer (7).

| (12) | Ansøgeren er blevet hørt om foranstaltningerne i nærværende afgørelse. |
| --- | --- |

(12)

Ansøgeren er blevet hørt om foranstaltningerne i nærværende afgørelse.

| (13) | Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed afgav ikke udtalelse inden for den tidsfrist, der var fastsat af formanden, og Kommissionen forelagde derfor Rådet et forslag om disse foranstaltninger. Eftersom Rådet på sit møde den 17. marts 2011 ikke kunne nå til enighed ved kvalificeret flertal, hverken for eller imod forslaget, og eftersom Rådet meddelte, at dets behandling af sagen var afsluttet, skal disse foranstaltninger vedtages af Kommissionen — |
| --- | --- |

(13)

Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed afgav ikke udtalelse inden for den tidsfrist, der var fastsat af formanden, og Kommissionen forelagde derfor Rådet et forslag om disse foranstaltninger. Eftersom Rådet på sit møde den 17. marts 2011 ikke kunne nå til enighed ved kvalificeret flertal, hverken for eller imod forslaget, og eftersom Rådet meddelte, at dets behandling af sagen var afsluttet, skal disse foranstaltninger vedtages af Kommissionen —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Genetisk modificeret organisme og entydig identifikator

Genetisk modificeret MON 89034 × MON 88017-majs (Zea mays L.), som nærmere beskrevet i litra b) i bilaget til denne afgørelse, tildeles den entydige identifikator MON-89Ø34-3xMON-88Ø17-3 i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 65/2004.

Artikel 2

Tilladelse

Følgende produkter er tilladt, jf. artikel 4, stk. 2, og artikel 16, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1829/2003, på de betingelser, der er fastsat i denne afgørelse:

| a) | fødevarer og fødevareingredienser, der indeholder, består af eller er fremstillet af MON-89Ø34-3xMON-88Ø17-3-majs |
| --- | --- |

a)

fødevarer og fødevareingredienser, der indeholder, består af eller er fremstillet af MON-89Ø34-3xMON-88Ø17-3-majs

| b) | foder, der indeholder, består af eller er fremstillet af MON-89Ø34-3xMON-88Ø17-3-majs |
| --- | --- |

b)

foder, der indeholder, består af eller er fremstillet af MON-89Ø34-3xMON-88Ø17-3-majs

| c) | produkter, bortset fra fødevarer og foder, indeholdende eller bestående af MON-89Ø34-3xMON-88Ø17-3-majs til samme anvendelsesformål som andre typer majs, dog ikke til dyrkning. |
| --- | --- |

c)

produkter, bortset fra fødevarer og foder, indeholdende eller bestående af MON-89Ø34-3xMON-88Ø17-3-majs til samme anvendelsesformål som andre typer majs, dog ikke til dyrkning.

Artikel 3

Mærkning

1.   Ved anvendelse af mærkningskravene i artikel 13, stk. 1, og artikel 25, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1829/2003 samt i artikel 4, stk. 6, i forordning (EF) nr. 1830/2003 indsættes »majs« som »organismens navn«.

2.   Etiketten på produkter, der indeholder eller består af MON-89Ø34-3xMON-88Ø17-3-majs som omhandlet i artikel 2, litra b) og c), samt dokumenter, der ledsager disse produkter, skal indeholde angivelsen »ikke til dyrkning«.

Artikel 4

Overvågning af de miljømæssige konsekvenser

1.   Indehaveren af tilladelsen sikrer, at planen for overvågning af de miljømæssige konsekvenser, jf. litra h) i bilaget, iværksættes og gennemføres.

2.   Indehaveren af tilladelsen forelægger Kommissionen årlige rapporter om gennemførelsen og resultaterne af de aktiviteter, der er beskrevet i overvågningsplanen, i overensstemmelse med beslutning 2009/770/EF.

Artikel 5

Fællesskabsregister

Oplysningerne i bilaget til denne afgørelse indføres i fællesskabsregistret over genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer, jf. artikel 28 i forordning (EF) nr. 1829/2003.

Artikel 6

Indehaver af tilladelsen

Indehaveren af tilladelsen er Monsanto Europe S.A., Belgien, der repræsenterer Monsanto Company, USA.

Artikel 7

Gyldighed

Denne afgørelse finder anvendelse i ti år fra meddelelsesdatoen.

Artikel 8

Adressat

Denne afgørelse er rettet til Monsanto Europe S.A., Avenue de Tervuren 270-272, 1150 Bruxelles, Belgien.

Udfærdiget i Bruxelles, den 17. juni 2011.

På Kommissionens vegne

John DALLI

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT L 268 af 18.10.2003, s. 1.

1

(2)  EFT L 106 af 17.4.2001, s. 1.

2

(3)  http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question = EFSA-Q-2007-056

3

(4)  EUT L 10 af 16.1.2004, s. 5.

4

(5)  EUT L 268 af 18.10.2003, s. 24.

5

(6)  EUT L 275 af 21.10.2009, s. 9.

6

(7)  EUT L 287 af 5.11.2003, s. 1.

7

---

BILAG

a)   Ansøger og indehaver af tilladelsen

| Navn | : | Monsanto Europe S.A. |
| --- | --- | --- |
| Adresse | : | Avenue de Tervuren 270-272, 1150 Bruxelles, Belgien |

Navn

:

Monsanto Europe S.A.

Adresse

:

Avenue de Tervuren 270-272, 1150 Bruxelles, Belgien

På vegne af Monsanto Company, 800 N. Lindbergh Boulevard, St. Louis, Missouri 63167, USA.

b)   Produkternes betegnelse og specifikationer

| 1) | fødevarer og fødevareingredienser, der indeholder, består af eller er fremstillet af MON-89Ø34-3xMON-88Ø17-3-majs |
| --- | --- |

1)

fødevarer og fødevareingredienser, der indeholder, består af eller er fremstillet af MON-89Ø34-3xMON-88Ø17-3-majs

| 2) | foder, der indeholder, består af eller er fremstillet af MON-89Ø34-3xMON-88Ø17-3-majs |
| --- | --- |

2)

foder, der indeholder, består af eller er fremstillet af MON-89Ø34-3xMON-88Ø17-3-majs

| 3) | produkter, bortset fra fødevarer og foder, indeholdende eller bestående af MON-89Ø34-3xMON-88Ø17-3-majs til samme anvendelsesformål som andre typer majs, dog ikke til dyrkning. |
| --- | --- |

3)

produkter, bortset fra fødevarer og foder, indeholdende eller bestående af MON-89Ø34-3xMON-88Ø17-3-majs til samme anvendelsesformål som andre typer majs, dog ikke til dyrkning.

Den genetisk modificerede MON-89Ø34-3xMON-88Ø17-3-majs, som er beskrevet i ansøgningen, er frembragt ved krydsninger mellem majs indeholdende begivenhederne MON-89Ø34-3 og MON-88Ø17-3 og udtrykker proteinerne Cry1A.105 og Cry2Ab2, som giver beskyttelse mod visse skadegørende sommerfugle, proteinet Cry3Bb1, som giver beskyttelse mod visse skadegørende billelarver, og proteinet CP4 EPSPS, som giver tolerance over for herbicidet glyphosat.

c)   Mærkning

| 1) | Ved anvendelse af mærkningskravene i artikel 13, stk. 1, og artikel 25, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1829/2003 samt i artikel 4, stk. 6, i forordning (EF) nr. 1830/2003 indsættes »majs« som »organismens navn«. |
| --- | --- |

1)

Ved anvendelse af mærkningskravene i artikel 13, stk. 1, og artikel 25, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1829/2003 samt i artikel 4, stk. 6, i forordning (EF) nr. 1830/2003 indsættes »majs« som »organismens navn«.

| 2) | Etiketten på produkter, der indeholder eller består af MON-89Ø34-3xMON-88Ø17-3-majs som omhandlet i artikel 2, litra b) og c), samt dokumenter, der ledsager disse produkter, skal indeholde angivelsen »ikke til dyrkning«. |
| --- | --- |

2)

Etiketten på produkter, der indeholder eller består af MON-89Ø34-3xMON-88Ø17-3-majs som omhandlet i artikel 2, litra b) og c), samt dokumenter, der ledsager disse produkter, skal indeholde angivelsen »ikke til dyrkning«.

d)   Påvisningsmetode

| — | begivenhedsspecifikke kvantitative realtids-PCR-metoder for genetisk modificeret MON-89Ø34-3-majs og MON-88Ø17-3-majs valideret på MON-89Ø34-3xMON-88Ø17-3-majs |
| --- | --- |

—

begivenhedsspecifikke kvantitative realtids-PCR-metoder for genetisk modificeret MON-89Ø34-3-majs og MON-88Ø17-3-majs valideret på MON-89Ø34-3xMON-88Ø17-3-majs

| — | valideret på frø af det EU-referencelaboratorium, der er oprettet ved forordning (EF) nr. 1829/2003, offentliggjort på http://gmo-crl.jrc.ec.europa.eu/statusofdoss.htm |
| --- | --- |

—

valideret på frø af det EU-referencelaboratorium, der er oprettet ved forordning (EF) nr. 1829/2003, offentliggjort på http://gmo-crl.jrc.ec.europa.eu/statusofdoss.htm

| — | Referencemateriale: AOCS 0406-A og AOCS 0906-E (for MON-89Ø34-3) og AOCS 0406-A og AOCS 0406-D (for MON-88Ø17-3), der fås via American Oil Chemists Society (AOCS) på adressen http://www.aocs.org/tech/crm |
| --- | --- |

—

Referencemateriale: AOCS 0406-A og AOCS 0906-E (for MON-89Ø34-3) og AOCS 0406-A og AOCS 0406-D (for MON-88Ø17-3), der fås via American Oil Chemists Society (AOCS) på adressen http://www.aocs.org/tech/crm

e)   Entydig identifikator

MON-89Ø34-3xMON-88Ø17-3

f)   Oplysninger, som kræves i henhold til bilag II til Cartagenaprotokollen om biosikkerhed, knyttet til konventionen om den biologiske mangfoldighed

Clearingcentret for Biosikkerhed, Record ID: se [indsættes ved anmeldelsen].

g)   Særlige betingelser eller begrænsninger for markedsføring, anvendelse eller håndtering af produkterne

Ingen

h)   Overvågningsplan

Plan for overvågning af de miljømæssige konsekvenser, jf. bilag VII til direktiv 2001/18/EF

[Link: Planen som offentliggjort på internettet]

i)   Krav om overvågning af fødevarens anvendelse til konsum efter markedsføring

Ingen

Bemærkning: Det kan blive nødvendigt senere at ændre link til relevante dokumenter. Sådanne ændringer offentliggøres ved ajourføring af fællesskabsregistret over genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer.

---