# Euroopa Liidu L 166/2011

| | ISSN 1725-5082
  doi:10.3000/17255082.L_2011.166.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 166 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 54. köide25. juuni 2011 |

ISSN 1725-5082

doi:10.3000/17255082.L_2011.166.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 166

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

54. köide25. juuni 2011

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 616/2011, 21. juuni 2011, millega lõpetatakse teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit magneesiumoksiidtelliste importi käsitleva dumpinguvastase menetluse aegumise läbivaatamine ja uut eksportijat käsitlev läbivaatamine | 1 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 617/2011, 24. juuni 2011, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 900/2008, millega nähakse ette põllumajandustoodete töötlemisel saadud teatavate kaupade suhtes impordikorra rakendamiseks vajalikud analüüsimeetodid ja muud tehnilised sätted | 6 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 618/2011, 24. juuni 2011, millega tühistatakse suhkrutoodetele tariifikvoodi 09.4380 alusel väljaantavate impordilitsentside taotluste esitamise peatamine | 8 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 619/2011, 24. juuni 2011, millega sätestatakse proovivõtu- ja analüüsimeetodid sööda ametlikuks kontrolliks seoses sellise geneetiliselt muundatud materjali olemasoluga, mille loa taotlemine on menetlemisel või mille luba on aegunud (
  1
  ) | 9 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 620/2011, 24. juuni 2011, millega muudetakse tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühist tollitariifistikku käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa | 16 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 621/2011, 24. juuni 2011, millega 151. korda muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavate Osama bin Ladeni, Al-Qaida võrgu ja Talibaniga seotud isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangud | 18 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 622/2011, 24. juuni 2011, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 20 |
| | | OTSUSED |
| | | 2011/369/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 9. juuni 2011, millega muudetakse Schengeni konsultatsioonivõrku (tehnilised näitajad) | 22 |
| | | 2011/370/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 20. juuni 2011, Regioonide Komitee ühe Hispaania asendusliikme ametisse nimetamise kohta | 26 |
| | | 2011/371/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 20. juuni 2011, Regioonide Komitee ühe Austria asendusliikme ametisse nimetamise kohta | 27 |
| | | 2011/372/EL |
| | * | Komisjoni rakendusotsus, 24. juuni 2011, millega nafta ja maagaasi leiukohtade uurimine ning nafta kasutamine Itaalias vabastatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/17/EÜ (millega kooskõlastatakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate ostjate hankemenetlused) kohaldamisest
  (teatavaks tehtud numbri K(2011) 4253 all)

   (
  1
  ) | 28 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 616/2011, 21. juuni 2011, millega lõpetatakse teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit magneesiumoksiidtelliste importi käsitleva dumpinguvastase menetluse aegumise läbivaatamine ja uut eksportijat käsitlev läbivaatamine

1

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 617/2011, 24. juuni 2011, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 900/2008, millega nähakse ette põllumajandustoodete töötlemisel saadud teatavate kaupade suhtes impordikorra rakendamiseks vajalikud analüüsimeetodid ja muud tehnilised sätted

6

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 618/2011, 24. juuni 2011, millega tühistatakse suhkrutoodetele tariifikvoodi 09.4380 alusel väljaantavate impordilitsentside taotluste esitamise peatamine

8

*

Komisjoni määrus (EL) nr 619/2011, 24. juuni 2011, millega sätestatakse proovivõtu- ja analüüsimeetodid sööda ametlikuks kontrolliks seoses sellise geneetiliselt muundatud materjali olemasoluga, mille loa taotlemine on menetlemisel või mille luba on aegunud (
  1
  )

1

9

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 620/2011, 24. juuni 2011, millega muudetakse tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühist tollitariifistikku käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa

16

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 621/2011, 24. juuni 2011, millega 151. korda muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavate Osama bin Ladeni, Al-Qaida võrgu ja Talibaniga seotud isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangud

18

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 622/2011, 24. juuni 2011, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

20

OTSUSED

2011/369/EL

*

Nõukogu otsus, 9. juuni 2011, millega muudetakse Schengeni konsultatsioonivõrku (tehnilised näitajad)

22

2011/370/EL

*

Nõukogu otsus, 20. juuni 2011, Regioonide Komitee ühe Hispaania asendusliikme ametisse nimetamise kohta

26

2011/371/EL

*

Nõukogu otsus, 20. juuni 2011, Regioonide Komitee ühe Austria asendusliikme ametisse nimetamise kohta

27

2011/372/EL

*

Komisjoni rakendusotsus, 24. juuni 2011, millega nafta ja maagaasi leiukohtade uurimine ning nafta kasutamine Itaalias vabastatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/17/EÜ (millega kooskõlastatakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate ostjate hankemenetlused) kohaldamisest
  (teatavaks tehtud numbri K(2011) 4253 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2011) 4253 all)

1

28

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 25.6.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 166/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 166/1

---

NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 616/2011,

21. juuni 2011,

millega lõpetatakse teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit magneesiumoksiidtelliste importi käsitleva dumpinguvastase menetluse aegumise läbivaatamine ja uut eksportijat käsitlev läbivaatamine

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artiklit 9 ning artikli 11 lõikeid 2, 4, 5 ja 6,

olles konsulteerinud nõuandekomiteega

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

1.1.   Kehtivad meetmed

| (1) | Oktoobris 2005 kehtestas nõukogu vastavalt määrusele (EÜ) nr 1659/2005 (2) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu vahemikus 2,7–39,9 % teatavate Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina RV”) pärit magneesiumoksiidtelliste impordi suhtes. Pärast Hiina eksportivate tootjate taotletud kaht vahepealset läbivaatamist muudeti kõnealust määrust 2009. aastal nõukogu määrustega (EÜ) nr 825/2009 (3) ja (EÜ) nr 826/2009 (4). Pärast kõnealuseid läbivaatamisi määrusega (EÜ) nr 1659/2005 kehtestatud dumpinguvastased tollimaksud on praegu vahemikus 0 % kuni 39,9 %. |
| --- | --- |

(1)

Oktoobris 2005 kehtestas nõukogu vastavalt määrusele (EÜ) nr 1659/2005 (2) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu vahemikus 2,7–39,9 % teatavate Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina RV”) pärit magneesiumoksiidtelliste impordi suhtes. Pärast Hiina eksportivate tootjate taotletud kaht vahepealset läbivaatamist muudeti kõnealust määrust 2009. aastal nõukogu määrustega (EÜ) nr 825/2009 (3) ja (EÜ) nr 826/2009 (4). Pärast kõnealuseid läbivaatamisi määrusega (EÜ) nr 1659/2005 kehtestatud dumpinguvastased tollimaksud on praegu vahemikus 0 % kuni 39,9 %.

1.2.   Taotlus aegumise läbivaatamise algatamiseks

| (2) | Pärast teate avaldamist Hiina Rahvavabariigist pärit magneesiumoksiidtelliste impordi suhtes kehtivate dumpinguvastaste meetmete kehtivuse eelseisva lõppemise kohta (5) sai komisjon 9. juulil 2010. aastal taotluse läbivaatamise kohta vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2. Taotluse esitas magneesiumoksiidtelliste tootjate ühendus (Magnesia Bricks Production Defence Coalition – MBPDC, edaspidi „taotluse esitaja”) tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 25 %, liidu teatavate magneesiumoksiidtelliste toodangust. |
| --- | --- |

(2)

Pärast teate avaldamist Hiina Rahvavabariigist pärit magneesiumoksiidtelliste impordi suhtes kehtivate dumpinguvastaste meetmete kehtivuse eelseisva lõppemise kohta (5) sai komisjon 9. juulil 2010. aastal taotluse läbivaatamise kohta vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2. Taotluse esitas magneesiumoksiidtelliste tootjate ühendus (Magnesia Bricks Production Defence Coalition – MBPDC, edaspidi „taotluse esitaja”) tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 25 %, liidu teatavate magneesiumoksiidtelliste toodangust.

| (3) | Taotlus sisaldas esmapilgul usutavaid tõendeid dumpingu jätkumise ning kahju kordumise tõenäosuse kohta ning seda käsitati piisava põhjusena aegumise läbivaatamise algatamiseks. Taotluse esitaja väitis ka, et Austria äriühing RHI AG (edaspidi „RHI”) tuleks välja jätta liidu tootmisharu mõistest, sest ta on üle viinud oma põhitegevuse Hiina RVsse, kus tal on vaatlusalust toodet tootev seotud äriühing, ning ta on suurendanud vaatlusaluse tootega seotud äritegevust Hiina RVs. |
| --- | --- |

(3)

Taotlus sisaldas esmapilgul usutavaid tõendeid dumpingu jätkumise ning kahju kordumise tõenäosuse kohta ning seda käsitati piisava põhjusena aegumise läbivaatamise algatamiseks. Taotluse esitaja väitis ka, et Austria äriühing RHI AG (edaspidi „RHI”) tuleks välja jätta liidu tootmisharu mõistest, sest ta on üle viinud oma põhitegevuse Hiina RVsse, kus tal on vaatlusalust toodet tootev seotud äriühing, ning ta on suurendanud vaatlusaluse tootega seotud äritegevust Hiina RVs.

1.3.   Aegumise läbivaatamise algatamine

| (4) | Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist avaldas komisjon 8. oktoobril 2010. aastal Euroopa Liidu Teatajas teate (edaspidi „algatamisteade”) (6) teatavate Hiina RVst pärit magneesiumoksiidtelliste impordi suhtes aegumise läbivaatamise algatamise kohta. |
| --- | --- |

(4)

Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist avaldas komisjon 8. oktoobril 2010. aastal Euroopa Liidu Teatajas teate (edaspidi „algatamisteade”) (6) teatavate Hiina RVst pärit magneesiumoksiidtelliste impordi suhtes aegumise läbivaatamise algatamise kohta.

1.4.   Aegumise läbivaatamise uurimisperiood

| (5) | Pidades silmas käesolevasse menetlusse kaasatud isikute ilmset suurt arvu, teatas komisjon algatamisteates, et ta võib kohaldada väljavõttelist uuringut kooskõlas algmääruse artikliga 17. Selleks et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral valimi moodustada, nõuti kõigilt eksportivatelt tootjatelt, importijatelt ja liidu tootjatelt teatava teabe esitamist ajavahemiku 1. juuli 2009 kuni 30. juuni 2010 (edaspidi „uurimisperiood”) kohta. |
| --- | --- |

(5)

Pidades silmas käesolevasse menetlusse kaasatud isikute ilmset suurt arvu, teatas komisjon algatamisteates, et ta võib kohaldada väljavõttelist uuringut kooskõlas algmääruse artikliga 17. Selleks et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral valimi moodustada, nõuti kõigilt eksportivatelt tootjatelt, importijatelt ja liidu tootjatelt teatava teabe esitamist ajavahemiku 1. juuli 2009 kuni 30. juuni 2010 (edaspidi „uurimisperiood”) kohta.

2.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

| (6) | Vaatlusalune toode on keemiliselt seotud magneesiumoksiidi sisaldavad põletamata tellised, mille magneesiumoksiidi komponendist on vähemalt 80 % MgO; mis võivad, kuid ei pruugi sisaldada magnesiiti, ja mis praegu kuuluvad CN-koodide ex 6815 91 00 ja ex 6815 99 00 alla. |
| --- | --- |

(6)

Vaatlusalune toode on keemiliselt seotud magneesiumoksiidi sisaldavad põletamata tellised, mille magneesiumoksiidi komponendist on vähemalt 80 % MgO; mis võivad, kuid ei pruugi sisaldada magnesiiti, ja mis praegu kuuluvad CN-koodide ex 6815 91 00 ja ex 6815 99 00 alla.

| (7) | Samasuguse tootena käsitatakse keemiliselt seotud magneesiumoksiidi sisaldavaid põletamata telliseid, mille magneesiumoksiidi komponendist on vähemalt 80 % MgO; mis võivad, kuid ei pruugi sisaldada magnesiiti, ja mida toodetakse ning müüakse liidu turul. |
| --- | --- |

(7)

Samasuguse tootena käsitatakse keemiliselt seotud magneesiumoksiidi sisaldavaid põletamata telliseid, mille magneesiumoksiidi komponendist on vähemalt 80 % MgO; mis võivad, kuid ei pruugi sisaldada magnesiiti, ja mida toodetakse ning müüakse liidu turul.

| (8) | Magneesiumoksiidtelliseid toodetakse, kasutades põhitoormena magnesiitmineraale. Üldjuhul valmistakse neid standardsete keemiliste omadustega, mida seejärel kohandatakse lõppkasutaja nõuetele vastavaks. Magneesiumoksiidtelliseid kasutatakse tavaliselt terase tootmisel terasesulatusmahutite voodrina. |
| --- | --- |

(8)

Magneesiumoksiidtelliseid toodetakse, kasutades põhitoormena magnesiitmineraale. Üldjuhul valmistakse neid standardsete keemiliste omadustega, mida seejärel kohandatakse lõppkasutaja nõuetele vastavaks. Magneesiumoksiidtelliseid kasutatakse tavaliselt terase tootmisel terasesulatusmahutite voodrina.

3.   UURIMISEGA SEOTUD ISIKUD

| (9) | Komisjon andis menetluse algatamisest ametlikult teada kaebuse esitajale, teistele teadaolevatele liidu tootjatele, teadaolevatele Hiina RV eksportivatele tootjatele, asjaomase ekspordiriigi esindajatele ning teadaolevatele importijatele ja kasutajatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. Kõikidele huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks nad tuleks ära kuulata, anti selline võimalus. |
| --- | --- |

(9)

Komisjon andis menetluse algatamisest ametlikult teada kaebuse esitajale, teistele teadaolevatele liidu tootjatele, teadaolevatele Hiina RV eksportivatele tootjatele, asjaomase ekspordiriigi esindajatele ning teadaolevatele importijatele ja kasutajatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. Kõikidele huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks nad tuleks ära kuulata, anti selline võimalus.

| (10) | Pidades silmas asjaga seotud isikute suurt hulka, kavandati algatamisteates Hiina eksportivate tootjate, sõltumatute liidu importijate ja liidu tootjate väljavõtteline uuring. Seitsmekümne kaheksast eksportivast tootjast, kellega võeti ühendust uurimise algatamisel, esitas ainult neli tootjat algatamisteates valimi moodustamiseks nõutud teabe. |
| --- | --- |

(10)

Pidades silmas asjaga seotud isikute suurt hulka, kavandati algatamisteates Hiina eksportivate tootjate, sõltumatute liidu importijate ja liidu tootjate väljavõtteline uuring. Seitsmekümne kaheksast eksportivast tootjast, kellega võeti ühendust uurimise algatamisel, esitas ainult neli tootjat algatamisteates valimi moodustamiseks nõutud teabe.

| (11) | Liidu tootjatest esitas nõutud teabe kümme äriühingut, sealhulgas tootjad, kelle nimel MBPDC taotles läbivaatamist. Läbivaatamist taotlenud liidu tootjad on väga sõltuvad põhitoorme tarnetest Hiina RVst ja on taotlenud konfidentsiaalset menetlust oma äriühingute nimede suhtes, pidades silmas võimalikku vastumeetmete võtmist. |
| --- | --- |

(11)

Liidu tootjatest esitas nõutud teabe kümme äriühingut, sealhulgas tootjad, kelle nimel MBPDC taotles läbivaatamist. Läbivaatamist taotlenud liidu tootjad on väga sõltuvad põhitoorme tarnetest Hiina RVst ja on taotlenud konfidentsiaalset menetlust oma äriühingute nimede suhtes, pidades silmas võimalikku vastumeetmete võtmist.

| (12) | Komisjoni talitused võtsid ühendust kõigi liidu magneesiumoksiidtelliste tootjatega enne uurimise algatamist, et saada teavet nende tootmistaseme kohta ja teha kindlaks, kas nad on uurimise poolt või selle vastu. Üks vastanud äriühingutest – RHI AG – oli enne uurimise algatamist aegumise läbivaatamise vastu. |
| --- | --- |

(12)

Komisjoni talitused võtsid ühendust kõigi liidu magneesiumoksiidtelliste tootjatega enne uurimise algatamist, et saada teavet nende tootmistaseme kohta ja teha kindlaks, kas nad on uurimise poolt või selle vastu. Üks vastanud äriühingutest – RHI AG – oli enne uurimise algatamist aegumise läbivaatamise vastu.

| (13) | Pärast uurimise algatamist väitis RHI, et taotluse esitaja poolt läbivaatamise taotluses esitatud faktid, eriti RHI tootmismahu kohta, ei ole õiged ning et RHI tuleks hoopis lisada liidu tootmisharu mõistesse, nagu seda tehti esialgses menetluses 2005. aastal. Selle tulemusena vaidlustas ta liidu tootmisharu mõiste, mille tõttu on alustatud menetlust sellel alusel, et algmääruse artikli 5 lõike 4 nõuded ei ole täidetud, sest suurim liidu tootja, kelle toodang moodustab üle 50 % liidu toodangust, on läbivaatamise algatamise vastu. |
| --- | --- |

(13)

Pärast uurimise algatamist väitis RHI, et taotluse esitaja poolt läbivaatamise taotluses esitatud faktid, eriti RHI tootmismahu kohta, ei ole õiged ning et RHI tuleks hoopis lisada liidu tootmisharu mõistesse, nagu seda tehti esialgses menetluses 2005. aastal. Selle tulemusena vaidlustas ta liidu tootmisharu mõiste, mille tõttu on alustatud menetlust sellel alusel, et algmääruse artikli 5 lõike 4 nõuded ei ole täidetud, sest suurim liidu tootja, kelle toodang moodustab üle 50 % liidu toodangust, on läbivaatamise algatamise vastu.

4.   UURIMINE

| (14) | Eespool esitatud põhjenduse 3 kohaselt on taotluse esitaja seisukohal, et RHI AG tuleks välja jätta liidu tootmisharu mõistest selle tõttu, et ta on üle viinud oma põhiäritegevuse Hiina RVsse. Pidades silmas eespool öeldut ning asjaolu, et RHI AG on olnud läbivaatamise vastu, on komisjon palunud RHId esitada lisateavet selleks, et uurida, kas teda peaks liidu tootmisharu mõistesse lisama või mitte. Nõutud teave käsitles äriühingu äritegevust nii ELis kui ka Hiina RVs ning sisaldas andmeid vaatlusaluse tootega seotud tootmisvõimsuse, tootmismahu, müügiväärtuse ja müügihinna kohta ELi ja Hiina RV turul ning impordi väärtuse ja mahu kohta. Äriühing esitas lisateabe ning äriühingu peakontorisse Viinis tehti kontrollkäik. |
| --- | --- |

(14)

Eespool esitatud põhjenduse 3 kohaselt on taotluse esitaja seisukohal, et RHI AG tuleks välja jätta liidu tootmisharu mõistest selle tõttu, et ta on üle viinud oma põhiäritegevuse Hiina RVsse. Pidades silmas eespool öeldut ning asjaolu, et RHI AG on olnud läbivaatamise vastu, on komisjon palunud RHId esitada lisateavet selleks, et uurida, kas teda peaks liidu tootmisharu mõistesse lisama või mitte. Nõutud teave käsitles äriühingu äritegevust nii ELis kui ka Hiina RVs ning sisaldas andmeid vaatlusaluse tootega seotud tootmisvõimsuse, tootmismahu, müügiväärtuse ja müügihinna kohta ELi ja Hiina RV turul ning impordi väärtuse ja mahu kohta. Äriühing esitas lisateabe ning äriühingu peakontorisse Viinis tehti kontrollkäik.

| (15) | Juulis 2004 alustatud esialgses uurimises oli RHI üks kaebuse esitanud liidu tootjatest. Sellel ajal importis RHI vaatlusalust toodet ka endaga seotud äriühingult Hiina RVs ning uuriti, kas äriühing tuleks välja jätta liidu tootmisharu mõistest vastavalt algmääruse artikli 4 lõike 1 punktile a. |
| --- | --- |

(15)

Juulis 2004 alustatud esialgses uurimises oli RHI üks kaebuse esitanud liidu tootjatest. Sellel ajal importis RHI vaatlusalust toodet ka endaga seotud äriühingult Hiina RVs ning uuriti, kas äriühing tuleks välja jätta liidu tootmisharu mõistest vastavalt algmääruse artikli 4 lõike 1 punktile a.

| (16) | Tuletatakse meelde, et hinnang RHI olukorrale on antud komisjoni 11. aprilli 2005. aasta määruses (EÜ) nr 552/2005, millega kehtestati ajutine tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit magneesiumoksiidtelliste suhtes, (7) ja mida on kinnitatud määrusega (EÜ) nr 1659/2005. Hindamise eesmärgil uuriti järgmisi kriteeriume:






  — | äriühingu peakontori, teadus- ja arendustegevuse keskuse ning põhitootmistegevuse asukoht; |
| --- | --- | --- |

(16)

Tuletatakse meelde, et hinnang RHI olukorrale on antud komisjoni 11. aprilli 2005. aasta määruses (EÜ) nr 552/2005, millega kehtestati ajutine tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit magneesiumoksiidtelliste suhtes, (7) ja mida on kinnitatud määrusega (EÜ) nr 1659/2005. Hindamise eesmärgil uuriti järgmisi kriteeriume:

—

äriühingu peakontori, teadus- ja arendustegevuse keskuse ning põhitootmistegevuse asukoht;

| — | Hiina RVst imporditud vaatlusaluse toote maht/väärtus võrreldes selle kogu müügimahu ja -väärtusega; |
| --- | --- |

—

Hiina RVst imporditud vaatlusaluse toote maht/väärtus võrreldes selle kogu müügimahu ja -väärtusega;

| — | impordi müügi mõju liidu kogumüügile, eelkõige võrreldes vaatlusaluse toote puhul RHI importmüügi ja ELis koostööd tegevate liidu tootjate müügi kasumlikkust. |
| --- | --- |

—

impordi müügi mõju liidu kogumüügile, eelkõige võrreldes vaatlusaluse toote puhul RHI importmüügi ja ELis koostööd tegevate liidu tootjate müügi kasumlikkust.

| (17) | Kõnealusel ajal tehti kindlaks, et äriühingu vaatlusaluse tootega seotud põhitegevus asus liidus (äriühingu peakontor, teadus- ja arendustegevuse keskus ning suurim tootmiskoht asusid kõik liidus). Peale selle toodeti valdav osa RHI poolt ELi turul müüdust liidus ja vaid väike osa toodeti Hiina RVs (5 % kogu müügimahust liidus), sest seotud äriühingu toodang Hiina RVs oli peamiselt suunatud kiiresti kasvavale Aasia turule. Peale selle tuvastati, et kõnealune import müüdi edasi hinnaga, mis oli võrreldav liidu tootmisharu hindadega, ning seepärast ei olnud imporditud toote edasimüügil, eelkõige kasumlikkuse suhtes, äriühingule olulist soodustavat mõju. Lõpuks märgiti selgesõnaliselt, et RHI liidus asuv tootmisega tegelev äriühing ja Hiinas asuv tootmisega tegelev äriühing on erinevad juriidilised isikud. Kuigi RHI AG on ülemaailmne kontsern iseseisvast juriidilisest isikust tootmiskohaga Hiina RVs, leiti, et ta toodab siiski valdava osa hiljem liidu turul müüdavatest magneesiumoksiidtellistest oma liidus asuvates tootmiskohtades. Neil põhjustel tehti järeldus, et RHI AG, kes kõnealusel ajal toetas meetmete võtmist, moodustas osa liidu tootmisharust. |
| --- | --- |

(17)

Kõnealusel ajal tehti kindlaks, et äriühingu vaatlusaluse tootega seotud põhitegevus asus liidus (äriühingu peakontor, teadus- ja arendustegevuse keskus ning suurim tootmiskoht asusid kõik liidus). Peale selle toodeti valdav osa RHI poolt ELi turul müüdust liidus ja vaid väike osa toodeti Hiina RVs (5 % kogu müügimahust liidus), sest seotud äriühingu toodang Hiina RVs oli peamiselt suunatud kiiresti kasvavale Aasia turule. Peale selle tuvastati, et kõnealune import müüdi edasi hinnaga, mis oli võrreldav liidu tootmisharu hindadega, ning seepärast ei olnud imporditud toote edasimüügil, eelkõige kasumlikkuse suhtes, äriühingule olulist soodustavat mõju. Lõpuks märgiti selgesõnaliselt, et RHI liidus asuv tootmisega tegelev äriühing ja Hiinas asuv tootmisega tegelev äriühing on erinevad juriidilised isikud. Kuigi RHI AG on ülemaailmne kontsern iseseisvast juriidilisest isikust tootmiskohaga Hiina RVs, leiti, et ta toodab siiski valdava osa hiljem liidu turul müüdavatest magneesiumoksiidtellistest oma liidus asuvates tootmiskohtades. Neil põhjustel tehti järeldus, et RHI AG, kes kõnealusel ajal toetas meetmete võtmist, moodustas osa liidu tootmisharust.

| (18) | Käesoleva uurimise ajal toimunud kontrollkäigul tehti kindlaks, et äriühingu põhiäritegevus asus endiselt liidus. Äriühingu peakontor, aktsionärid ning teadus- ja arendustegevuse keskus asusid liidus. Äriühingul on viis vaatlusalust toodet tootvat tehast liidus ja ajavahemikul 2005. aastast kuni 30. juunini 2010 (uurimisperioodi lõpuni) on nende tehaste tootmisvõimsus suurenenud. RHI esitatud arvnäitajaid samasuguse tootega seotud tootmisvõimsuse kohta liidus ning iga tehase tootmismahu kohta uurimisperioodil kontrolliti ning need osutusid õigeks. |
| --- | --- |

(18)

Käesoleva uurimise ajal toimunud kontrollkäigul tehti kindlaks, et äriühingu põhiäritegevus asus endiselt liidus. Äriühingu peakontor, aktsionärid ning teadus- ja arendustegevuse keskus asusid liidus. Äriühingul on viis vaatlusalust toodet tootvat tehast liidus ja ajavahemikul 2005. aastast kuni 30. juunini 2010 (uurimisperioodi lõpuni) on nende tehaste tootmisvõimsus suurenenud. RHI esitatud arvnäitajaid samasuguse tootega seotud tootmisvõimsuse kohta liidus ning iga tehase tootmismahu kohta uurimisperioodil kontrolliti ning need osutusid õigeks.

| (19) | Samuti jätkas äriühing investeerimist ELi tehastesse ning ajavahemikul 2007. aastast uurimisperioodi lõpuni moodustasid samasuguse tootega seotud investeeringud olulise osa äriühingu koguinvesteeringust ELis. |
| --- | --- |

(19)

Samuti jätkas äriühing investeerimist ELi tehastesse ning ajavahemikul 2007. aastast uurimisperioodi lõpuni moodustasid samasuguse tootega seotud investeeringud olulise osa äriühingu koguinvesteeringust ELis.

| (20) | Äriühingul RHI on mitu seotud äriühingut Hiina RVs, mis tegelevad tulekindlate toodete, sealhulgas magneesiumoksiidtelliste tootmise ja kaubandusega ning millest iseseisev juriidiline isik RHI Refractories Liaoning Co. Ltd. toodab vaatlusalust toodet. Nimetatud äriühing on ühisettevõte Hiina äriühinguga ning alustas tootmistegevust 1997. aastal. Sellel on vaid üks tehas. Kuigi tehase tootmisvõimsus on oluliselt suurenenud ajavahemikul 2005. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni, ei moodusta see ikkagi suuremat osa RHI kogu tootmisvõimusest (ELi ja Hiina tehased kokku). |
| --- | --- |

(20)

Äriühingul RHI on mitu seotud äriühingut Hiina RVs, mis tegelevad tulekindlate toodete, sealhulgas magneesiumoksiidtelliste tootmise ja kaubandusega ning millest iseseisev juriidiline isik RHI Refractories Liaoning Co. Ltd. toodab vaatlusalust toodet. Nimetatud äriühing on ühisettevõte Hiina äriühinguga ning alustas tootmistegevust 1997. aastal. Sellel on vaid üks tehas. Kuigi tehase tootmisvõimsus on oluliselt suurenenud ajavahemikul 2005. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni, ei moodusta see ikkagi suuremat osa RHI kogu tootmisvõimusest (ELi ja Hiina tehased kokku).

| (21) | Seoses vaatlusaluse toote impordimahuga pärast meetmete võtmist 2005. aastal importis äriühing uurimisperioodil endaga seotud äriühingult Hiina RVs vaid ühe väikse saadetise, sest selle impordi suhtes rakendatakse kõige kõrgemat dumpinguvastase tollimaksu määra – 39,9 %. |
| --- | --- |

(21)

Seoses vaatlusaluse toote impordimahuga pärast meetmete võtmist 2005. aastal importis äriühing uurimisperioodil endaga seotud äriühingult Hiina RVs vaid ühe väikse saadetise, sest selle impordi suhtes rakendatakse kõige kõrgemat dumpinguvastase tollimaksu määra – 39,9 %.

| (22) | RHI on esitanud müügi väärtuse ja mahu liidus toodetud samasuguse toote ning Hiina RVs toodetud vaatlusaluse toote kohta. Äriühing on tõendanud, et temaga Hiina RVs seotud äriühingu suurem osa uurimisperioodil tehtud müügist oli ekspordiks muudesse riikidesse ja mitte ELi ning ülejäänu müüdi Hiina turul. |
| --- | --- |

(22)

RHI on esitanud müügi väärtuse ja mahu liidus toodetud samasuguse toote ning Hiina RVs toodetud vaatlusaluse toote kohta. Äriühing on tõendanud, et temaga Hiina RVs seotud äriühingu suurem osa uurimisperioodil tehtud müügist oli ekspordiks muudesse riikidesse ja mitte ELi ning ülejäänu müüdi Hiina turul.

| (23) | Vaatlusaluse toote importmüügi mõju äriühingu kogumüügile liidus oli kõnealuse impordi mahu puhul äriühingu kogu müügimahu suhtes liidu turul ebaoluline ja seega mõju äriühingu müügile tühine. |
| --- | --- |

(23)

Vaatlusaluse toote importmüügi mõju äriühingu kogumüügile liidus oli kõnealuse impordi mahu puhul äriühingu kogu müügimahu suhtes liidu turul ebaoluline ja seega mõju äriühingu müügile tühine.

| (24) | Kontrollkäigu ajal kontrollitud andmete põhjal on jõutud järeldusele, et RHId ei tuleks välja jätta liidu tootmisharu mõistest. Äriühingu olukord ei ole oluliselt muutunud esialgse uurimise ajast, kui leiti, et nimetatud kolm kriteeriumi on täidetud, ning jõuti järeldusele, et äriühing on liidu tootmisharu osa. |
| --- | --- |

(24)

Kontrollkäigu ajal kontrollitud andmete põhjal on jõutud järeldusele, et RHId ei tuleks välja jätta liidu tootmisharu mõistest. Äriühingu olukord ei ole oluliselt muutunud esialgse uurimise ajast, kui leiti, et nimetatud kolm kriteeriumi on täidetud, ning jõuti järeldusele, et äriühing on liidu tootmisharu osa.

| (25) | Tulemused kinnitavad, et äriühingu põhiäritegevus (peakontor, teadus- ja arendustegevuse keskus ning põhitootmiskohad) on endiselt ELis. Hiina RVs asuva tehase tootmisvõimsuse suurenemist ajavahemikul 2005. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni ei saa käsitada äriühingu põhitegevuse üleviimisena Hiina RVsse. Seepärast lükatakse tagasi taotluse esitaja väide, et RHI tuleks välja jätta sel põhjusel, et temaga on seotud vaatlusalust toodet tootev ja oma äritegevust suurendav äriühing Hiina RVs. |
| --- | --- |

(25)

Tulemused kinnitavad, et äriühingu põhiäritegevus (peakontor, teadus- ja arendustegevuse keskus ning põhitootmiskohad) on endiselt ELis. Hiina RVs asuva tehase tootmisvõimsuse suurenemist ajavahemikul 2005. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni ei saa käsitada äriühingu põhitegevuse üleviimisena Hiina RVsse. Seepärast lükatakse tagasi taotluse esitaja väide, et RHI tuleks välja jätta sel põhjusel, et temaga on seotud vaatlusalust toodet tootev ja oma äritegevust suurendav äriühing Hiina RVs.

| (26) | Teabes, mille esitas taotluse esitaja, ei olnud õigesti kajastatud RHI olukorda liidu tootjana, eelkõige seoses tema tootmismahu ja -võimsusega liidus ning tootmisvõimsusega Hiina Rahvavabariigis. RHI toodangu mahu lisamisel liidu kogutoodangu mahule moodustab taotluse esitaja maht seega vähem kui 50 % liidu toodangust. Peale selle, nagu on eespool selgitatud, i) tuleks RHId käsitada liidu tootmisharu osana algmääruse artikli 4 tähenduses; ii) RHI toodab üle 50 % kogu liidu toodangust algmääruse artikli 5 lõike 4 teise lause tähenduses ning iii) RHI on vastu aegumise läbivaatamisele. Seepärast tuleks menetlus lõpetada. |
| --- | --- |

(26)

Teabes, mille esitas taotluse esitaja, ei olnud õigesti kajastatud RHI olukorda liidu tootjana, eelkõige seoses tema tootmismahu ja -võimsusega liidus ning tootmisvõimsusega Hiina Rahvavabariigis. RHI toodangu mahu lisamisel liidu kogutoodangu mahule moodustab taotluse esitaja maht seega vähem kui 50 % liidu toodangust. Peale selle, nagu on eespool selgitatud, i) tuleks RHId käsitada liidu tootmisharu osana algmääruse artikli 4 tähenduses; ii) RHI toodab üle 50 % kogu liidu toodangust algmääruse artikli 5 lõike 4 teise lause tähenduses ning iii) RHI on vastu aegumise läbivaatamisele. Seepärast tuleks menetlus lõpetada.

5.   MENETLUSE LÕPETAMINE

| (27) | Eespool esitatut arvesse võttes tuleks käesolev menetlus lõpetada vastavalt algmääruse artiklile 9 ja artikli 11 lõigetele 2, 5 ja 6. |
| --- | --- |

(27)

Eespool esitatut arvesse võttes tuleks käesolev menetlus lõpetada vastavalt algmääruse artiklile 9 ja artikli 11 lõigetele 2, 5 ja 6.

| (28) | Taotluse esitajat teavitati sellest ning talle anti võimalus esitada oma arvamus. Taotluse esitaja vaidlustas jõuliselt komisjoni järeldused ning väljendas kahtlust selles suhtes, et RHI toodang uurimisperioodil ületas kaebust toetanud ülejäänud liidu tootjate toodangut. Eelkõige esitas taotluse esitaja mitmesuguseid pressiteateid RHI tegevuse kohta, tõendamaks oma väiteid, et kõnealune äriühing ei käsita tootmist liidus enam oma põhitegevusena ja et on toimunud selge nihe kontserni strateegias, kuna ta on teatanud oma tootmistegevuse ulatuslikust laiendamisest Hiina RVs. Leiti siiski, et sellised pressiteated viitavad äriühingu üldisele äritegevusele ega ole konkreetselt seotud uurimisaluse tootega. Taotluse esitaja ei esitanud mingit muud tõendusmaterjali ühegi ajavahemikus 2005. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni toimunud RHI põhitegevuse muutuse kohta, mis võinuks viia järelduseni, et RHI tuleks liidu tootmisharu mõistest välja jätta. |
| --- | --- |

(28)

Taotluse esitajat teavitati sellest ning talle anti võimalus esitada oma arvamus. Taotluse esitaja vaidlustas jõuliselt komisjoni järeldused ning väljendas kahtlust selles suhtes, et RHI toodang uurimisperioodil ületas kaebust toetanud ülejäänud liidu tootjate toodangut. Eelkõige esitas taotluse esitaja mitmesuguseid pressiteateid RHI tegevuse kohta, tõendamaks oma väiteid, et kõnealune äriühing ei käsita tootmist liidus enam oma põhitegevusena ja et on toimunud selge nihe kontserni strateegias, kuna ta on teatanud oma tootmistegevuse ulatuslikust laiendamisest Hiina RVs. Leiti siiski, et sellised pressiteated viitavad äriühingu üldisele äritegevusele ega ole konkreetselt seotud uurimisaluse tootega. Taotluse esitaja ei esitanud mingit muud tõendusmaterjali ühegi ajavahemikus 2005. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni toimunud RHI põhitegevuse muutuse kohta, mis võinuks viia järelduseni, et RHI tuleks liidu tootmisharu mõistest välja jätta.

| (29) | Seepärast arvati, et aegumise läbivaatamise menetlus, milles käsitletakse teatavate magneesiumoksiidtelliste importi Hiina RVst liitu, tuleks lõpetada. |
| --- | --- |

(29)

Seepärast arvati, et aegumise läbivaatamise menetlus, milles käsitletakse teatavate magneesiumoksiidtelliste importi Hiina RVst liitu, tuleks lõpetada.

| (30) | Põhjenduses 26 selgitatud eriliste asjaolude tõttu tuleks lõplikud dumpinguvastased tollimaksud, mis on makstud või mille kohta on tehtud arvestuskanne vastavalt määrusele (EÜ) nr 1659/2005 teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit magneesiumoksiidtelliste impordi kohta, mis on alates dumpinguvastaste meetmete aegumise tähtpäevast, 14. oktoobrist 2010, lubatud vabasse ringlusse, erandkorras tagasi maksta või neid vähendada. |
| --- | --- |

(30)

Põhjenduses 26 selgitatud eriliste asjaolude tõttu tuleks lõplikud dumpinguvastased tollimaksud, mis on makstud või mille kohta on tehtud arvestuskanne vastavalt määrusele (EÜ) nr 1659/2005 teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit magneesiumoksiidtelliste impordi kohta, mis on alates dumpinguvastaste meetmete aegumise tähtpäevast, 14. oktoobrist 2010, lubatud vabasse ringlusse, erandkorras tagasi maksta või neid vähendada.

| (31) | Tagasimaksmist või vähendamist tuleb taotleda kooskõlas kohaldatavate tolliõigusaktidega liikmesriigi tolliasutuselt. |
| --- | --- |

(31)

Tagasimaksmist või vähendamist tuleb taotleda kooskõlas kohaldatavate tolliõigusaktidega liikmesriigi tolliasutuselt.

| (32) | Pidades silmas eespool, eelkõige põhjenduses 21, kirjeldatud asjaolusid hakkab komisjon jälgima vaatlusaluse toote ekspordi- ja impordivoogusid, samuti asjakohaseid CN-koode. Kui vood peaksid muutuma, kaalub komisjon meetmeid, mida võtta. |
| --- | --- |

(32)

Pidades silmas eespool, eelkõige põhjenduses 21, kirjeldatud asjaolusid hakkab komisjon jälgima vaatlusaluse toote ekspordi- ja impordivoogusid, samuti asjakohaseid CN-koode. Kui vood peaksid muutuma, kaalub komisjon meetmeid, mida võtta.

6.   UUT EKSPORTIJAT KÄSITLEVA LÄBIVAATAMISE LÕPETAMINE

| (33) | Komisjon sai 27. mail 2010 taotluse uut eksportijat käsitleva läbivaatamise algatamiseks vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 4. Taotluse esitas TRL China Ltd (edaspidi „TRL”), Hiina Rahvavabariigi eksportiv tootja. |
| --- | --- |

(33)

Komisjon sai 27. mail 2010 taotluse uut eksportijat käsitleva läbivaatamise algatamiseks vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 4. Taotluse esitas TRL China Ltd (edaspidi „TRL”), Hiina Rahvavabariigi eksportiv tootja.

| (34) | TRL väitis, et ta tegutseb turumajanduse tingimustes, mis on määratletud algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c, või, teise võimalusena, taotleb ta individuaalset kohtlemist kooskõlas algmääruse artikli 9 lõikega 5. Lisaks väitis äriühing, et ta ei ole eksportinud vaatlusalust toodet liitu uurimisperioodil, millel dumpinguvastased meetmed põhinevad, s.o 1. aprillist 2003 kuni 31. märtsini 2004 (edaspidi „esialgne uurimisperiood”), ja et ta ei ole seotud ühegi vaatlusalust toodet eksportiva tootjaga, kelle suhtes kehtivad eespool põhjenduses 1 nimetatud dumpinguvastased meetmed. |
| --- | --- |

(34)

TRL väitis, et ta tegutseb turumajanduse tingimustes, mis on määratletud algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c, või, teise võimalusena, taotleb ta individuaalset kohtlemist kooskõlas algmääruse artikli 9 lõikega 5. Lisaks väitis äriühing, et ta ei ole eksportinud vaatlusalust toodet liitu uurimisperioodil, millel dumpinguvastased meetmed põhinevad, s.o 1. aprillist 2003 kuni 31. märtsini 2004 (edaspidi „esialgne uurimisperiood”), ja et ta ei ole seotud ühegi vaatlusalust toodet eksportiva tootjaga, kelle suhtes kehtivad eespool põhjenduses 1 nimetatud dumpinguvastased meetmed.

| (35) | TRL väitis veel, et ta oli alustanud vaatlusaluse toote eksportimist liitu pärast esialgse uurimisperioodi lõppu. |
| --- | --- |

(35)

TRL väitis veel, et ta oli alustanud vaatlusaluse toote eksportimist liitu pärast esialgse uurimisperioodi lõppu.

| (36) | Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist teatas komisjon 28. septembril 2010. aastal määruses (EL) nr 850/2010 (8) määruse (EÜ) nr 1659/2005 kohase uut eksportijat käsitleva läbivaatamise algatamisest, tollimaksu tühistamisest TRLi impordi suhtes ja kõnealuse impordi suhtes registreerimise kohaldamisest. |
| --- | --- |

(36)

Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist teatas komisjon 28. septembril 2010. aastal määruses (EL) nr 850/2010 (8) määruse (EÜ) nr 1659/2005 kohase uut eksportijat käsitleva läbivaatamise algatamisest, tollimaksu tühistamisest TRLi impordi suhtes ja kõnealuse impordi suhtes registreerimise kohaldamisest.

| (37) | Uut eksportijat käsitleva läbivaatamise uurimisperiood kestis 1. juulist 2009 kuni 30. juunini 2010. |
| --- | --- |

(37)

Uut eksportijat käsitleva läbivaatamise uurimisperiood kestis 1. juulist 2009 kuni 30. juunini 2010.

| (38) | Pidades silmas aegumise läbivaatamise lõpetamist ja võttes arvesse asjaolu, et TRL ei importinud vaatlusalust toodet määruse (EL) nr 850/2010 jõustumise kuupäeva ja dumpinguvastaste meetmete aegumise tähtpäeva (pärast 13. oktoobrit 2010) vahelisel perioodil, leitakse, et uue eksportija läbivaatamine, mis käsitleb teatavate Hiina RVst pärit magneesiumoksiidtelliste importi liitu, tuleks seepärast samuti lõpetada. |
| --- | --- |

(38)

Pidades silmas aegumise läbivaatamise lõpetamist ja võttes arvesse asjaolu, et TRL ei importinud vaatlusalust toodet määruse (EL) nr 850/2010 jõustumise kuupäeva ja dumpinguvastaste meetmete aegumise tähtpäeva (pärast 13. oktoobrit 2010) vahelisel perioodil, leitakse, et uue eksportija läbivaatamine, mis käsitleb teatavate Hiina RVst pärit magneesiumoksiidtelliste importi liitu, tuleks seepärast samuti lõpetada.

| (39) | Huvitatud isikutele anti võimalus teha teatavaks oma seisukohad ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul, |
| --- | --- |

(39)

Huvitatud isikutele anti võimalus teha teatavaks oma seisukohad ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga tunnistatakse kehtetuks ajutine dumpinguvastane tollimaks selliste Hiina Rahvavabariigist pärit keemiliselt seotud magneesiumoksiidi sisaldavate põletamata telliste impordi suhtes, mille magneesiumoksiidi komponendist on vähemalt 80 % MgO; mis võivad, kuid ei pruugi sisaldada magnesiiti, ja mis kuuluvad CN-koodide ex 6815 91 00 ja ex 6815 99 00 alla, ning lõpetatakse nende telliste importi käsitlev menetlus.

Artikkel 2

Lõplikud dumpinguvastased tollimaksud, mis on tasutud vastavalt teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit magneesiumoksiidtelliste importi käsitleva määruse (EÜ) nr 1659/2005 artikli 1 lõikele 2 või mille kohta on tehtud arvestuskanne ja mis on lubatud vabasse ringlusse alates 14. oktoobrist 2010, tuleb tagasi maksta või neid vähendada.

Tagasimaksmist ja vähendamist tuleb taotleda kooskõlas kohaldatavate tolliõigusaktidega liikmesriigi tolliasutuselt.

Artikkel 3

Käesolevaga lõpetatakse määrusega (EÜ) nr 850/2010 algatatud uut eksportijat käsitlev läbivaatamine.

Artikkel 4

Tolliasutused peavad lõpetama komisjoni määruse (EL) nr 850/2010 artikli 3 kohase impordi registreerimise.

Artikkel 5

Määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.

Luxembourg, 21. juuni 2011

Nõukogu nimel

eesistuja

FAZEKAS S.

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

1

(2)  ELT L 267, 12.10.2005, lk 1.

2

(3)  ELT L 240, 11.9.2009, lk 1.

3

(4)  ELT L 240, 11.9.2009, lk 7.

4

(5)  ELT C 111, 30.4.2010, lk 29.

5

(6)  ELT C 272, 8.10.2010, lk 5.

6

(7)  ELT L 93, 12.4.2005, lk 6.

7

(8)  ELT L 253, 28.9.2010, lk 42.

8

---

| 25.6.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 166/6 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 166/6

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 617/2011,

24. juuni 2011,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 900/2008, millega nähakse ette põllumajandustoodete töötlemisel saadud teatavate kaupade suhtes impordikorra rakendamiseks vajalikud analüüsimeetodid ja muud tehnilised sätted

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1216/2009, millega nähakse ette põllumajandussaaduste töötlemisel saadud teatavate kaupadega kauplemise kord, (1) eriti selle artiklit 18,

võttes arvesse nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrust (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta, (2) eriti selle artikli 9 lõike 1 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 900/2008 (3) on kehtestatud analüüsimeetodid ja muud tehnilised sätted, mis on vajalikud, et kohaldada määrust (EÜ) nr 1216/2009 ja komisjoni 25. mai 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 514/2011, millega kehtestatakse sooduskorra üksikasjalikud rakenduseeskirjad nõukogu määruse (EÜ) nr 1216/2009 (4) artikli 7 lõikes 2 ettenähtud kauplemiseks põllumajandussaaduste töötlemisel saadud teatavate kaupadega. Neid meetodeid ja sätteid kohaldatakse teatavate töödeldud põllumajandustoodete impordi suhtes, et määrata kindlaks nende vähendatud põllumajanduskomponendid ja klassifitseerida need tooted koondnomenklatuuri kohaselt. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 900/2008 (3) on kehtestatud analüüsimeetodid ja muud tehnilised sätted, mis on vajalikud, et kohaldada määrust (EÜ) nr 1216/2009 ja komisjoni 25. mai 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 514/2011, millega kehtestatakse sooduskorra üksikasjalikud rakenduseeskirjad nõukogu määruse (EÜ) nr 1216/2009 (4) artikli 7 lõikes 2 ettenähtud kauplemiseks põllumajandussaaduste töötlemisel saadud teatavate kaupadega. Neid meetodeid ja sätteid kohaldatakse teatavate töödeldud põllumajandustoodete impordi suhtes, et määrata kindlaks nende vähendatud põllumajanduskomponendid ja klassifitseerida need tooted koondnomenklatuuri kohaselt.

| (2) | Selguse huvides tuleks ajakohastada määruse (EÜ) nr 900/2008 kohaldamisala ja kohandada seda määruses kehtestatud meetmetega. |
| --- | --- |

(2)

Selguse huvides tuleks ajakohastada määruse (EÜ) nr 900/2008 kohaldamisala ja kohandada seda määruses kehtestatud meetmetega.

| (3) | Selleks et tagada määruse (EÜ) nr 900/2008 järjekindel kohaldamine, on vajalik ette näha, et selles sätestatud valemeid, menetlusi ja meetodeid, mida kasutatakse määruse (EL) nr 514/2011 II ja III lisa kohaldamisel, tuleb kasutada ka piimarasva-, piimavalgu-, tärklise-/glükoosisisalduse ja sahharoosi-/invertsuhkru-/isoglükoosisisalduse kindlaksmääramisel sobiva põllumajanduskomponendi ning suhkru ja jahu täiendava tollimaksu valikul soodustuseta impordi puhul, nagu on osutatud määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa 1. lisa I jao 2. ja 3. osas. |
| --- | --- |

(3)

Selleks et tagada määruse (EÜ) nr 900/2008 järjekindel kohaldamine, on vajalik ette näha, et selles sätestatud valemeid, menetlusi ja meetodeid, mida kasutatakse määruse (EL) nr 514/2011 II ja III lisa kohaldamisel, tuleb kasutada ka piimarasva-, piimavalgu-, tärklise-/glükoosisisalduse ja sahharoosi-/invertsuhkru-/isoglükoosisisalduse kindlaksmääramisel sobiva põllumajanduskomponendi ning suhkru ja jahu täiendava tollimaksu valikul soodustuseta impordi puhul, nagu on osutatud määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa 1. lisa I jao 2. ja 3. osas.

| (4) | Et tagada määruse (EÜ) nr 900/2008 tõhus kohaldamine, tuleb ette näha, et selles sätestatud meetodeid ja menetlusi, mida kasutatakse teatavate CN-koodide alla kuuluvate kaupade klassifitseerimiseks määruse (EL) nr 514/2011 I lisa kohaldamisel, tuleb kasutada ka nende kaupade klassifitseerimiseks soodustuseta impordi puhul, nagu on osutatud määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisas. |
| --- | --- |

(4)

Et tagada määruse (EÜ) nr 900/2008 tõhus kohaldamine, tuleb ette näha, et selles sätestatud meetodeid ja menetlusi, mida kasutatakse teatavate CN-koodide alla kuuluvate kaupade klassifitseerimiseks määruse (EL) nr 514/2011 I lisa kohaldamisel, tuleb kasutada ka nende kaupade klassifitseerimiseks soodustuseta impordi puhul, nagu on osutatud määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisas.

| (5) | Võtmaks arvesse koondnomenklatuuri tehtud parandusi, tuleb kohandada teatavaid viiteid CN-koodidele. |
| --- | --- |

(5)

Võtmaks arvesse koondnomenklatuuri tehtud parandusi, tuleb kohandada teatavaid viiteid CN-koodidele.

| (6) | Määrust (EÜ) nr 900/2008 tuleks seetõttu vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(6)

Määrust (EÜ) nr 900/2008 tuleks seetõttu vastavalt muuta.

| (7) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 900/2008 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikkel 1 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 1
  Kohaldamisala
  Käesoleva määrusega nähakse ette:






  a) | metodoloogia ja analüüsimeetodid, mille abil määratakse kindlaks põllumajandustoodete sisaldus nõukogu määruse (EÜ) nr 1216/2009 (5) artikli 2 lõike 1 punkti a tähenduses või imporditud toodetes sisalduvad erikomponendid määruse (EÜ) nr 1216/2009 artikli 2 lõike 1 punkti b tähenduses; |
| --- | --- | --- |

1)

Artikkel 1 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 1

Kohaldamisala

Käesoleva määrusega nähakse ette:

a)

metodoloogia ja analüüsimeetodid, mille abil määratakse kindlaks põllumajandustoodete sisaldus nõukogu määruse (EÜ) nr 1216/2009 (5) artikli 2 lõike 1 punkti a tähenduses või imporditud toodetes sisalduvad erikomponendid määruse (EÜ) nr 1216/2009 artikli 2 lõike 1 punkti b tähenduses;

| b) | määruse (EÜ) nr 1216/2009 (teatavate toodete impordi osas), määruse (EMÜ) nr 2658/1987 I lisa ja komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 514/2011 (6) rakendamiseks vajalikud analüüsimeetodid või nende puudumisel korral tehtavate analüüside laad või kohaldatava meetodi põhimõte. |
| --- | --- |

b)

määruse (EÜ) nr 1216/2009 (teatavate toodete impordi osas), määruse (EMÜ) nr 2658/1987 I lisa ja komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 514/2011 (6) rakendamiseks vajalikud analüüsimeetodid või nende puudumisel korral tehtavate analüüside laad või kohaldatava meetodi põhimõte.

| 2) | Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:






  a) | lisatakse järgmine pealkiri: „Sisalduse arvutamine”; |
| --- | --- | --- |

2)

Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:

a)

lisatakse järgmine pealkiri: „Sisalduse arvutamine”;

| b) | sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:
  „Kooskõlas määruse (EL) nr 514/2011 III lisa joonealustes märkustes 1, 2 ja 3 ning määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa 1. tabeli 1. lisa I jao 3. osa joonealustes märkustes 1, 2 ja 3 sätestatud mõistetega piimavalgusisalduse, tärklise-/glükoosisisalduse ja sahharoosi-/invertsuhkru-/isoglükoosisisalduse kohta kasutatakse järgmisi valemeid, menetlusi ning meetodeid:






  a) | määruse (EL) nr 514/2011 II ja III lisa kohaldamisel; |
| --- | --- | --- |

b)

sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

„Kooskõlas määruse (EL) nr 514/2011 III lisa joonealustes märkustes 1, 2 ja 3 ning määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa 1. tabeli 1. lisa I jao 3. osa joonealustes märkustes 1, 2 ja 3 sätestatud mõistetega piimavalgusisalduse, tärklise-/glükoosisisalduse ja sahharoosi-/invertsuhkru-/isoglükoosisisalduse kohta kasutatakse järgmisi valemeid, menetlusi ning meetodeid:

a)

määruse (EL) nr 514/2011 II ja III lisa kohaldamisel;

| b) | piimarasva-, piimavalgu-, tärklise-/glükoosisisalduse ja sahharoosi-/invertsuhkru-/isoglükoosisisalduse kindlaksmääramisel sobiva põllumajanduskomponendi, suhkru ja jahu täiendava tollimaksu valikul soodustuseta impordi puhul, nagu on osutatud määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa 1. lisa I jao 2. ja 3. osas:”. |
| --- | --- |

b)

piimarasva-, piimavalgu-, tärklise-/glükoosisisalduse ja sahharoosi-/invertsuhkru-/isoglükoosisisalduse kindlaksmääramisel sobiva põllumajanduskomponendi, suhkru ja jahu täiendava tollimaksu valikul soodustuseta impordi puhul, nagu on osutatud määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa 1. lisa I jao 2. ja 3. osas:”.

| 3) | Artiklit 3 muudetakse järgmiselt:






  a) | lisatakse järgmine pealkiri: „Kaupade klassifitseerimine”; |
| --- | --- | --- |

3)

Artiklit 3 muudetakse järgmiselt:

a)

lisatakse järgmine pealkiri: „Kaupade klassifitseerimine”;

| b) | sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:
  „Määruse (EL) nr 514/2011 I lisa ja määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa kohaldamisel kasutatakse järgmiste kaupade klassifitseerimisel järgmisi meetodeid ja menetlusi:”. |
| --- | --- |

b)

sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

„Määruse (EL) nr 514/2011 I lisa ja määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa kohaldamisel kasutatakse järgmiste kaupade klassifitseerimisel järgmisi meetodeid ja menetlusi:”.

| c) | Punktid 2 ja 3 asendatakse järgmistega:






  „2. | CN-koodide 1704 10 10, 1704 10 90 ja 1905 20 10 kuni 1905 20 90 alla kuuluvate kaupade klassifitseerimisel määratakse sahharoosisisaldus, sh sahharoosina väljendatud invertsuhkru sisaldus, kindlaks HPLC meetodiga; (sahharoosina väljendatud invertsuhkur tähendab glükoosi ja fruktoosi võrdsetes kogustes summat korrutatuna 0,95ga); |
| --- | --- | --- |

c)

Punktid 2 ja 3 asendatakse järgmistega:

„2.

CN-koodide 1704 10 10, 1704 10 90 ja 1905 20 10 kuni 1905 20 90 alla kuuluvate kaupade klassifitseerimisel määratakse sahharoosisisaldus, sh sahharoosina väljendatud invertsuhkru sisaldus, kindlaks HPLC meetodiga; (sahharoosina väljendatud invertsuhkur tähendab glükoosi ja fruktoosi võrdsetes kogustes summat korrutatuna 0,95ga);

| 3. | CN-koodide 1806 10 15 kuni 1806 10 90 alla kuuluvate kaupade klassifitseerimisel määratakse sahharoosi-/invertsuhkru-/isoglükoosisisaldus kindlaks vastavalt käesoleva määruse artikli 2 punktis 2 esitatud valemitele, meetodile ja menetlustele;”. |
| --- | --- |

3.

CN-koodide 1806 10 15 kuni 1806 10 90 alla kuuluvate kaupade klassifitseerimisel määratakse sahharoosi-/invertsuhkru-/isoglükoosisisaldus kindlaks vastavalt käesoleva määruse artikli 2 punktis 2 esitatud valemitele, meetodile ja menetlustele;”.

| 4) | Artiklile 4 lisatakse järgmine punkt: „Katsearuanne”. |
| --- | --- |

4)

Artiklile 4 lisatakse järgmine punkt: „Katsearuanne”.

| 5) | Artiklile 5 lisatakse järgmine punkt: „Lõppsätted”. |
| --- | --- |

5)

Artiklile 5 lisatakse järgmine punkt: „Lõppsätted”.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 24. juuni 2011

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 328, 15.12.2009, lk 10.

1

(2)  EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1.

2

(3)  ELT L 248, 17.9.2008, lk 8.

3

(4)  ELT L 138, 26.5.2011, lk 18.

4

(5)  ELT L 328, 15.12.2009, lk 10.

5

(6)  ELT L 138, 26.5.2011, lk 18.”

6

---

| 25.6.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 166/8 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 166/8

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 618/2011,

24. juuni 2011,

millega tühistatakse suhkrutoodetele tariifikvoodi 09.4380 alusel väljaantavate impordilitsentside taotluste esitamise peatamine

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 25. septembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 891/2009, millega avatakse teatavad ühenduse tariifikvoodid suhkrusektoris ja sätestatakse nende haldamine, (2) eriti selle artikli 5 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 28. märtsi 2011. aasta rakendusmäärusega (EL) nr 302/2011 (millega avatakse teatavate koguste suhkru erakorraline imporditariifikvoot turustusaastaks 2010/2011) (3) peatati imporditollimaksude kohaldamine 300 000 tonni CN-koodi 1701 alla kuuluva suhkru (järjekorranumber 09.4380) suhtes. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 28. märtsi 2011. aasta rakendusmäärusega (EL) nr 302/2011 (millega avatakse teatavate koguste suhkru erakorraline imporditariifikvoot turustusaastaks 2010/2011) (3) peatati imporditollimaksude kohaldamine 300 000 tonni CN-koodi 1701 alla kuuluva suhkru (järjekorranumber 09.4380) suhtes.

| (2) | Impordilitsentside taotluste esitamine järjekorranumbri 09.4380 all peatati alates 20. aprillist 2011 komisjoni 19. aprilli 2011. aasta rakendusmäärusega (EL) nr 393/2011 (millega kehtestatakse jaotuskoefitsient ajavahemikul 1.–7. aprillini 2011 taotletud impordilitsentside väljaandmiseks suhkrutoodetele teatavate tariifikvootide alusel ning peatatakse kõnealuste litsentside taotluste esitamine), (4) kooskõlas määrusega (EÜ) nr 891/2009. |
| --- | --- |

(2)

Impordilitsentside taotluste esitamine järjekorranumbri 09.4380 all peatati alates 20. aprillist 2011 komisjoni 19. aprilli 2011. aasta rakendusmäärusega (EL) nr 393/2011 (millega kehtestatakse jaotuskoefitsient ajavahemikul 1.–7. aprillini 2011 taotletud impordilitsentside väljaandmiseks suhkrutoodetele teatavate tariifikvootide alusel ning peatatakse kõnealuste litsentside taotluste esitamine), (4) kooskõlas määrusega (EÜ) nr 891/2009.

| (3) | Komisjoni 20. juuni 2011. aasta rakendusmäärusega (EL) nr 589/2011 (millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 302/2011, millega avatakse teatavate koguste suhkru erakorraline imporditariifikvoot turustusaastaks 2010/2011) (5) suurendati 200 000 tonni võrra koguseid, mille puhul peatatakse CN-koodi 1701 alla kuuluva ning järjekorranumbriga 09.4380 suhkru imporditollimaksud kuni 30. septembrini 2011. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni 20. juuni 2011. aasta rakendusmäärusega (EL) nr 589/2011 (millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 302/2011, millega avatakse teatavate koguste suhkru erakorraline imporditariifikvoot turustusaastaks 2010/2011) (5) suurendati 200 000 tonni võrra koguseid, mille puhul peatatakse CN-koodi 1701 alla kuuluva ning järjekorranumbriga 09.4380 suhkru imporditollimaksud kuni 30. septembrini 2011.

| (4) | Seepärast tuleks taotluste esitamise peatamine tühistada, |
| --- | --- |

(4)

Seepärast tuleks taotluste esitamise peatamine tühistada,

| (5) | Põllumajandusturgude ühise korralduse komitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud, |
| --- | --- |

(5)

Põllumajandusturgude ühise korralduse komitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rakendusmääruses (EL) nr 393/2011 sätestatud impordilitsentside taotluste esitamise peatamine, mida kohaldati alates 20. aprillist 2011 seoses impordilitsentside väljaandmisega järjekorranumbri 09.4380 all, on tühistatud.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 24. juuni 2011

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 254, 26.9.2009, lk 82.

2

(3)  ELT L 81, 29.3.2011, lk 8.

3

(4)  ELT L 104, 20.4.2011, lk 39.

4

(5)  ELT L 161, 21.6.2011, lk 7.

5

---

| 25.6.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 166/9 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 166/9

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 619/2011,

24. juuni 2011,

millega sätestatakse proovivõtu- ja analüüsimeetodid sööda ametlikuks kontrolliks seoses sellise geneetiliselt muundatud materjali olemasoluga, mille loa taotlemine on menetlemisel või mille luba on aegunud

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 882/2004 ametlike kontrollide kohta, mida tehakse sööda- ja toidualaste õigusnormide ning loomatervishoidu ja loomade heaolu käsitlevate eeskirjade täitmise kontrollimise tagamiseks, (1) eriti selle artikli 11 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 27. jaanuari 2009. aasta määruses (EÜ) nr 152/2009, millega sätestatakse proovivõtu- ja analüüsimeetodid sööda ametlikuks kontrolliks, (2) ei ole sätestatud konkreetseid eeskirju sellise materjali kontrollimiseks, mis sisaldab selliseid geneetiliselt muundatud organisme (geneetiliselt muundatud materjali) või koosneb neist või on neist toodetud, mille puhul ELi loa taotlemine on menetlemisel või mille luba on aegunud. Kogemused on näidanud, et selliste eeskirjade puudumisel kohaldavad ametlikud laborid ja pädevad asutused erinevaid proovivõtumeetodeid ja erinevaid eeskirju analüütiliste proovide tulemuste tõlgendamisel. Selle tagajärjel võivad järeldused erineda toote vastavuse nõuetest Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määruses (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (3). Ühtsete eeskirjade puudumisel seisavad ettevõtjad silmitsi juriidilise ebakindlusega ja on oht, et see võib mõjutada siseturu toimimist. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 27. jaanuari 2009. aasta määruses (EÜ) nr 152/2009, millega sätestatakse proovivõtu- ja analüüsimeetodid sööda ametlikuks kontrolliks, (2) ei ole sätestatud konkreetseid eeskirju sellise materjali kontrollimiseks, mis sisaldab selliseid geneetiliselt muundatud organisme (geneetiliselt muundatud materjali) või koosneb neist või on neist toodetud, mille puhul ELi loa taotlemine on menetlemisel või mille luba on aegunud. Kogemused on näidanud, et selliste eeskirjade puudumisel kohaldavad ametlikud laborid ja pädevad asutused erinevaid proovivõtumeetodeid ja erinevaid eeskirju analüütiliste proovide tulemuste tõlgendamisel. Selle tagajärjel võivad järeldused erineda toote vastavuse nõuetest Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määruses (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (3). Ühtsete eeskirjade puudumisel seisavad ettevõtjad silmitsi juriidilise ebakindlusega ja on oht, et see võib mõjutada siseturu toimimist.

| (2) | Kasutusel on erinevad rahvusvahelised teabevahetusmehhanismid, mis annavad teavet ohutushindamiste kohta, mille on teinud GMOde müügiks lubasid andvad riigid. Kooskõlas bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni Cartagena bioloogilise ohutuse protokolliga, mille osalised on kõik liikmesriigid, peavad protokolli osalised teavitama teisi protokolliosalisi bioloogilise ohutuse teabevõrgustiku kaudu kõigist riigisisese kasutamisega seotud lõplikest otsustest, sealhulgas sellise GMO turule lubamine, mida võidakse riikide vahel vedada kas otseselt toidu või söödana tarbimiseks või töötlemiseks. See teave peab muu hulgas sisaldama riskihindamisaruannet. Riigid, kes ei ole protokolliosalised, võivad sellist teavet edastada vabatahtlikkuse alusel. Ka FAO ja OECD pakuvad rahvusvahelisi teabevahetusmehhanisme seoses GMOde lubamise ja nende ohutushindamisega. |
| --- | --- |

(2)

Kasutusel on erinevad rahvusvahelised teabevahetusmehhanismid, mis annavad teavet ohutushindamiste kohta, mille on teinud GMOde müügiks lubasid andvad riigid. Kooskõlas bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni Cartagena bioloogilise ohutuse protokolliga, mille osalised on kõik liikmesriigid, peavad protokolli osalised teavitama teisi protokolliosalisi bioloogilise ohutuse teabevõrgustiku kaudu kõigist riigisisese kasutamisega seotud lõplikest otsustest, sealhulgas sellise GMO turule lubamine, mida võidakse riikide vahel vedada kas otseselt toidu või söödana tarbimiseks või töötlemiseks. See teave peab muu hulgas sisaldama riskihindamisaruannet. Riigid, kes ei ole protokolliosalised, võivad sellist teavet edastada vabatahtlikkuse alusel. Ka FAO ja OECD pakuvad rahvusvahelisi teabevahetusmehhanisme seoses GMOde lubamise ja nende ohutushindamisega.

| (3) | EL impordib märkimisväärses koguses kaupu, mis on toodetud kolmandates riikides, kus GMOde kasutamine on laialt levinud. Kuigi neid imporditud kaupu kasutatakse nii toidu kui ka sööda tootmiseks, on suurem osa tõenäoliselt GMOsid sisaldavaid kaupu ette nähtud söödasektorisse, mis võib kaasa tuua suurema kaubandushäirete riski selles sektoris juhtudel, kui liikmesriigid kohaldavad ametlikul kontrollimisel erinevaid eeskirju. Seetõttu tundub asjakohane piirata käesoleva määruse kohaldamisala söödasektoriga, milles võrreldes muude toiduainete tootmise sektoritega tundub olevat suurem tõenäosus geneetiliselt muundatud materjali olemasoluks. |
| --- | --- |

(3)

EL impordib märkimisväärses koguses kaupu, mis on toodetud kolmandates riikides, kus GMOde kasutamine on laialt levinud. Kuigi neid imporditud kaupu kasutatakse nii toidu kui ka sööda tootmiseks, on suurem osa tõenäoliselt GMOsid sisaldavaid kaupu ette nähtud söödasektorisse, mis võib kaasa tuua suurema kaubandushäirete riski selles sektoris juhtudel, kui liikmesriigid kohaldavad ametlikul kontrollimisel erinevaid eeskirju. Seetõttu tundub asjakohane piirata käesoleva määruse kohaldamisala söödasektoriga, milles võrreldes muude toiduainete tootmise sektoritega tundub olevat suurem tõenäosus geneetiliselt muundatud materjali olemasoluks.

| (4) | Määrusega (EÜ) nr 1829/2003 on sätestatud, et geneetiliselt muundatud toidu suhtes tuleb kohaldada lubade andmise menetlust. Loa andmise menetluse kohaselt tuleb avaldada Euroopa Toiduohutusameti arvamus, mille peamine komponent on ohutushindamine. Oma arvamuse andmisel konsulteerib Euroopa Toiduohutusamet nõuetekohase taotluse saamisel liikmesriikidega ning liikmesriikidel on kolm kuud aega oma arvamuse teatamiseks. Toiduohutusameti arvamus peab tuginema ühele Euroopa Liidu referentlabori valideeritud tuvastusmeetodile. |
| --- | --- |

(4)

Määrusega (EÜ) nr 1829/2003 on sätestatud, et geneetiliselt muundatud toidu suhtes tuleb kohaldada lubade andmise menetlust. Loa andmise menetluse kohaselt tuleb avaldada Euroopa Toiduohutusameti arvamus, mille peamine komponent on ohutushindamine. Oma arvamuse andmisel konsulteerib Euroopa Toiduohutusamet nõuetekohase taotluse saamisel liikmesriikidega ning liikmesriikidel on kolm kuud aega oma arvamuse teatamiseks. Toiduohutusameti arvamus peab tuginema ühele Euroopa Liidu referentlabori valideeritud tuvastusmeetodile.

| (5) | ELi referentlabor viib valideerimise läbi sõltumatult muudest menetluses sätestatud elementidest. Üldiselt valideeritakse meetod ja avaldatakse see enne, kui kõik muud toiduohutusameti arvamuse lõpuleviimiseks vajalikud elemendid on täidetud. Need meetodid avaldatakse ELi referentlabori veebisaidil ja on kättesaadavad pädevatele asutustele ja kõigile huvitatud pooltele. |
| --- | --- |

(5)

ELi referentlabor viib valideerimise läbi sõltumatult muudest menetluses sätestatud elementidest. Üldiselt valideeritakse meetod ja avaldatakse see enne, kui kõik muud toiduohutusameti arvamuse lõpuleviimiseks vajalikud elemendid on täidetud. Need meetodid avaldatakse ELi referentlabori veebisaidil ja on kättesaadavad pädevatele asutustele ja kõigile huvitatud pooltele.

| (6) | Meetodit võib valideerida ainult siis, kui see vastab meetodi sobivuse üksikasjalikele nõuetele, mis on sätestatud komisjoni 6. aprilli 2004. aasta määruses (EÜ) nr 641/2004, milles käsitletakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1829/2003 üksikasjalikke rakenduseeskirju, mida kohaldatakse uut geneetiliselt muundatud toitu ja sööta käsitlevate loataotluste, olemasolevatest toodetest teatamise ja ohuhindamise soodsate tulemustega läbinud geneetiliselt muundatud materjali juhusliku või tehniliselt vältimatu sisalduse suhtes (4). Lisaks on kõnealuse määruse kohaselt sätestatud ühtsed kriteeriumid GMOde analüütilise katsetamise meetodite vähimatele tõhususnõuetele (5). |
| --- | --- |

(6)

Meetodit võib valideerida ainult siis, kui see vastab meetodi sobivuse üksikasjalikele nõuetele, mis on sätestatud komisjoni 6. aprilli 2004. aasta määruses (EÜ) nr 641/2004, milles käsitletakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1829/2003 üksikasjalikke rakenduseeskirju, mida kohaldatakse uut geneetiliselt muundatud toitu ja sööta käsitlevate loataotluste, olemasolevatest toodetest teatamise ja ohuhindamise soodsate tulemustega läbinud geneetiliselt muundatud materjali juhusliku või tehniliselt vältimatu sisalduse suhtes (4). Lisaks on kõnealuse määruse kohaselt sätestatud ühtsed kriteeriumid GMOde analüütilise katsetamise meetodite vähimatele tõhususnõuetele (5).

| (7) | Analüüsimeetodid, mis ELi referentlabor on valideerinud loa andmise menetluse kontekstis ning olemasolevate toodete turule lubamiseks, kasutamiseks ja töötlemiseks määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 20 tähenduses, on kvantitatiivsed tekkepõhised meetodid. Meetodid valideeritakse ühiskatsete teel kooskõlas rahvusvahelise standardiga ISO 5725 ja/või Rahvusvahelise Puhta Keemia ja Rakenduskeemia Liidu (IUPAC) protokolli põhimõtetega. ELi referentlabor on praegu maailmas ainus labor, mis valideerib müügilubade andmisele eelneva menetluse kontekstis kvantitatiivsed tekkepõhised meetodeid kooskõlas eespool nimetatud standarditega. Kvantitatiivseid meetodeid peetakse ametlike kontrollide ühtlustamise tagamisel täpsemateks kui kvalitatiivseid meetodeid. Kvalitatiivseid meetodeid kasutavate katsemenetluste puhul on vaja teistsuguseid proovivõtuskeeme, kuna nende puhul on suurem oht saada erinevaid tulemusi geneetiliselt muundatud materjali olemasolu kohta. Seetõttu on müügilubade andmise menetluse kontekstis asjakohane kasutada ELi referentlabori valideeritud analüüsimeetodit, et hoida liikmesriikides ära erinevate analüüsitulemuste saamist. |
| --- | --- |

(7)

Analüüsimeetodid, mis ELi referentlabor on valideerinud loa andmise menetluse kontekstis ning olemasolevate toodete turule lubamiseks, kasutamiseks ja töötlemiseks määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 20 tähenduses, on kvantitatiivsed tekkepõhised meetodid. Meetodid valideeritakse ühiskatsete teel kooskõlas rahvusvahelise standardiga ISO 5725 ja/või Rahvusvahelise Puhta Keemia ja Rakenduskeemia Liidu (IUPAC) protokolli põhimõtetega. ELi referentlabor on praegu maailmas ainus labor, mis valideerib müügilubade andmisele eelneva menetluse kontekstis kvantitatiivsed tekkepõhised meetodeid kooskõlas eespool nimetatud standarditega. Kvantitatiivseid meetodeid peetakse ametlike kontrollide ühtlustamise tagamisel täpsemateks kui kvalitatiivseid meetodeid. Kvalitatiivseid meetodeid kasutavate katsemenetluste puhul on vaja teistsuguseid proovivõtuskeeme, kuna nende puhul on suurem oht saada erinevaid tulemusi geneetiliselt muundatud materjali olemasolu kohta. Seetõttu on müügilubade andmise menetluse kontekstis asjakohane kasutada ELi referentlabori valideeritud analüüsimeetodit, et hoida liikmesriikides ära erinevate analüüsitulemuste saamist.

| (8) | Samuti peab kättesaadav olema sertifitseeritud etalonaine, et kontroll-laborid saaksid teha analüüse. |
| --- | --- |

(8)

Samuti peab kättesaadav olema sertifitseeritud etalonaine, et kontroll-laborid saaksid teha analüüse.

| (9) | Seega peaks käesoleva määruse kohaldamisala hõlmama sellise geneetiliselt muundatud materjali tuvastamist söödas, mis on müügile lubatud kolmandas riigis ning mille loa andmise menetlus on kestnud üle kolme kuu vastavalt määrusele (EÜ) nr 1829/2003, kui ELi referentlabor on valideerinud taotleja esitatud kvantitatiivsed tekkepõhised analüüsimeetodid, ning tingimusel, et sertifitseeritud etalonaine on kättesaadav. |
| --- | --- |

(9)

Seega peaks käesoleva määruse kohaldamisala hõlmama sellise geneetiliselt muundatud materjali tuvastamist söödas, mis on müügile lubatud kolmandas riigis ning mille loa andmise menetlus on kestnud üle kolme kuu vastavalt määrusele (EÜ) nr 1829/2003, kui ELi referentlabor on valideerinud taotleja esitatud kvantitatiivsed tekkepõhised analüüsimeetodid, ning tingimusel, et sertifitseeritud etalonaine on kättesaadav.

| (10) | Käesolev määrus peaks hõlmama ka neid geneetiliselt muundatud materjale, mille müügiluba on aegunud. Seetõttu tuleks seda kohaldada sööda suhtes, mis sisaldab järgmisi maisi- või rapsisorte või on nendest toodetud: mais SYN-EV176-9 ja MON-ØØØ21-9xMON-ØØ81Ø-6 ning raps ACS-BNØØ4-7xACS-BNØØ1-4, ACS-BNØØ4-7xACS-BNØØ2-5 ja ACS-BNØØ7-1, mille puhul ELi referentlabor on valideerinud kvantitatiivse meetodi, tingimusel et sertifitseeritud etalonaine on kättesaadav. Need geneetiliselt muundatud materjalid lasti turule enne määruse (EÜ) nr 1829/2003 kohaldamist ja neist teatati kui olemasolevatest toodetest vastavalt kõnealuse määruse artiklile 20. Kuna nende seemneid enam globaalses mastaabis ei turustatud, andsid vastavad käitlejad komisjonile teada, et nad ei esita taotlust kõnealuste toodete müügiloa uuendamiseks. Selle tulemusel võttis komisjon vastu otsused 2007/304/EÜ, (6) 2007/305/EÜ, (7) 2007/306/EÜ, (8) 2007/307/EÜ (9) ja 2007/308/EÜ (10) kõnealuste toodete turult kõrvaldamise kohta (vananenud tooted). Nende otsustega on toodetes lubatud sellise materjali olemasolu, mis sisaldab järgmisi maisi- või rapsisorte, koosneb või on toodetud nendest: mais SYN-EV176-9 ja MON-ØØØ21-9xMON-ØØ81Ø-6 ning raps ACS-BNØØ4-7xACS-BNØØ1-4, ACS-BNØØ4-7xACS-BNØØ2-5 ja ACS-BNØØ7-1, tingimusel et see olemasolu on juhuslik või tehniliselt vältimatu ning ei ületa 0,9 % piiratud ajavahemikul, mis lõpeb 25. aprillil 2012. On asjakohane tagada, et otsustes 2007/304/EÜ, 2007/305/EÜ, 2007/306/EÜ, 2007/307/EÜ ja 2007/308/EÜ sätestatud lubatud ajavahemiku aegumise hetkel kohaldataks käesolevat määrust ka nimetatud vananenud toodete tuvastamiseks söödas. Samuti tuleks seda määrust kohaldada kõigi muude geneetiliselt muundatud materjalide suhtes, mille müügiluba ei ole toote järkjärgulise kasutuselt kõrvaldamise tõttu aegumise korral enam uuendatud. |
| --- | --- |

(10)

Käesolev määrus peaks hõlmama ka neid geneetiliselt muundatud materjale, mille müügiluba on aegunud. Seetõttu tuleks seda kohaldada sööda suhtes, mis sisaldab järgmisi maisi- või rapsisorte või on nendest toodetud: mais SYN-EV176-9 ja MON-ØØØ21-9xMON-ØØ81Ø-6 ning raps ACS-BNØØ4-7xACS-BNØØ1-4, ACS-BNØØ4-7xACS-BNØØ2-5 ja ACS-BNØØ7-1, mille puhul ELi referentlabor on valideerinud kvantitatiivse meetodi, tingimusel et sertifitseeritud etalonaine on kättesaadav. Need geneetiliselt muundatud materjalid lasti turule enne määruse (EÜ) nr 1829/2003 kohaldamist ja neist teatati kui olemasolevatest toodetest vastavalt kõnealuse määruse artiklile 20. Kuna nende seemneid enam globaalses mastaabis ei turustatud, andsid vastavad käitlejad komisjonile teada, et nad ei esita taotlust kõnealuste toodete müügiloa uuendamiseks. Selle tulemusel võttis komisjon vastu otsused 2007/304/EÜ, (6) 2007/305/EÜ, (7) 2007/306/EÜ, (8) 2007/307/EÜ (9) ja 2007/308/EÜ (10) kõnealuste toodete turult kõrvaldamise kohta (vananenud tooted). Nende otsustega on toodetes lubatud sellise materjali olemasolu, mis sisaldab järgmisi maisi- või rapsisorte, koosneb või on toodetud nendest: mais SYN-EV176-9 ja MON-ØØØ21-9xMON-ØØ81Ø-6 ning raps ACS-BNØØ4-7xACS-BNØØ1-4, ACS-BNØØ4-7xACS-BNØØ2-5 ja ACS-BNØØ7-1, tingimusel et see olemasolu on juhuslik või tehniliselt vältimatu ning ei ületa 0,9 % piiratud ajavahemikul, mis lõpeb 25. aprillil 2012. On asjakohane tagada, et otsustes 2007/304/EÜ, 2007/305/EÜ, 2007/306/EÜ, 2007/307/EÜ ja 2007/308/EÜ sätestatud lubatud ajavahemiku aegumise hetkel kohaldataks käesolevat määrust ka nimetatud vananenud toodete tuvastamiseks söödas. Samuti tuleks seda määrust kohaldada kõigi muude geneetiliselt muundatud materjalide suhtes, mille müügiluba ei ole toote järkjärgulise kasutuselt kõrvaldamise tõttu aegumise korral enam uuendatud.

| (11) | Käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluva geneetiliselt muundatud materjali tuvastamiseks tuleks ühtlustada ka sööda ametlikku kontrollimist ühtsete proovivõtumeetodite vastuvõtmise kaudu. |
| --- | --- |

(11)

Käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluva geneetiliselt muundatud materjali tuvastamiseks tuleks ühtlustada ka sööda ametlikku kontrollimist ühtsete proovivõtumeetodite vastuvõtmise kaudu.

| (12) | Need meetodid peaksid põhinema tunnustatud teaduslikel ja statistilistel protokollidel ning rahvusvahelistel standarditel, kui viimased on kättesaadavad, ning peaksid hõlmama proovivõtmise eri etappe, sealhulgas materjali proovivõtu suhtes kohaldatavaid eeskirju, proovivõtu käigus võetavaid ettevaatusabinõusid, proovide ettevalmistamist, valimite ja paralleelsete laboriproovide võtmisel kohaldatavaid tingimusi, laboriproovide käsitlemist ning proovide märgistamist ja pitseerimist. Ametliku kontrolli eesmärgil võetud proovide piisava esindatuse tagamiseks tuleks ka vastu võtta konkreetsed tingimused, mis on kohandatud vastavalt sellele, kas söödapartii esitatakse müügiks põllumajandusliku masskaubana, eelpakendatult või jaemüügipakendis. |
| --- | --- |

(12)

Need meetodid peaksid põhinema tunnustatud teaduslikel ja statistilistel protokollidel ning rahvusvahelistel standarditel, kui viimased on kättesaadavad, ning peaksid hõlmama proovivõtmise eri etappe, sealhulgas materjali proovivõtu suhtes kohaldatavaid eeskirju, proovivõtu käigus võetavaid ettevaatusabinõusid, proovide ettevalmistamist, valimite ja paralleelsete laboriproovide võtmisel kohaldatavaid tingimusi, laboriproovide käsitlemist ning proovide märgistamist ja pitseerimist. Ametliku kontrolli eesmärgil võetud proovide piisava esindatuse tagamiseks tuleks ka vastu võtta konkreetsed tingimused, mis on kohandatud vastavalt sellele, kas söödapartii esitatakse müügiks põllumajandusliku masskaubana, eelpakendatult või jaemüügipakendis.

| (13) | Samuti on asjakohane ühtlustada analüüsitulemuste tõlgendamise eeskirju, tagamaks, et kogu Euroopa Liidus tehakse samasugustest analüüsitulemustest ühesugused järeldused. Sellega seoses on analüüsimeetodite puhul vaja ka arvesse võtta tehnilisi piiranguid, eelkõige mikrokoguste tasandil, kuna geneetiliselt muundatud materjali taseme vähenedes suureneb analüütiline ebatäpsus. |
| --- | --- |

(13)

Samuti on asjakohane ühtlustada analüüsitulemuste tõlgendamise eeskirju, tagamaks, et kogu Euroopa Liidus tehakse samasugustest analüüsitulemustest ühesugused järeldused. Sellega seoses on analüüsimeetodite puhul vaja ka arvesse võtta tehnilisi piiranguid, eelkõige mikrokoguste tasandil, kuna geneetiliselt muundatud materjali taseme vähenedes suureneb analüütiline ebatäpsus.

| (14) | Nende piirangute arvessevõtmiseks ning pidades silmas vajadust tagada kontrollimiste teostatavus, usaldusväärsus ja proportsionaalsus, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määruses (EÜ) nr 178/2002 (millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused), (11) on asjakohane sätestada nõutava tulemuslikkuse miinimummääraks madalaim geneetiliselt muundatud materjali tase, mida ELi referentlabor kvantitatiivsete meetodite valideerimiseks arvestab. See tase vastab geneetiliselt muundatud materjali 0,1-protsendilisele massiosale söödas ning see on madalaim tase, mille puhul tulemused on ametlikes laborites rahuldavalt korratavad, kui söödaproovide mõõtmiseks kohaldatakse asjakohaseid proovivõtuprotokolle ja analüüsimeetodeid. |
| --- | --- |

(14)

Nende piirangute arvessevõtmiseks ning pidades silmas vajadust tagada kontrollimiste teostatavus, usaldusväärsus ja proportsionaalsus, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määruses (EÜ) nr 178/2002 (millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused), (11) on asjakohane sätestada nõutava tulemuslikkuse miinimummääraks madalaim geneetiliselt muundatud materjali tase, mida ELi referentlabor kvantitatiivsete meetodite valideerimiseks arvestab. See tase vastab geneetiliselt muundatud materjali 0,1-protsendilisele massiosale söödas ning see on madalaim tase, mille puhul tulemused on ametlikes laborites rahuldavalt korratavad, kui söödaproovide mõõtmiseks kohaldatakse asjakohaseid proovivõtuprotokolle ja analüüsimeetodeid.

| (15) | ELi referentlaboris valideeritud meetodid on eriomased igale transformatsioonile, olenemata sellest, kas see transformatsioon on olemas ühes või mitmes geneetiliselt muundatud organismis, mis sisaldab üht või mitut transformatsiooni. Nõutava tulemuslikkuse miinimummäära tuleks seetõttu kohaldada kogu geneetiliselt muundatud materjali suhtes, mis sisaldab mõõdetud transformatsiooni. |
| --- | --- |

(15)

ELi referentlaboris valideeritud meetodid on eriomased igale transformatsioonile, olenemata sellest, kas see transformatsioon on olemas ühes või mitmes geneetiliselt muundatud organismis, mis sisaldab üht või mitut transformatsiooni. Nõutava tulemuslikkuse miinimummäära tuleks seetõttu kohaldada kogu geneetiliselt muundatud materjali suhtes, mis sisaldab mõõdetud transformatsiooni.

| (16) | Iga ametlik labor peab kindlaks tegema mõõtmise ebatäpsuse ja kinnitama selle vastavalt komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse (JRC) juhisele mõõtmise ebatäpsuse kohta geneetiliselt muundatud organisme kontrollivates laborites (12). |
| --- | --- |

(16)

Iga ametlik labor peab kindlaks tegema mõõtmise ebatäpsuse ja kinnitama selle vastavalt komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse (JRC) juhisele mõõtmise ebatäpsuse kohta geneetiliselt muundatud organisme kontrollivates laborites (12).

| (17) | Otsus sööda nõuetele mittevastavuse kohta tuleks võtta ainult juhul, kui käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluv geneetiliselt muundatud materjal esineb koguses, mis on võrdne nõutava tulemuslikkuse miinimummääraga või ületab selle, võttes arvesse mõõtmise ebatäpsusi. |
| --- | --- |

(17)

Otsus sööda nõuetele mittevastavuse kohta tuleks võtta ainult juhul, kui käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluv geneetiliselt muundatud materjal esineb koguses, mis on võrdne nõutava tulemuslikkuse miinimummääraga või ületab selle, võttes arvesse mõõtmise ebatäpsusi.

| (18) | Käesoleva määrusega kehtestatud eeskirjad ei tohiks komisjonil või liikmesriikidel takistada võtmast vajaduse korral erakorralisi meetmeid kooskõlas (EÜ) nr 178/2002 artiklitega 53 ja 54. |
| --- | --- |

(18)

Käesoleva määrusega kehtestatud eeskirjad ei tohiks komisjonil või liikmesriikidel takistada võtmast vajaduse korral erakorralisi meetmeid kooskõlas (EÜ) nr 178/2002 artiklitega 53 ja 54.

| (19) | Käesolevaid rakenduseeskirju tuleks kohandada, kui see osutub vajalikuks, et võtta arvesse uusi arenguid, eelkõige seoses nende mõjuga siseturule ning toidu ja sööda käitlejatele. |
| --- | --- |

(19)

Käesolevaid rakenduseeskirju tuleks kohandada, kui see osutub vajalikuks, et võtta arvesse uusi arenguid, eelkõige seoses nende mõjuga siseturule ning toidu ja sööda käitlejatele.

| (20) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega ning ei Euroopa Parlament ega nõukogu ole vastuväiteid esitanud, |
| --- | --- |

(20)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega ning ei Euroopa Parlament ega nõukogu ole vastuväiteid esitanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Mõisted

1.   Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid.

1)   „Täpsus – suhtelise korratavuse standardhälve”: suhteline kontrollitulemuste standardhälve, mis on saadud korratavuse tingimustel. Korratavuse tingimused on tingimused, mille puhul kontrollitulemused saadakse sama meetodiga, sama katsematerjaliga, samas laboris, sama operaatoriga, kasutades samu seadmeid lühikeste ajavahemike järel.

2)   „Nõutav tulemuslikkuse miinimummäär”: madalaim analüüdi kogus või kontsentratsioon proovis, mida ametlikud laborid peavad saama usaldusväärselt tuvastada ja kinnitada.

3)   „Geneetiliselt muundatud materjal”: materjal, mis sisaldab geneetiliselt muundatud organisme või koosneb või on toodetud nendest.

2.   Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklis 2 ja määruse (EÜ) nr 152/2009 I lisas sätestatud mõisteid.

Artikkel 2

Kohaldamisala

1. Käesolevat määrust kohaldatakse sööda ametliku kontrolli suhtes seoses järgmise materjali olemasoluga:

| a) | geneetiliselt muundatud materjal, millele on müügiluba antud kolmandas riigis ning mille kohta on kehtiv taotlus esitatud määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 17 kohaselt ning mille müügiloa andmise menetlus on kestnud üle kolme kuu, tingimusel et






  i) | Euroopa Toiduohutusamet ei ole tõestanud, et see on nõutava tulemuslikkuse miinimummäära korral tervisele või keskkonnale kahjulik; |
| --- | --- | --- |

a)

geneetiliselt muundatud materjal, millele on müügiluba antud kolmandas riigis ning mille kohta on kehtiv taotlus esitatud määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 17 kohaselt ning mille müügiloa andmise menetlus on kestnud üle kolme kuu, tingimusel et

i)

Euroopa Toiduohutusamet ei ole tõestanud, et see on nõutava tulemuslikkuse miinimummäära korral tervisele või keskkonnale kahjulik;

| ii) | Euroopa Liidu referentlabor on valideerinud ja avaldanud kõnealuse artikli kohaselt nõutud kvantitatiivse meetodi ning |
| --- | --- |

ii)

Euroopa Liidu referentlabor on valideerinud ja avaldanud kõnealuse artikli kohaselt nõutud kvantitatiivse meetodi ning

| iii) | sertifitseeritud etalonaine vastab artiklis 3 sätestatud tingimustele; |
| --- | --- |

iii)

sertifitseeritud etalonaine vastab artiklis 3 sätestatud tingimustele;

| b) | pärast 25. aprilli 2012 geneetiliselt muundatud materjal, millest on teatatud vastavalt määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklile 20 ning mille müügiluba on aegunud ja mille puhul Euroopa Liidu referentlabor on valideerinud ja avaldanud kvantitatiivse meetodi, tingimusel et sertifitseeritud etalonaine vastab artiklis 3 sätestatud tingimustele, ning |
| --- | --- |

b)

pärast 25. aprilli 2012 geneetiliselt muundatud materjal, millest on teatatud vastavalt määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklile 20 ning mille müügiluba on aegunud ja mille puhul Euroopa Liidu referentlabor on valideerinud ja avaldanud kvantitatiivse meetodi, tingimusel et sertifitseeritud etalonaine vastab artiklis 3 sätestatud tingimustele, ning

| c) | geneetiliselt muundatud materjal, mille müügiluba on aegunud, kuna määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 23 kohaselt ei ole esitatud taotlust kehtivuse pikendamiseks, tingimusel et sertifitseeritud etalonaine vastab artiklis 3 sätestatud tingimustele. |
| --- | --- |

c)

geneetiliselt muundatud materjal, mille müügiluba on aegunud, kuna määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 23 kohaselt ei ole esitatud taotlust kehtivuse pikendamiseks, tingimusel et sertifitseeritud etalonaine vastab artiklis 3 sätestatud tingimustele.

Artikkel 3

Sertifitseeritud etalonaine

1.   Sertifitseeritud etalonaine peab olema kättesaadav liikmesriikidele ja kõigile kolmandatele osalistele.

2.   Sertifitseeritud etalonaine toodetakse ja sertifitseeritakse vastavalt ISO juhistele 30–35.

3.   Sertifitseeritud etalonainega kaasas olev teave peab hõlmama teavet sertifitseeritud etalonaine tootmiseks kasutatud taime aretuse ja sisseviidud materjali(de) sügootsuse kohta. GMO-sisalduse sertifitseeritud väärtus esitatakse massiosana ja võimaluse korral koopiate arvuna haploidse genoomi ekvivalendi kohta.

Artikkel 4

Proovivõtumeetodid

Sööda ametliku kontrolli proovid seoses artiklis 2 nimetatud geneetiliselt muundatud materjali olemasoluga peavad vastama I lisas sätestatud proovivõtumeetoditele.

Artikkel 5

Proovide ettevalmistamine, analüüsimeetodid ja tulemuste tõlgendamine

Laboriproovide ettevalmistamine, analüüsimeetodid ja tulemuste tõlgendamine peavad vastama II lisas sätestatud nõuetele.

Artikkel 6

Meetmed juhul, kui tuvastatakse artiklis 2 nimetatud geneetiliselt muundatud materjal

1.   Kui analüütiliste kontrollide tulemused näitavad, et artiklis 2 osutatud geneetiliselt muundatud materjali tase on võrdne nõutava tulemuslikkuse miinimummääraga või ületab selle, nagu on määratletud kooskõlas II lisa B osas kehtestatud tõlgendamiseeskirjadega, siis käsitatakse seda sööta määruse (EÜ) nr 1829/2003 nõuetele mittevastavana. Liikmesriigid edastavad kooskõlas määruse (EÜ) nr 178/2002 artikliga 50 selle teabe viivitamata toidu- ja söödaalase kiirhoiatussüsteemi kaudu.

2.   Kui analüütiliste kontrollide tulemused näitavad, et artiklis 2 osutatud geneetiliselt muundatud materjali leidub alla nõutava tulemuslikkuse miinimummäära, nagu on määratletud kooskõlas II lisa B osas kehtestatud tõlgendamiseeskirjadega, siis registreerivad liikmesriigid selle teabe ja teatavad komisjonile ja teistele liikmesriikidele iga aasta 30. juuniks. Korduvad tulemused, mis on saadud kolme kuu jooksul, tuleb edastada viivitamata.

3.   Komisjon või vajaduse korral liikmesriik võtab erakorralised meetmed kooskõlas määruse (EÜ) nr 178/2002 artiklitega 53 ja 54.

Artikkel 7

Artiklis 2 osutatud geneetiliselt muundatud materjali loetelu

Komisjon avaldab artiklis 2 sätestatud nõuetele vastava geneetiliselt muundatud materjali loetelu oma veebisaidil. Loetelu sisaldab teavet selle kohta, kus on sertifitseeritud etalonainele võimalik juurde pääseda, nagu on nõutud määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 17 lõike 3 punktis j, ning vajaduse korral teavet meetmete kohta, mis on võetud kooskõlas käesoleva määruse artikli 6 lõikega 3.

Artikkel 8

Läbivaatamine

Komisjon jälgib käesoleva määruse rakendamist ning selle mõju siseturule ning samuti söödakäitlejatele, kariloomapidajatele ja teistele ettevõtjatele, ning teeb vajaduse korral ettepaneku käesoleva määruse läbivaatamiseks.

Artikkel 9

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 24. juuni 2011

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 165, 30.4.2004, lk 1.

1

(2)  ELT L 54, 26.2.2009, lk 1.

2

(3)  ELT L 268, 18.10.2003, lk 1.

3

(4)  ELT L 102, 7.4.2004, lk 14.

4

(5)  http://gmo-crl.jrc.ec.europa.eu/doc/Min_Perf_Requirements_Analytical_methods.pdf

5

(6)  ELT L 117, 5.5.2007, lk 14.

6

(7)  ELT L 117, 5.5.2007, lk 17.

7

(8)  ELT L 117, 5.5.2007, lk 20.

8

(9)  ELT L 117, 5.5.2007, lk 23.

9

(10)  ELT L 117, 5.5.2007, lk 25.

10

(11)  EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1.

11

(12)  http://www.irmm.jrc.be/html/reference_materials_catalogue/user_support/EUR22756EN.pdf

12

---

I LISA

PROOVIVÕTUMEETODID

| 1. | Määruse (EÜ) nr 152/2009 I lisa kohaldamisel käsitatakse geneetiliselt muundatud materjali ainena, mis on tõenäoliselt jaotunud söödas ebaühtlaselt. |
| --- | --- |

1.

Määruse (EÜ) nr 152/2009 I lisa kohaldamisel käsitatakse geneetiliselt muundatud materjali ainena, mis on tõenäoliselt jaotunud söödas ebaühtlaselt.

| 2. | Erandina määruse (EÜ) nr 152/2009 I lisa punktidest 5.B.3., 5.B.4 ja 6.4 ei või söödamaterjali koondproovide suurus olla väiksem kui kaal, mis vastab 35 000 terale/seemnele, ning lõpp-proov ei või olla väiksem kui kaal, mis vastab 10 000 terale/seemnele.
  10 000 tera/seemne massi ekvivalent on esitatud allolevas tabelis 1.

  Tabel 1

  10 000 tera/seemne massi ekvivalent eri taimedel






  Taim | Mass grammides, mis vastab 10 000 terale/seemnele |
| --- | --- | --- |
| Oder, hirss, kaer, riis, rukis, nisu | 400 |
| Mais | 3 000 |
| Sojauba | 2 000 |
| Raps | 40 |

2.

Erandina määruse (EÜ) nr 152/2009 I lisa punktidest 5.B.3., 5.B.4 ja 6.4 ei või söödamaterjali koondproovide suurus olla väiksem kui kaal, mis vastab 35 000 terale/seemnele, ning lõpp-proov ei või olla väiksem kui kaal, mis vastab 10 000 terale/seemnele.

10 000 tera/seemne massi ekvivalent on esitatud allolevas tabelis 1.

Tabel 1

10 000 tera/seemne massi ekvivalent eri taimedel

Taim

Mass grammides, mis vastab 10 000 terale/seemnele

Oder, hirss, kaer, riis, rukis, nisu

400

Mais

3 000

Sojauba

2 000

Raps

40

---

II LISA

PROOVIDE ETTEVALMISTAMISE JA ANALÜÜSIMEETODITE KRITEERIUMID

Artiklis 2 osutatud geneetiliselt muundatud materjali tuvastamiseks kasutavad ametlikud laborid käesolevas lisas kirjeldatud analüüsimeetodeid ja kontrollinõudeid.

A.   PROOVIDE ETTEVALMISTAMINE ANALÜÜSIKS

Lisaks määruse (EÜ) nr 152/2009 II lisa A osa nõuetele kohaldatakse järgmisi sätteid.

1.   Lõpp-proovide töötlemine

Ametlikud laborid kasutavad standardit EN ISO 24276, ISO 21570, ISO 21569 ja ISO 21571, milles on esitatud strateegiad lõpp-proovi homogeniseerimise (nimetatud ISO standardites ka „laboriprooviks”), lõpp-proovi analüüsiprooviks muutmise, kontrollproovi ettevalmistamise ja sihtanalüüdi analüüsi ekstraheerimise kohta.

2.   Uuritava proovi suurus

Uuritav proov peab olema sellise suurusega, mis tagab geneetiliselt muundatud materjali koguse kindlakstegemise olemasolu juures, mis vastab nõutavale tulemuslikkuse miinimummäärale statistilise usaldustasemega 95 %.

B.   ANALÜÜSIMEETODITE RAKENDAMINE JA TULEMUSTE VÄLJENDAMINE

Erandina määruse (EÜ) nr 152/2009 II lisa C osast kohaldatakse analüüsimeetodite rakendamisel ja tulemuste väljendamisel järgmisi eeskirju.

1.   Üldtingimused

Ametlikud laborid peavad vastama ISO 17025 nõuetele ning kasutama kvantitatiivseid analüüsimeetodeid, mille on valideerinud Euroopa Liidu referentlabor koostöös Euroopa GMO laborite võrguga. Nad peavad tagama, et võttes arvesse kogu analüütilist meetodit, mis algab sööda laboriproovi käitlemisega, suudavad nad teha analüüsi geneetiliselt muundatud materjali 0,1-protsendilise massiosa tasemel söödas piisava täpsusega (suhtelise korratavuse standardhälve on väiksem või võrdne 25 %-ga).

2.   Tulemuste tõlgendamise eeskirjad

Et tagada umbes 95 % usaldustaset, tuleb analüüsitulemus esitada kujul x +/– U, kus x on ühe mõõdetud transformatsiooni analüütiline tulemus ning U on asjakohane laiendatud mõõtemääramatus.

U määrab kindlaks ametlik labor kogu analüütilise meetodi jaoks ning kinnitab selle vastavalt JRC väljaantud juhisele mõõtmise ebatäpsuse kohta geneetiliselt muundatud organisme kontrollivates laborites (1).

Sööt, söödalisand või liitsööda puhul iga sööda materjal või söödalisand, millest liitsööt koosneb, ei vasta määruse (EÜ) nr 1829/2003 nõuetele, kui ühe mõõdetud transformatsiooni analüütiline tulemus (x), millest on lahutatud laiendatud mõõtemääramatus (U), on võrdne geneetiliselt muundatud materjali 0,1-protsendilise massiosa tasemega või ületab seda. Kui tulemused väljendatakse peamiselt geneetiliselt muundatud DNA koopiate arvuna sihttaksonile eriomase DNA koopiate hulga suhtes, mida arvestatakse haploidsete genoomidena, tuleb need muuta massiosadeks vastavalt igas ELi referentlabori valideerimisaruandes esitatud teabele.

---

(1)  http://www.irmm.jrc.be/html/reference_materials_catalogue/user_support/EUR22756EN.pdf

---

| 25.6.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 166/16 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 166/16

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 620/2011,

24. juuni 2011,

millega muudetakse tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühist tollitariifistikku käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrust (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõike 1 punkti d,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Tulenevalt teatavate riikide poolt Maailma Kaubandusorganisatsioonile (WTO) esitatud kaebusest jõuti WTO vaekogu aruandes, mille WTO vaidluste lahendamise organ võttis vastu 21. septembril 2010, (2) järeldusele, et Euroopa Liidu tegevus ei ole olnud muu hulgas kooskõlas üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppega (GATT 1994), kuna EL kohaldab selliste teatavate infotehnoloogiatoodete suhtes, mida ELis valmistatakse infotehnoloogia lepingu (ITA) alusel, soodsamaid tollitariife, kui on ette nähtud tollitariifide osas võetud kohustustega. Määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa tuleks muuta, et viia see kooskõlla ELi rahvusvaheliste kohustustega GATT 1994 raames. Nõutavad muudatused on kooskõlas nõukogu 24. märtsi 1997. aasta otsusega 97/359/EÜ infotehnoloogiatoodete tollimaksude kaotamise kohta, (3) millega kiideti heaks ITA. |
| --- | --- |

(1)

Tulenevalt teatavate riikide poolt Maailma Kaubandusorganisatsioonile (WTO) esitatud kaebusest jõuti WTO vaekogu aruandes, mille WTO vaidluste lahendamise organ võttis vastu 21. septembril 2010, (2) järeldusele, et Euroopa Liidu tegevus ei ole olnud muu hulgas kooskõlas üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppega (GATT 1994), kuna EL kohaldab selliste teatavate infotehnoloogiatoodete suhtes, mida ELis valmistatakse infotehnoloogia lepingu (ITA) alusel, soodsamaid tollitariife, kui on ette nähtud tollitariifide osas võetud kohustustega. Määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa tuleks muuta, et viia see kooskõlla ELi rahvusvaheliste kohustustega GATT 1994 raames. Nõutavad muudatused on kooskõlas nõukogu 24. märtsi 1997. aasta otsusega 97/359/EÜ infotehnoloogiatoodete tollimaksude kaotamise kohta, (3) millega kiideti heaks ITA.

| (2) | WTO vaekogu aruande kohaselt ei tohiks digitaalkopeerimist käsitada valguskopeerimisena GATT 1994 mõistes ning kopeerimiskiirus ei tohiks olla ainus klassifitseerimiskriteerium. Seepärast tuleks määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa alamrubriiki 8443 31 ja vastavat tollimaksumäära vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(2)

WTO vaekogu aruande kohaselt ei tohiks digitaalkopeerimist käsitada valguskopeerimisena GATT 1994 mõistes ning kopeerimiskiirus ei tohiks olla ainus klassifitseerimiskriteerium. Seepärast tuleks määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa alamrubriiki 8443 31 ja vastavat tollimaksumäära vastavalt muuta.

| (3) | Kombineeritud nomenklatuuri alamrubriigi 8528 71 15 (varem 8528 71 13) sõnastust tuleks muuta, et see hõlmaks teleribokse (set-top boxes), mis lisaks sidefunktsioonile suudavad täita ka täiendavaid salvestamis- või taasesitusfunktsioone, tingimusel, et selle tulemusel säilivad sidefunktsiooniga teleriboksi põhiomadused. |
| --- | --- |

(3)

Kombineeritud nomenklatuuri alamrubriigi 8528 71 15 (varem 8528 71 13) sõnastust tuleks muuta, et see hõlmaks teleribokse (set-top boxes), mis lisaks sidefunktsioonile suudavad täita ka täiendavaid salvestamis- või taasesitusfunktsioone, tingimusel, et selle tulemusel säilivad sidefunktsiooniga teleriboksi põhiomadused.

| (4) | Käesolev määrus peaks jõustuma 1. juulil 2011. aastal pärast sellise mõistliku ajavahemiku lõppu, mille lepivad kokku Euroopa Liit ja kaebuse esitanud pooled ning mille jooksul peab Euroopa Liit tagama kooskõla WTO kohustustega. |
| --- | --- |

(4)

Käesolev määrus peaks jõustuma 1. juulil 2011. aastal pärast sellise mõistliku ajavahemiku lõppu, mille lepivad kokku Euroopa Liit ja kaebuse esitanud pooled ning mille jooksul peab Euroopa Liit tagama kooskõla WTO kohustustega.

| (5) | Kuna WTO vaidluste lahendamise organi vastuvõetud aruannetes esitatud soovitustel ei ole tagasiulatuvat mõju, ei peaks ka käesoleval määrusel olema tagasiulatuvat mõju ning määrust ei saa kasutada tagasiulatuva mõjuga tõlgendamissuunisena. Kuna seda ei saa kasutada tõlgendamissuunisena enne 1. juulit 2011 vabasse ringlusse lubatud kaupade klassifitseerimiseks, ei saa see olla aluseks enne kõnealust kuupäeva makstud tollimaksude tagasimaksmisele. |
| --- | --- |

(5)

Kuna WTO vaidluste lahendamise organi vastuvõetud aruannetes esitatud soovitustel ei ole tagasiulatuvat mõju, ei peaks ka käesoleval määrusel olema tagasiulatuvat mõju ning määrust ei saa kasutada tagasiulatuva mõjuga tõlgendamissuunisena. Kuna seda ei saa kasutada tõlgendamissuunisena enne 1. juulit 2011 vabasse ringlusse lubatud kaupade klassifitseerimiseks, ei saa see olla aluseks enne kõnealust kuupäeva makstud tollimaksude tagasimaksmisele.

| (6) | Tolliseadustiku komitee ei ole oma eesistuja määratud tähtaja jooksul arvamust esitanud, |
| --- | --- |

(6)

Tolliseadustiku komitee ei ole oma eesistuja määratud tähtaja jooksul arvamust esitanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa teise osa XVI jaotist muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 1. juulil 2011.

Sellel ei ole tagasiulatuvat mõju ning seda ei saa kasutada tagasiulatuva mõjuga tõlgendamissuunisena.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 24. juuni 2011

Komisjoni nimel presidendi eest

komisjoni liige

Algirdas ŠEMETA

---

(1)  EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1.

1

(2)  WT/DS375/R, WT/DS376/R, WT/DS377/R.

2

(3)  EÜT L 155, 12.6.1997, lk 1.

3

---

LISA

Määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa teise osa XVI jaotist muudetakse järgmiselt:

| 1) | gruppi 84 muudetakse järgmiselt:






  a) | CN-koodi 8443 31 10 rida jäetakse välja; |
| --- | --- | --- |

1)

gruppi 84 muudetakse järgmiselt:

a)

CN-koodi 8443 31 10 rida jäetakse välja;

| b) | CN-koodi 8443 31 10 rea ja CN-koodi 8443 31 91 rea vahel olev tekst „– – – muud:” jäetakse välja; |
| --- | --- |

b)

CN-koodi 8443 31 10 rea ja CN-koodi 8443 31 91 rea vahel olev tekst „– – – muud:” jäetakse välja;

| c) | lisatakse järgmine CN-koodi 8443 31 20 rida:








  „8443 31 20 | – – – seadmed, mille põhifunktsioon on digitaalkopeerimine, mille käigus skaneeritakse originaal ja koopiad trükitakse välja/prinditakse elektrostaatilisel meetodil ... | 2,2 % | p/st” |
| --- | --- | --- | --- | --- |

c)

lisatakse järgmine CN-koodi 8443 31 20 rida:

„8443 31 20

– – – seadmed, mille põhifunktsioon on digitaalkopeerimine, mille käigus skaneeritakse originaal ja koopiad trükitakse välja/prinditakse elektrostaatilisel meetodil ...

2,2 %

p/st”

| d) | lisatakse järgmine CN-koodi 8443 31 80 rida:








  „8443 31 80 | – – – muud ... | Tollimaksuvaba | p/st” |
| --- | --- | --- | --- | --- |

d)

lisatakse järgmine CN-koodi 8443 31 80 rida:

„8443 31 80

– – – muud ...

Tollimaksuvaba

p/st”

| e) | CN-koodi 8443 31 91 rida jäetakse välja; |
| --- | --- |

e)

CN-koodi 8443 31 91 rida jäetakse välja;

| f) | CN-koodi 8443 31 99 rida jäetakse välja; |
| --- | --- |

f)

CN-koodi 8443 31 99 rida jäetakse välja;

| 2) | gruppi 85 muudetakse järgmiselt:






  a) | CN-koodi 8528 71 13 rida jäetakse välja; |
| --- | --- | --- |

2)

gruppi 85 muudetakse järgmiselt:

a)

CN-koodi 8528 71 13 rida jäetakse välja;

| b) | lisatakse järgmine CN-koodi 8528 71 15 rida:








  „8528 71 15 | – – – – mikroprotsessoripõhised seadmed, millel on modem Interneti-ühenduseks, interaktiivse infovahetuse funktsioon ja mis on võimelised vastu võtma televisioonisignaali (nn sidefunktsiooniga teleriboksid (set-top boxes), sh need, millel on salvestamis- või taasesitusfunktsiooni seade, tingimusel, et säilivad sidefunktsiooniga teleriboksi põhiomadused) ... | Tollimaksuvaba | p/st” |
| --- | --- | --- | --- | --- |

b)

lisatakse järgmine CN-koodi 8528 71 15 rida:

„8528 71 15

– – – – mikroprotsessoripõhised seadmed, millel on modem Interneti-ühenduseks, interaktiivse infovahetuse funktsioon ja mis on võimelised vastu võtma televisioonisignaali (nn sidefunktsiooniga teleriboksid (set-top boxes), sh need, millel on salvestamis- või taasesitusfunktsiooni seade, tingimusel, et säilivad sidefunktsiooniga teleriboksi põhiomadused) ...

Tollimaksuvaba

p/st”

| c) | CN-koodi 8528 71 90 rida jäetakse välja; |
| --- | --- |

c)

CN-koodi 8528 71 90 rida jäetakse välja;

| d) | CN-koodi 8528 71 19 järele lisatakse järgmised read: | – – – muud: | | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| „8528 71 91 | – – – – mikroprotsessoripõhised seadmed, millel on modem Interneti-ühenduseks, interaktiivse infovahetuse funktsioon ja mis on võimelised vastu võtma televisioonisignaali (nn sidefunktsiooniga teleriboksid (set-top boxes), sh need, millel on salvestamis- või taasesitusfunktsiooni seade, tingimusel, et säilivad sidefunktsiooniga teleriboksi põhiomadused) ... | Tollimaksuvaba | p/st |
| 8528 71 99 | – – – – muud ... | 14 | p/st” |

d)

CN-koodi 8528 71 19 järele lisatakse järgmised read:

– – – muud:

„8528 71 91

– – – – mikroprotsessoripõhised seadmed, millel on modem Interneti-ühenduseks, interaktiivse infovahetuse funktsioon ja mis on võimelised vastu võtma televisioonisignaali (nn sidefunktsiooniga teleriboksid (set-top boxes), sh need, millel on salvestamis- või taasesitusfunktsiooni seade, tingimusel, et säilivad sidefunktsiooniga teleriboksi põhiomadused) ...

Tollimaksuvaba

p/st

8528 71 99

– – – – muud ...

14

p/st”

---

| 25.6.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 166/18 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 166/18

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 621/2011,

24. juuni 2011,

millega 151. korda muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavate Osama bin Ladeni, Al-Qaida võrgu ja Talibaniga seotud isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangud

EUROOPA KOMISJON

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 27. mai 2002. aasta määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavate Osama bin Ladeni, Al-Qaida võrgu ja Talibaniga seotud isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangud ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 467/2001, millega keelustatakse teatavate kaupade ja teenuste eksport Afganistani, laiendatakse Afganistani rühmitusega Taliban seotud lennukeeldu ning rahaliste vahendite ja muude finantsallikate külmutamist (1), eriti selle artikli 7 lõike 1 punkti a, artikli 7a lõiget 1 ja artikli 7a lõiget 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisas on esitatud nende isikute, rühmituste ja üksuste loetelu, kelle rahalised vahendid ja majandusressursid nimetatud määruse alusel külmutatakse. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisas on esitatud nende isikute, rühmituste ja üksuste loetelu, kelle rahalised vahendid ja majandusressursid nimetatud määruse alusel külmutatakse.

| (2) | 14. juunil 2011 otsustas ÜRO Julgeolekunõukogu sanktsioonide komitee kõrvaldada kaks füüsilist isikut nende isikute, rühmituste ja üksuste loetelust, kelle suhtes kohaldatakse rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamist. 16. juunil 2011 otsustas komitee lisada ühe füüsilise isiku kõnealusesse loetellu ja muuta loetelu ühte kannet. |
| --- | --- |

(2)

14. juunil 2011 otsustas ÜRO Julgeolekunõukogu sanktsioonide komitee kõrvaldada kaks füüsilist isikut nende isikute, rühmituste ja üksuste loetelust, kelle suhtes kohaldatakse rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamist. 16. juunil 2011 otsustas komitee lisada ühe füüsilise isiku kõnealusesse loetellu ja muuta loetelu ühte kannet.

| (3) | Seega tuleks määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa vastavalt ajakohastada. |
| --- | --- |

(3)

Seega tuleks määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa vastavalt ajakohastada.

| (4) | Käesolevas määruses sätestatud meetmete tõhususe tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma viivitamata, |
| --- | --- |

(4)

Käesolevas määruses sätestatud meetmete tõhususe tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma viivitamata,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 24. juuni 2011

Komisjoni nimel presidendi eest

välispoliitika vahendite talituse direktor

---

(1)  EÜT L 139, 29.5.2002, lk 9.

1

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa muudetakse järgmiselt:

| 1. | Pealkirja „Füüsilised isikud” alt jäetakse välja järgmised kanded:






  (a) | „Tarek Ben Al-Bechir Ben Amara Al-Charaabi (teiste nimedega a) Tarek Sharaabi, b) Haroun, c) Frank). Aadress: Vordere Gasse 29, 7012, Felsberg, Šveits. Sünniaeg: 31.3.1970. Sünnikoht: Tunis, Tuneesia. Kodakondsus: Tuneesia. Passi nr: L579603 (Tuneesia pass, välja antud Milanos 19.11.1997, kaotas kehtivuse 18.11.2002). Riiklik isikukood: 007-99090. Muu teave: a) Itaalia maksukood: CHRTRK70C31Z352U, b) ema nimi Charaabi Hedia. Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 24.4.2002.” |
| --- | --- | --- |

1.

Pealkirja „Füüsilised isikud” alt jäetakse välja järgmised kanded:

(a)

„Tarek Ben Al-Bechir Ben Amara Al-Charaabi (teiste nimedega a) Tarek Sharaabi, b) Haroun, c) Frank). Aadress: Vordere Gasse 29, 7012, Felsberg, Šveits. Sünniaeg: 31.3.1970. Sünnikoht: Tunis, Tuneesia. Kodakondsus: Tuneesia. Passi nr: L579603 (Tuneesia pass, välja antud Milanos 19.11.1997, kaotas kehtivuse 18.11.2002). Riiklik isikukood: 007-99090. Muu teave: a) Itaalia maksukood: CHRTRK70C31Z352U, b) ema nimi Charaabi Hedia. Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 24.4.2002.”

| (b) | „Safet Ekrem Durguti. Aadress: 175 Bosanska Street, Travnik, Bosnia ja Hertsegoviina. Sünniaeg: 10.5.1967. Sünnikoht: Orahovac, Kosovo. Kodakondsus: Bosnia ja Hertsegoviina. Passi nr: 6371551 (Bosnia ja Hertsegoviina biomeetriline pass, välja antud Travnikis 9.4.2009 ja kehtib kuni 4.9.2014). Siseriiklik isikukood: a) JMB 1005967953038 (Bosnia ja Hertsegoviina isikukood), b) 04DFC71259 (Bosnia and Hertsegoviina isikutunnistus), c) 04DFA8802 Bosnia and Hertsegoviina Kesk-Bosnia kantoni siseministeeriumi Travnikis välja antud juhiluba). Muu teave: a) isa nimi: Ekrem; b) organisatsiooni Al-Haramain Islamic Foundation asutaja ja juht 1998–2002; c) töötab õpetajana õppeasutuses Elci Ibrahim Pasha’s Madrasah, Travnik, Bosnia ja Hertsegoviina. Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 26.12.2003.” |
| --- | --- |

(b)

„Safet Ekrem Durguti. Aadress: 175 Bosanska Street, Travnik, Bosnia ja Hertsegoviina. Sünniaeg: 10.5.1967. Sünnikoht: Orahovac, Kosovo. Kodakondsus: Bosnia ja Hertsegoviina. Passi nr: 6371551 (Bosnia ja Hertsegoviina biomeetriline pass, välja antud Travnikis 9.4.2009 ja kehtib kuni 4.9.2014). Siseriiklik isikukood: a) JMB 1005967953038 (Bosnia ja Hertsegoviina isikukood), b) 04DFC71259 (Bosnia and Hertsegoviina isikutunnistus), c) 04DFA8802 Bosnia and Hertsegoviina Kesk-Bosnia kantoni siseministeeriumi Travnikis välja antud juhiluba). Muu teave: a) isa nimi: Ekrem; b) organisatsiooni Al-Haramain Islamic Foundation asutaja ja juht 1998–2002; c) töötab õpetajana õppeasutuses Elci Ibrahim Pasha’s Madrasah, Travnik, Bosnia ja Hertsegoviina. Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 26.12.2003.”

| 2. | Pealkirja „Füüsilised isikud” alla lisatakse järgmine kanne:
  Othman Ahmed Othman Al-Ghamdi (teiste nimedega a) Othman al-Ghamdi, b) Uthman al-Ghamdi, c) Uthman al-Ghamidi, d) Othman bin Ahmed bin Othman Alghamdi, e) Othman Ahmed Othman Al Omairah, f) Uthman Ahmad Uthman al-Ghamdi, g) Othman Ahmed Othman al-Omirah, h) Al Umairah al-Ghamdi, i) Othman Bin Ahmed Bin Othman). Aadress: Jeemen. Sünniaeg: a) 27.5.1979, b) 1973 (Othman Ahmed Othman Al Omairah). Sünnikoht: a) Saudi Arabia, b) Jeemen (Othman Ahmed Othman Al Omairah). Kodakondsus: a) Saudi Arabia, b) Jeemeni (Othman Ahmed Othman Al Omairah). Siseriiklik isikukood: 1089516791 (Saudi Araabia isikutunnistus). Muu teave: a) isa nimi: Ahmed Othman Al Omirah, b) rühmituse Al-Qaida in the Arabian Peninsula (AQAP) operatsiooniülem. On osalenud rühmituse AQAP operatsioonidele ja tegevusele rahaliste vahendite ja relvade hankimises Jeemenis, c) Qasim Yahya Mahdi al-Rimi ja Fahd Mohammed Ahmed al-Quso teadaolev kaaslane, d) INTERPOL on väljastanud tema suhtes oranži hoiatuse (toimiku nr 2009/52/OS/CCC, #14) ja punase hoiatuse (kontrollnumber A-596/3-2009, toimiku number 2009/3731), e) artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 16.6.2011.” |
| --- | --- |

2.

Pealkirja „Füüsilised isikud” alla lisatakse järgmine kanne:

Othman Ahmed Othman Al-Ghamdi (teiste nimedega a) Othman al-Ghamdi, b) Uthman al-Ghamdi, c) Uthman al-Ghamidi, d) Othman bin Ahmed bin Othman Alghamdi, e) Othman Ahmed Othman Al Omairah, f) Uthman Ahmad Uthman al-Ghamdi, g) Othman Ahmed Othman al-Omirah, h) Al Umairah al-Ghamdi, i) Othman Bin Ahmed Bin Othman). Aadress: Jeemen. Sünniaeg: a) 27.5.1979, b) 1973 (Othman Ahmed Othman Al Omairah). Sünnikoht: a) Saudi Arabia, b) Jeemen (Othman Ahmed Othman Al Omairah). Kodakondsus: a) Saudi Arabia, b) Jeemeni (Othman Ahmed Othman Al Omairah). Siseriiklik isikukood: 1089516791 (Saudi Araabia isikutunnistus). Muu teave: a) isa nimi: Ahmed Othman Al Omirah, b) rühmituse Al-Qaida in the Arabian Peninsula (AQAP) operatsiooniülem. On osalenud rühmituse AQAP operatsioonidele ja tegevusele rahaliste vahendite ja relvade hankimises Jeemenis, c) Qasim Yahya Mahdi al-Rimi ja Fahd Mohammed Ahmed al-Quso teadaolev kaaslane, d) INTERPOL on väljastanud tema suhtes oranži hoiatuse (toimiku nr 2009/52/OS/CCC, #14) ja punase hoiatuse (kontrollnumber A-596/3-2009, toimiku number 2009/3731), e) artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 16.6.2011.”

Al-Ghamdi

| 3. | Pealkirja „Juriidilised isikud, rühmitused ja üksused” all olev kanne „Al-Haramain Islamic Foundation (teiste nimedega a) Vazir, b) Vezir). Aadress: a) 64 Poturmahala, Travnik, Bosnia ja Hertsegoviina; b) Sarajevo, Bosnia ja Hertsegoviina. Muu teave: töötajad ja koostööpartnerid on Najib Ben Mohamed Ben Salem Al-Waz ja Safet Durguti. Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 13.3.2002.” asendatakse järgmisega:
  „Al-Haramain Islamic Foundation (teiste nimedega a) Vazir, b) Vezir). Aadress: a) 64 Poturmahala, Travnik, Bosnia ja Hertsegoviina; b) Sarajevo, Bosnia ja Hertsegoviina. Muu teave: töötaja ja koostööpartner on Najib Ben Mohamed Ben Salem Al-Waz. Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 13.3.2002.” |
| --- | --- |

3.

Pealkirja „Juriidilised isikud, rühmitused ja üksused” all olev kanne „Al-Haramain Islamic Foundation (teiste nimedega a) Vazir, b) Vezir). Aadress: a) 64 Poturmahala, Travnik, Bosnia ja Hertsegoviina; b) Sarajevo, Bosnia ja Hertsegoviina. Muu teave: töötajad ja koostööpartnerid on Najib Ben Mohamed Ben Salem Al-Waz ja Safet Durguti. Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 13.3.2002.” asendatakse järgmisega:

„Al-Haramain Islamic Foundation (teiste nimedega a) Vazir, b) Vezir). Aadress: a) 64 Poturmahala, Travnik, Bosnia ja Hertsegoviina; b) Sarajevo, Bosnia ja Hertsegoviina. Muu teave: töötaja ja koostööpartner on Najib Ben Mohamed Ben Salem Al-Waz. Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 13.3.2002.”

---

| 25.6.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 166/20 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 166/20

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 622/2011,

24. juuni 2011,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga) (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 25. juunil 2011.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 24. juuni 2011

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | AR | 23,1 |
| MK | 54,8 |
| TR | 73,2 |
| ZZ | 50,4 |
| 0707 00 05 | TR | 83,7 |
| ZZ | 83,7 |
| 0709 90 70 | TR | 97,5 |
| ZZ | 97,5 |
| 0805 50 10 | AR | 62,3 |
| BR | 40,6 |
| TR | 65,0 |
| UY | 65,6 |
| ZA | 110,3 |
| ZZ | 68,8 |
| 0808 10 80 | AR | 132,6 |
| BR | 78,0 |
| CA | 105,9 |
| CL | 99,5 |
| CN | 118,6 |
| NZ | 109,7 |
| US | 166,4 |
| UY | 91,7 |
| ZA | 92,9 |
| ZZ | 110,6 |
| 0809 10 00 | AR | 89,7 |
| TR | 241,9 |
| ZZ | 165,8 |
| 0809 20 95 | TR | 327,3 |
| XS | 382,4 |
| ZZ | 354,9 |
| 0809 30 | EC | 116,4 |
| TR | 179,1 |
| ZZ | 147,8 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

AR

23,1

MK

54,8

TR

73,2

ZZ

50,4

0707 00 05

TR

83,7

ZZ

83,7

0709 90 70

TR

97,5

ZZ

97,5

0805 50 10

AR

62,3

BR

40,6

TR

65,0

UY

65,6

ZA

110,3

ZZ

68,8

0808 10 80

AR

132,6

BR

78,0

CA

105,9

CL

99,5

CN

118,6

NZ

109,7

US

166,4

UY

91,7

ZA

92,9

ZZ

110,6

0809 10 00

AR

89,7

TR

241,9

ZZ

165,8

0809 20 95

TR

327,3

XS

382,4

ZZ

354,9

0809 30

EC

116,4

TR

179,1

ZZ

147,8

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

OTSUSED

| 25.6.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 166/22 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 166/22

---

NÕUKOGU OTSUS,

9. juuni 2011,

millega muudetakse Schengeni konsultatsioonivõrku (tehnilised näitajad)

(2011/369/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse nõukogu 24. aprilli 2001. aasta määrust (EÜ) nr 789/2001, millega viisataotluste läbivaatamise teatavate üksikasjalike eeskirjade ja praktiliste menetluste rakendamisvolitused jäetakse nõukogule, (1) eriti selle artikli 1 lõiget 2,

võttes arvesse Belgia Kuningriigi algatust

ning arvestades järgmist:

| (1) | Schengeni konsultatsioonivõrk (tehnilised näitajad) loodi selleks, et võimaldada liikmesriikide keskasutustel omavahel konsulteerida seoses teatavatest kolmandatest riikidest pärit kodanike esitatud viisataotlustega. |
| --- | --- |

(1)

Schengeni konsultatsioonivõrk (tehnilised näitajad) loodi selleks, et võimaldada liikmesriikide keskasutustel omavahel konsulteerida seoses teatavatest kolmandatest riikidest pärit kodanike esitatud viisataotlustega.

| (2) | Liikmesriikidevahelise konsulteerimise eesmärgil edastatavate vormide rubriikide vormingut tuleks muuta ja nimetatud konsulteerimise raames tuleks kasutada teatavate eranditega riike, territoriaalüksusi, territooriume, kodakondsust ja organisatsioone tähistavate Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO) kolmetäheliste koodide ajakohastatud loetelu, mis vastab nõukogu 15. märtsi 2001. aasta määrusega (EÜ) nr 539/2001 (milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud) (2) kehtestatud loetelule. ICAO kolmetäheliste koodide kasutamine peale teatavate erandite ei mõjuta ega piira liikmesriikide pädevust riikide või territoriaalüksuste tunnustamisel või tunnustamata jätmisel. Endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi ja Kosovo (3) jaoks kehtestatud koode kasutatakse üksnes VISIONi konsultatsioonide tarvis. |
| --- | --- |

(2)

Liikmesriikidevahelise konsulteerimise eesmärgil edastatavate vormide rubriikide vormingut tuleks muuta ja nimetatud konsulteerimise raames tuleks kasutada teatavate eranditega riike, territoriaalüksusi, territooriume, kodakondsust ja organisatsioone tähistavate Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO) kolmetäheliste koodide ajakohastatud loetelu, mis vastab nõukogu 15. märtsi 2001. aasta määrusega (EÜ) nr 539/2001 (milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud) (2) kehtestatud loetelule. ICAO kolmetäheliste koodide kasutamine peale teatavate erandite ei mõjuta ega piira liikmesriikide pädevust riikide või territoriaalüksuste tunnustamisel või tunnustamata jätmisel. Endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi ja Kosovo (3) jaoks kehtestatud koode kasutatakse üksnes VISIONi konsultatsioonide tarvis.

| (3) | Schengeni konsultatsioonivõrgu tehnilisi näitajaid (tehnilised näitajad) tuleks vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(3)

Schengeni konsultatsioonivõrgu tehnilisi näitajaid (tehnilised näitajad) tuleks vastavalt muuta.

| (4) | Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Ühendkuningriik ei osale vastavalt nõukogu 29. mai 2000. aasta otsusele 2000/365/EÜ (Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes) (4). Seetõttu ei osale Ühendkuningriik käesoleva otsuse vastuvõtmisel, see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. |
| --- | --- |

(4)

Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Ühendkuningriik ei osale vastavalt nõukogu 29. mai 2000. aasta otsusele 2000/365/EÜ (Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes) (4). Seetõttu ei osale Ühendkuningriik käesoleva otsuse vastuvõtmisel, see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

| (5) | Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Iirimaa ei osale vastavalt nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsusele 2002/192/EÜ (Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes) (5). Seetõttu ei osale Iirimaa käesoleva otsuse vastuvõtmisel, see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. |
| --- | --- |

(5)

Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Iirimaa ei osale vastavalt nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsusele 2002/192/EÜ (Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes) (5). Seetõttu ei osale Iirimaa käesoleva otsuse vastuvõtmisel, see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

| (6) | Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli nr 22 artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. Arvestades, et käesolev otsus põhineb Schengeni acquis’l, otsustab Taani kõnealuse protokolli artikli 4 kohaselt kuue kuu jooksul pärast seda, kui nõukogu on võtnud meetme käesoleva otsuse kohta, kas ta rakendab seda oma siseriiklikus õiguses. |
| --- | --- |

(6)

Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli nr 22 artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. Arvestades, et käesolev otsus põhineb Schengeni acquis’l, otsustab Taani kõnealuse protokolli artikli 4 kohaselt kuue kuu jooksul pärast seda, kui nõukogu on võtnud meetme käesoleva otsuse kohta, kas ta rakendab seda oma siseriiklikus õiguses.

| (7) | Islandi ja Norra puhul kujutab käesolev otsus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel sõlmitud lepingu (viimaste osalemiseks Schengeni acquis’ sätete rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises) (6) tähenduses, mis kuuluvad nimetatud lepingu teatavaid rakenduseeskirju käsitleva nõukogu 17. mai 1999. aasta otsuse 1999/437/EÜ (7) artikli 1 punktis A osutatud valdkonda. |
| --- | --- |

(7)

Islandi ja Norra puhul kujutab käesolev otsus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel sõlmitud lepingu (viimaste osalemiseks Schengeni acquis’ sätete rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises) (6) tähenduses, mis kuuluvad nimetatud lepingu teatavaid rakenduseeskirju käsitleva nõukogu 17. mai 1999. aasta otsuse 1999/437/EÜ (7) artikli 1 punktis A osutatud valdkonda.

| (8) | Šveitsi puhul kujutab käesolev otsus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ning Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) (8) tähenduses, mis kuuluvad nõukogu otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis A osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes otsuse 2008/146/EÜ (9) artikliga 3. |
| --- | --- |

(8)

Šveitsi puhul kujutab käesolev otsus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ning Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) (8) tähenduses, mis kuuluvad nõukogu otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis A osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes otsuse 2008/146/EÜ (9) artikliga 3.

| (9) | Liechtensteini puhul kujutab käesolev otsus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) (10) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis A osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes kõnealuse protokolli Euroopa Ühenduse poolt allkirjastamist ja selle teatavate sätete ajutist kohaldamist käsitleva nõukogu otsuse 2011/349/EL (11) artikliga 3. |
| --- | --- |

(9)

Liechtensteini puhul kujutab käesolev otsus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) (10) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis A osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes kõnealuse protokolli Euroopa Ühenduse poolt allkirjastamist ja selle teatavate sätete ajutist kohaldamist käsitleva nõukogu otsuse 2011/349/EL (11) artikliga 3.

| (10) | Küprose osas on käesolev otsus Schengeni acquis’ edasiarendamine või muul viisil sellega seotud 2003. aasta ühinemisakti artikli 3 lõike 2 tähenduses. |
| --- | --- |

(10)

Küprose osas on käesolev otsus Schengeni acquis’ edasiarendamine või muul viisil sellega seotud 2003. aasta ühinemisakti artikli 3 lõike 2 tähenduses.

| (11) | Käesolev otsus on Schengeni acquis’ edasiarendamine või muul viisil sellega seotud 2005. aasta ühinemisakti artikli 4 lõike 2 tähenduses. |
| --- | --- |

(11)

Käesolev otsus on Schengeni acquis’ edasiarendamine või muul viisil sellega seotud 2005. aasta ühinemisakti artikli 4 lõike 2 tähenduses.

| (12) | Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta määruse (EÜ) nr 810/2009 (millega kehtestatakse ühenduse viisaeeskiri (viisaeeskiri)) (12) artikli 58 lõikele 4 tuleks kuni Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008. aasta määruse (EÜ) nr 767/2008 (mis käsitleb viisainfosüsteemi (VIS) ja liikmesriikidevahelist teabevahetust lühiajaliste viisade kohta (VIS määrus)) (13) artiklis 46 osutatud kuupäevani vajaduse korral Schengeni konsultatsioonivõrgu teatavate osade muutmisel jätkuvalt kohaldada nõukogu määruse (EÜ) nr 789/2001 artikli 1 lõikes 2 sätestatud menetlust (tehnilised näitajad), |
| --- | --- |

(12)

Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta määruse (EÜ) nr 810/2009 (millega kehtestatakse ühenduse viisaeeskiri (viisaeeskiri)) (12) artikli 58 lõikele 4 tuleks kuni Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008. aasta määruse (EÜ) nr 767/2008 (mis käsitleb viisainfosüsteemi (VIS) ja liikmesriikidevahelist teabevahetust lühiajaliste viisade kohta (VIS määrus)) (13) artiklis 46 osutatud kuupäevani vajaduse korral Schengeni konsultatsioonivõrgu teatavate osade muutmisel jätkuvalt kohaldada nõukogu määruse (EÜ) nr 789/2001 artikli 1 lõikes 2 sätestatud menetlust (tehnilised näitajad),

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Schengeni konsultatsioonivõrgu (tehnilised näitajad) 1., 2. ja 3. osa muudetakse vastavalt lisades I, II ja III esitatule.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub 9. juunil 2011.

Otsust kohaldatakse alates 10. juulist 2011.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele kooskõlas aluslepingutega.

Luxembourg, 9. juuni 2011

Nõukogu nimel

eesistuja

PINTÉR S.

---

(1)  EÜT L 116, 26.4.2001, lk 2.

1

(2)  EÜT L 81, 21.3.2001, lk 1.

2

(3)  ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni nr 1244/99 alusel.

3

(4)  EÜT L 131, 1.6.2000, lk 43.

4

(5)  EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20.

5

(6)  EÜT L 176, 10.7.1999, lk 36.

6

(7)  EÜT L 176, 10.7.1999, lk 31.

7

(8)  ELT L 53, 27.2.2008, lk 52.

8

(9)  ELT L 53, 27.2.2008, lk 1.

9

(10)  ELT L 160, 18.6.2011, lk 3.

10

(11)  ELT L 160, 18.6.2011, lk 1.

11

(12)  ELT L 243, 15.9.2009, lk 1.

12

(13)  ELT L 218, 13.8.2008, lk 60.

13

---

I LISA

Schengeni konsultatsioonivõrgu (tehnilised näitajad) 1. osa punkt 1.3 asendatakse järgmisega:

„1.3.   DEFINING MESSAGE CHARACTERISTICS

For every message to be sent via the network, the following structural characteristics should be met:

| | The ‘From’ item of the message contains the senders applications address.
  For example:
  From: vision@vision-mailer.nl |
| --- | --- |

The ‘From’ item of the message contains the senders applications address.

For example:

From: vision@vision-mailer.nl

| | The ‘To’ item of the message contains the recipients application address.
  For example:
  To: vision@vision-mailer.de
  Implementation tip: be aware that it is possible to make use of multiple recipients delimited by commas. But if the application does so, on received FORMs R it has to determine the FORM R sender, because it will receive references to identical message-identifiers (heading ‘000’). Sending separate messages to each partner State with different ‘000’ headings is less confusing. |
| --- | --- |

The ‘To’ item of the message contains the recipients application address.

For example:

To: vision@vision-mailer.de

Implementation tip: be aware that it is possible to make use of multiple recipients delimited by commas. But if the application does so, on received FORMs R it has to determine the FORM R sender, because it will receive references to identical message-identifiers (heading ‘000’). Sending separate messages to each partner State with different ‘000’ headings is less confusing.

| | The ‘Subject’ item of the message contains a ‘file number’ and a full stop (‘.’) followed by the form-type identifier (Letter: ‘A’, ‘B’, ‘C’, ‘E’, ‘F’, ‘G’, ‘H’ or ‘R’). For the respective forms, the ‘file number’ equals the content of its heading: ‘001’ in FORM ‘A’, ‘B’, ‘C’, ‘F’, ‘G’, ‘H’ and the content of heading ‘048’ in a FORM E. For heading definitions see 2.1.2.
  Examples: | Subject:AUT0000010106AJKT00.B |
| --- | --- | --- |

The ‘Subject’ item of the message contains a ‘file number’ and a full stop (‘.’) followed by the form-type identifier (Letter: ‘A’, ‘B’, ‘C’, ‘E’, ‘F’, ‘G’, ‘H’ or ‘R’). For the respective forms, the ‘file number’ equals the content of its heading: ‘001’ in FORM ‘A’, ‘B’, ‘C’, ‘F’, ‘G’, ‘H’ and the content of heading ‘048’ in a FORM E. For heading definitions see 2.1.2.

Examples:

Subject:AUT0000010106AJKT00.B

| | Subject:FRA2007022457471104.E |
| --- | --- |

Subject:FRA2007022457471104.E

If a Member State receives a message with an incorrectly formulated subject, it has to discard that message without processing it. If the problem persists it has to be solved bilaterally by the technical staff.

| | The mail body has to be structured as follows:






  — | ‘text/plain’ is used as the ‘Media Type’ or ‘Mime Type’ see RFC2046 (http://tools.ietf.org/html/rfc2046), |
| --- | --- | --- |

The mail body has to be structured as follows:

—

‘text/plain’ is used as the ‘Media Type’ or ‘Mime Type’ see RFC2046 (http://tools.ietf.org/html/rfc2046),

| — | ‘ISO-8859-15’ is used as the ‘charset’. |
| --- | --- |

—

‘ISO-8859-15’ is used as the ‘charset’.

| | Hence in the ‘Header’ of every mail, the following line will appear:
  Content-Type: text/plain; charset = ISO-8859-15.”. |
| --- | --- |

Hence in the ‘Header’ of every mail, the following line will appear:

Content-Type: text/plain; charset = ISO-8859-15.”.

---

II LISA

Schengeni konsultatsioonivõrgu (tehnilised näitajad) 2. osa punkti 2.2 alapunkt 2.2.1 asendatakse järgmisega:

„2.2.1.   Three-letter codes (ICAO)

Codes for States, entities, territories, nationalities and organisations as well as further designations for the VISION consultation procedure.

Three-letter codes, as set out in ICAO Document 9303 on Machine-Readable Travel Documents, shall be used except in the following cases:

| 1. | for the Former Yugoslav Republic of Macedonia, XXG shall be used; |
| --- | --- |

1.

for the Former Yugoslav Republic of Macedonia, XXG shall be used;

| 2. | for Kosovo (1), XXD shall be used; |
| --- | --- |

2.

for Kosovo (1), XXD shall be used;

| 3. | for the Federal Republic of Germany, DEU shall be used. |
| --- | --- |

3.

for the Federal Republic of Germany, DEU shall be used.

Two lists will be made available on CIRCA:

1.   An ICAO-based code list (2): the latest version of the ICAO-based codes with the three exceptions mentioned above to be used for VISION consultation. This list shall be used in line with the list established by Regulation (EC) No 539/2001.

2.   A special VISION code list: the limited list of special VISION three-letter codes for specific cases.

Both lists will contain, next to the appropriate three-letter codes to be used for VISION consultation ‘valid from’ and ‘valid until’-values for these codes:

—   Valid-Until: Date from which the code becomes obsolete for VISION consultation,

—   Valid-From: Date from which the code becomes applicable to be used for VISION consultation.

If ICAO-updates are detected by a Member State or the Commission, it will immediately notify the General Secretariat of the Council. The ICAO-based code list will be updated by the Presidency as follows:

| — | new ICAO-codes shall be added with a ‘valid from’ date 30 days after publication of the updated list on CIRCA, |
| --- | --- |

—

new ICAO-codes shall be added with a ‘valid from’ date 30 days after publication of the updated list on CIRCA,

| — | for removed ICAO-codes the ‘valid until’ date shall be set 30 days after publication of the updated list on CIRCA and shall be kept for archival purposes. |
| --- | --- |

—

for removed ICAO-codes the ‘valid until’ date shall be set 30 days after publication of the updated list on CIRCA and shall be kept for archival purposes.

If, for technical reasons (e.g. old passports that are still valid), an expired ICAO-code has to be used further in the VISION Consultation Network, or in general if, for technical reasons, a new three-letter code is deemed necessary, this code shall be added to the special VISION code list after agreement in the Visa/VISION Working Party.

The General Secretariat of the Council shall notify Member States every time an updated list has been published on CIRCA.

---

(1)  Under United Nations Security Council Resolution 1244 (1999).

1

(2)  A table containing the current ICAO-codes can be found at the ICAO web site.”.

2

---

III LISA

Schengeni konsultatsioonivõrgu (tehnilised näitajad) 3. osa punkti 3.2.5 viimane lõik jäetakse välja.

---

| 25.6.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 166/26 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 166/26

---

NÕUKOGU OTSUS,

20. juuni 2011,

Regioonide Komitee ühe Hispaania asendusliikme ametisse nimetamise kohta

(2011/370/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 305,

võttes arvesse Hispaania valitsuse ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 22. detsembril 2009 ja 18. jaanuaril 2010 vastu otsused 2009/1014/EL (1) ja 2010/29/EL (2) Regioonide Komitee liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta ajavahemikuks 26. jaanuarist 2010 kuni 25. jaanuarini 2015. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 22. detsembril 2009 ja 18. jaanuaril 2010 vastu otsused 2009/1014/EL (1) ja 2010/29/EL (2) Regioonide Komitee liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta ajavahemikuks 26. jaanuarist 2010 kuni 25. jaanuarini 2015.

| (2) | Regioonide Komitees on vabanenud asendusliikme koht seoses Albert MORENO HUMETI ametiaja lõppemisega, |
| --- | --- |

(2)

Regioonide Komitees on vabanenud asendusliikme koht seoses Albert MORENO HUMETI ametiaja lõppemisega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Regioonide Komitee asendusliikmeks nimetatakse järelejäänud ametiajaks kuni 25. jaanuarini 2015

| — | Senén FLORENSA I PALAU, Secretario de Asuntos Exteriores, Generalitat de Cataluña. |
| --- | --- |

—

Senén FLORENSA I PALAU, Secretario de Asuntos Exteriores, Generalitat de Cataluña.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Luxembourg, 20. juuni 2011

Nõukogu nimel

eesistuja

MATOLCSY Gy.

---

(1)  ELT L 348, 29.12.2009, lk 22.

1

(2)  ELT L 12, 19.1.2010, lk 11.

2

---

| 25.6.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 166/27 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 166/27

---

NÕUKOGU OTSUS,

20. juuni 2011,

Regioonide Komitee ühe Austria asendusliikme ametisse nimetamise kohta

(2011/371/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 305,

võttes arvesse Austria valitsuse ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 22. detsembril 2009 ja 18. jaanuaril 2010 vastu otsused 2009/1014/EL (1) ja 2010/29/EL (2) Regioonide Komitee liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta ajavahemikuks 26. jaanuarist 2010 kuni 25. jaanuarini 2015. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 22. detsembril 2009 ja 18. jaanuaril 2010 vastu otsused 2009/1014/EL (1) ja 2010/29/EL (2) Regioonide Komitee liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta ajavahemikuks 26. jaanuarist 2010 kuni 25. jaanuarini 2015.

| (2) | Regioonide Komitees on vabanenud asendusliikme koht seoses Johanna MIKL-LEITNERI ametiaja lõppemisega, |
| --- | --- |

(2)

Regioonide Komitees on vabanenud asendusliikme koht seoses Johanna MIKL-LEITNERI ametiaja lõppemisega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Regioonide Komitee asendusliikmeks nimetatakse järelejäänud ametiajaks kuni 25. jaanuarini 2015

| — | Barbara SCHWARZ, Amt der NÖ Landesregierung. |
| --- | --- |

—

Barbara SCHWARZ, Amt der NÖ Landesregierung.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Luxembourg, 20. juuni 2011

Nõukogu nimel

eesistuja

MATOLCSY Gy.

---

(1)  ELT L 348, 29.12.2009, lk 22.

1

(2)  ELT L 12, 19.1.2010, lk 11.

2

---

| 25.6.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 166/28 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 166/28

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

24. juuni 2011,

millega nafta ja maagaasi leiukohtade uurimine ning nafta kasutamine Itaalias vabastatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/17/EÜ (millega kooskõlastatakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate ostjate hankemenetlused) kohaldamisest

(teatavaks tehtud numbri K(2011) 4253 all)

(Ainult itaaliakeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2011/372/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiivi 2004/17/EÜ, millega kooskõlastatakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate ostjate hankemenetlused, (1) eriti selle artikli 30 lõikeid 5 ja 6,

ning arvestades järgmist:

I.   ASJAOLUD

| (1) | Itaalia nafta- ja mäetööstuse ühendus Assomineraria esitas 23. märtsil 2011 komisjonile e-kirjaga direktiivi 2004/17/EÜ artikli 30 lõike 5 kohase taotluse. Artikli 30 lõike 5 esimese lõigu kohaselt teatas komisjon sellest Itaalia ametiasutustele 1. aprilli 2011. aasta kirjas, millele Itaalia ametiasutused vastasid 19. aprillil 2011. Assomineraria esitatud taotlus käsitleb nafta ja gaasi leiukohtade uurimist ning nafta kasutamist Itaalias. Kooskõlas komisjoni kehtestatud eelmiste ühinemisotsustega (2) on taotluses kirjeldatud kahte erinevat tegevusala. Need on järgmised:






  a) | nafta ja maagaasi leiukohtade uurimine; |
| --- | --- | --- |

(1)

Itaalia nafta- ja mäetööstuse ühendus Assomineraria esitas 23. märtsil 2011 komisjonile e-kirjaga direktiivi 2004/17/EÜ artikli 30 lõike 5 kohase taotluse. Artikli 30 lõike 5 esimese lõigu kohaselt teatas komisjon sellest Itaalia ametiasutustele 1. aprilli 2011. aasta kirjas, millele Itaalia ametiasutused vastasid 19. aprillil 2011. Assomineraria esitatud taotlus käsitleb nafta ja gaasi leiukohtade uurimist ning nafta kasutamist Itaalias. Kooskõlas komisjoni kehtestatud eelmiste ühinemisotsustega (2) on taotluses kirjeldatud kahte erinevat tegevusala. Need on järgmised:

a)

nafta ja maagaasi leiukohtade uurimine;

| b) | nafta tootmine. |
| --- | --- |

b)

nafta tootmine.

| (2) | Vastavalt komisjoni eespool nimetatud otsustele hõlmab tootmine käesoleva otsuse kohaldamisel ka arendamist, st tulevaseks tootmiseks vajaliku asjakohase infrastruktuuri (naftaplatvormid, torujuhtmed, terminalid jms) loomist. Komisjoni väljakujunenud tava kohaselt moodustab toornafta tootmise arendamine, tootmine ja müük ühe tooteturu (3). Seega kasutatakse käesoleva otsuse kohaldamisel mõistet „tootmine”, mis hõlmab ka kas nafta tootmise arendustegevust ja (esma)müüki. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt komisjoni eespool nimetatud otsustele hõlmab tootmine käesoleva otsuse kohaldamisel ka arendamist, st tulevaseks tootmiseks vajaliku asjakohase infrastruktuuri (naftaplatvormid, torujuhtmed, terminalid jms) loomist. Komisjoni väljakujunenud tava kohaselt moodustab toornafta tootmise arendamine, tootmine ja müük ühe tooteturu (3). Seega kasutatakse käesoleva otsuse kohaldamisel mõistet „tootmine”, mis hõlmab ka kas nafta tootmise arendustegevust ja (esma)müüki.

| (3) | Assomineraria on kaubandusühendus, mis käesolevas olukorras tegutseb süsivesinike uurimise ja tootmise sektoris tegutsevate põhiettevõtjate nimel. Kõnealuse ühendusega ühinenud neli põhilist äriühingut on ENI S.p.A., Edison S.p.A, Shell Italia E&P S.p.A ja Total E&P Italia S.p.A. |
| --- | --- |

(3)

Assomineraria on kaubandusühendus, mis käesolevas olukorras tegutseb süsivesinike uurimise ja tootmise sektoris tegutsevate põhiettevõtjate nimel. Kõnealuse ühendusega ühinenud neli põhilist äriühingut on ENI S.p.A., Edison S.p.A, Shell Italia E&P S.p.A ja Total E&P Italia S.p.A.

II.   ÕIGUSRAAMISTIK

| (4) | Direktiivi 2004/17/EÜ artiklis 30 on sätestatud, et direktiivis käsitletava tegevuse võimaldamiseks sõlmitud lepingute suhtes ei kohaldata kõnealust direktiivi, kui liikmesriigis, kus tegevus toimub, on see tegevus otseselt avatud konkurentsile turgudel, millele juurdepääs ei ole piiratud. Otsest avatust konkurentsile hinnatakse objektiivsete kriteeriumide põhjal, võttes arvesse asjaomase sektori erijooni. Juurdepääsu ei peeta piiratuks, kui liikmesriik on rakendanud asjakohased ELi õigusaktid, mis avavad konkurentsile asjaomase sektori või osa sellest, ning kohaldab neid. |
| --- | --- |

(4)

Direktiivi 2004/17/EÜ artiklis 30 on sätestatud, et direktiivis käsitletava tegevuse võimaldamiseks sõlmitud lepingute suhtes ei kohaldata kõnealust direktiivi, kui liikmesriigis, kus tegevus toimub, on see tegevus otseselt avatud konkurentsile turgudel, millele juurdepääs ei ole piiratud. Otsest avatust konkurentsile hinnatakse objektiivsete kriteeriumide põhjal, võttes arvesse asjaomase sektori erijooni. Juurdepääsu ei peeta piiratuks, kui liikmesriik on rakendanud asjakohased ELi õigusaktid, mis avavad konkurentsile asjaomase sektori või osa sellest, ning kohaldab neid.

| (5) | Kuna Itaalia on rakendanud ja kohaldanud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 1994. aasta direktiivi 94/22/EÜ (süsivesinike geoloogilise luure, uurimise ja tootmise lubade andmis- ning kasutamistingimuste kohta), (4) ei tuleks juurdepääsu turule pidada piiratuks direktiivi 2004/17/EÜ artikli 30 lõike 3 esimese lõigu tähenduses. Konkreetse turu otsest avatust konkurentsile tuleks hinnata mitmete kriteeriumide alusel, millest ükski ei ole tingimata ja iseenesest otsustav. |
| --- | --- |

(5)

Kuna Itaalia on rakendanud ja kohaldanud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 1994. aasta direktiivi 94/22/EÜ (süsivesinike geoloogilise luure, uurimise ja tootmise lubade andmis- ning kasutamistingimuste kohta), (4) ei tuleks juurdepääsu turule pidada piiratuks direktiivi 2004/17/EÜ artikli 30 lõike 3 esimese lõigu tähenduses. Konkreetse turu otsest avatust konkurentsile tuleks hinnata mitmete kriteeriumide alusel, millest ükski ei ole tingimata ja iseenesest otsustav.

| (6) | Selleks et hinnata, kas asjaomased ettevõtjad on käesoleva otsusega hõlmatud turgudel konkurentsile avatud, tuleb arvesse võtta peamiste turuosaliste turuosa ning kõnealuste turgude koondumise astet. Kuna käesoleva otsusega hõlmatud eri tegevused toimuvad eri tingimustes, tuleb iga tegevust/turgu hinnata eraldi. |
| --- | --- |

(6)

Selleks et hinnata, kas asjaomased ettevõtjad on käesoleva otsusega hõlmatud turgudel konkurentsile avatud, tuleb arvesse võtta peamiste turuosaliste turuosa ning kõnealuste turgude koondumise astet. Kuna käesoleva otsusega hõlmatud eri tegevused toimuvad eri tingimustes, tuleb iga tegevust/turgu hinnata eraldi.

| (7) | Käesolev otsus ei piira konkurentsieeskirjade kohaldamist. |
| --- | --- |

(7)

Käesolev otsus ei piira konkurentsieeskirjade kohaldamist.

III.   HINDAMINE

| (8) | Kõnealuses taotluses käsitletavat kahte tegevust (nafta ja maagaasi leiukohtade uurimine ning nafta tootmine) on eespool põhjendustes 1 ja 2 osutatud eelmistes komisjoni otsustes käsitatud eri tooteturgudena. Seepärast tuleb neid vaadelda eraldi. |
| --- | --- |

(8)

Kõnealuses taotluses käsitletavat kahte tegevust (nafta ja maagaasi leiukohtade uurimine ning nafta tootmine) on eespool põhjendustes 1 ja 2 osutatud eelmistes komisjoni otsustes käsitatud eri tooteturgudena. Seepärast tuleb neid vaadelda eraldi.

| (9) | Komisjoni tava (5) kohaselt moodustab nafta ja maagaasi leiukohtade uurimine ühe tooteturu, kuna eelnevalt ei ole võimalik kindlaks teha, kas leiukohtade uurimise käigus leitakse naftat või maagaasi. Leiukohtade uurimise turul omandavad uurimisi teostavad ettevõtted asukohariikide antavaid uurimislitsentse tavaliselt pakkumismenetluste teel (6). Lisaks on komisjoni pika aja jooksul väljakujunenud tava kohaselt kõnealuse turu geograafiline ulatus ülemaailmne. Kuna puuduvad tõendid selle kohta, et kõnealusel juhul oleks määratlus erinev, säilib see käesoleva otsuse kohaldamisel. |
| --- | --- |

(9)

Komisjoni tava (5) kohaselt moodustab nafta ja maagaasi leiukohtade uurimine ühe tooteturu, kuna eelnevalt ei ole võimalik kindlaks teha, kas leiukohtade uurimise käigus leitakse naftat või maagaasi. Leiukohtade uurimise turul omandavad uurimisi teostavad ettevõtted asukohariikide antavaid uurimislitsentse tavaliselt pakkumismenetluste teel (6). Lisaks on komisjoni pika aja jooksul väljakujunenud tava kohaselt kõnealuse turu geograafiline ulatus ülemaailmne. Kuna puuduvad tõendid selle kohta, et kõnealusel juhul oleks määratlus erinev, säilib see käesoleva otsuse kohaldamisel.

| (10) | Nafta ja maagaasi leiukohtade uurimisega tegelevate ettevõtjate turuosa võib mõõta kolme muutuja abil: kapitalikulud, tõestatud varud ja eeldatav tootmismaht. Kapitalikulude kasutamine ettevõtja turuosa hindamiseks leiukohtade uurimise turul ei ole siiski osutunud sobivaks muu hulgas seepärast, et eri geograafilistes piirkondades tuleb teha väga erinevas mahus investeeringuid. Näiteks tuleb nafta ja maagaasi leiukohtade uurimiseks Põhjameres teha suuremaid investeeringuid kui leiukohtade uurimiseks Lähis-Idas. |
| --- | --- |

(10)

Nafta ja maagaasi leiukohtade uurimisega tegelevate ettevõtjate turuosa võib mõõta kolme muutuja abil: kapitalikulud, tõestatud varud ja eeldatav tootmismaht. Kapitalikulude kasutamine ettevõtja turuosa hindamiseks leiukohtade uurimise turul ei ole siiski osutunud sobivaks muu hulgas seepärast, et eri geograafilistes piirkondades tuleb teha väga erinevas mahus investeeringuid. Näiteks tuleb nafta ja maagaasi leiukohtade uurimiseks Põhjameres teha suuremaid investeeringuid kui leiukohtade uurimiseks Lähis-Idas.

| (11) | Ettevõtjate turuosa hindamiseks kõnealuses sektoris on üldjuhul kasutatud kahte ülejäänud parameetrit: tõestatud varud ja eeldatav tootmismaht (7). |
| --- | --- |

(11)

Ettevõtjate turuosa hindamiseks kõnealuses sektoris on üldjuhul kasutatud kahte ülejäänud parameetrit: tõestatud varud ja eeldatav tootmismaht (7).

| (12) | Kättesaadava teabe kohaselt olid nafta ja maagaasi tõestatud koguvarud maailmas 31. detsembri 2009. aasta seisuga 385,58 miljardit kuupmeetrit naftaekvivalenti standardtingimustel (8). Itaalia tõestatud nafta- ja maagaasivarud olid 1. jaanuari 2010. aasta seisuga pisut üle 0,205 miljardi kuupmeetri naftaekvivalendi standardtingimustel, (9) s.o pisut rohkem kui 0,05 %. Itaalias tegutsevate üksiktellijate osa sellest on paratamatult veelgi väiksem. Kättesaadava teabe kohaselt on nafta- ja maagaasi tõestatud varude ja tulevase eeldatava tootmismahu vahel otsene seos. Kättesaadavas teabes ei osuta seega miski sellele, et Itaalias tegutsevate üksiktellijate eeldatava tootmismahu alusel mõõdetud turuosa erineks oluliselt tõestatud varude alusel mõõdetud turuosast. Arvestades seost tõestatud varude ja tegeliku tootmismahu vahel võib neid andmeid käsitada ka käesolevas dokumendis vaadeldava turu konkurentsiolukorra näitajatena. |
| --- | --- |

(12)

Kättesaadava teabe kohaselt olid nafta ja maagaasi tõestatud koguvarud maailmas 31. detsembri 2009. aasta seisuga 385,58 miljardit kuupmeetrit naftaekvivalenti standardtingimustel (8). Itaalia tõestatud nafta- ja maagaasivarud olid 1. jaanuari 2010. aasta seisuga pisut üle 0,205 miljardi kuupmeetri naftaekvivalendi standardtingimustel, (9) s.o pisut rohkem kui 0,05 %. Itaalias tegutsevate üksiktellijate osa sellest on paratamatult veelgi väiksem. Kättesaadava teabe kohaselt on nafta- ja maagaasi tõestatud varude ja tulevase eeldatava tootmismahu vahel otsene seos. Kättesaadavas teabes ei osuta seega miski sellele, et Itaalias tegutsevate üksiktellijate eeldatava tootmismahu alusel mõõdetud turuosa erineks oluliselt tõestatud varude alusel mõõdetud turuosast. Arvestades seost tõestatud varude ja tegeliku tootmismahu vahel võib neid andmeid käsitada ka käesolevas dokumendis vaadeldava turu konkurentsiolukorra näitajatena.

| (13) | Leiukohtade uurimise turg ei ole väga kontsentreeritud. Lisaks riigi omandusse kuuluvatele ettevõtetele tegutsevad kõnealusel turul rahvusvahelised vertikaalselt integreeritud eraettevõtjad, nn ülisuured ettevõtjad (super majors) BP ExxonMobil ja Shell ning teatav arv nn suurettevõtjaid (majors). Need tegurid on konkurentsile otsese avatuse märk. |
| --- | --- |

(13)

Leiukohtade uurimise turg ei ole väga kontsentreeritud. Lisaks riigi omandusse kuuluvatele ettevõtetele tegutsevad kõnealusel turul rahvusvahelised vertikaalselt integreeritud eraettevõtjad, nn ülisuured ettevõtjad (super majors) BP ExxonMobil ja Shell ning teatav arv nn suurettevõtjaid (majors). Need tegurid on konkurentsile otsese avatuse märk.

| (14) | Komisjoni väljakujunenud tava (10) kohaselt moodustab (toor)nafta tootmine, tootmise arendamine ja müük eraldi tooteturu, mille geograafiline ulatus on ülemaailmne. Kuna puuduvad tõendid selle kohta, et kõnealusel juhul oleks määratlus erinev, säilib see käesoleva otsuse kohaldamisel. |
| --- | --- |

(14)

Komisjoni väljakujunenud tava (10) kohaselt moodustab (toor)nafta tootmine, tootmise arendamine ja müük eraldi tooteturu, mille geograafiline ulatus on ülemaailmne. Kuna puuduvad tõendid selle kohta, et kõnealusel juhul oleks määratlus erinev, säilib see käesoleva otsuse kohaldamisel.

| (15) | Kättesaadava teabe (11) kohaselt oli maailma päevane naftatoodang 2009. aastal 79,948 miljonit barrelit. Samal aastal toodeti Itaalias naftat 0,095 miljonit barrelit päevas ja seega oli tema turuosa 0,11 %. Itaalias tegutsevate üksiktellijate turu osas oli olukord 2009. aastal järgmine: ülemaailmse toodanguga 1 007 tuhat barrelit päevas (12) on ENI osa ülemaailmsest naftatoodangust 1,26 %; Shelli ülemaailmne toodang 1 581 tuhat barrelit naftat päevas (13) teeb tema turuosaks 1,98 % maailma naftatoodangust. Totali ülemaailmne toodang 1 381 tuhat barrelit naftat päevas (14) teeb tema turuosaks 1,73 % maailma naftatoodangust; Edisoni ülemaailmne toodang 5 tuhat barrelit naftat päevas (15) teeb tema turuosaks 0,006 % maailma naftatoodangust; |
| --- | --- |

(15)

Kättesaadava teabe (11) kohaselt oli maailma päevane naftatoodang 2009. aastal 79,948 miljonit barrelit. Samal aastal toodeti Itaalias naftat 0,095 miljonit barrelit päevas ja seega oli tema turuosa 0,11 %. Itaalias tegutsevate üksiktellijate turu osas oli olukord 2009. aastal järgmine: ülemaailmse toodanguga 1 007 tuhat barrelit päevas (12) on ENI osa ülemaailmsest naftatoodangust 1,26 %; Shelli ülemaailmne toodang 1 581 tuhat barrelit naftat päevas (13) teeb tema turuosaks 1,98 % maailma naftatoodangust. Totali ülemaailmne toodang 1 381 tuhat barrelit naftat päevas (14) teeb tema turuosaks 1,73 % maailma naftatoodangust; Edisoni ülemaailmne toodang 5 tuhat barrelit naftat päevas (15) teeb tema turuosaks 0,006 % maailma naftatoodangust;

| (16) | Käesoleva analüüsi puhul on oluline arvestada kõnealuse turu kontsentreerituse astet asjaomasel turul tervikuna. Sellega seoses märgib komisjon, et toornafta tootmise turule on omane suurte riiklike ettevõtete ning kolme rahvusvahelise vertikaalselt integreeritud eraettevõtja (nn ülisuured ettevõtjad: BP, ExxonMobil ja Shell, kelle osad 2009. aasta naftatoodangust olid vastavalt: 3,2 %, 3,0 % ja 2,0 %) (16) ning teatava arvu nn suurettevõtjate kohalolek (17). Need tegurid näitavad, et turul tegutseb mitu ettevõtjat, kelle vahel peaks tõenäoliselt valitsema tõhus konkurents. |
| --- | --- |

(16)

Käesoleva analüüsi puhul on oluline arvestada kõnealuse turu kontsentreerituse astet asjaomasel turul tervikuna. Sellega seoses märgib komisjon, et toornafta tootmise turule on omane suurte riiklike ettevõtete ning kolme rahvusvahelise vertikaalselt integreeritud eraettevõtja (nn ülisuured ettevõtjad: BP, ExxonMobil ja Shell, kelle osad 2009. aasta naftatoodangust olid vastavalt: 3,2 %, 3,0 % ja 2,0 %) (16) ning teatava arvu nn suurettevõtjate kohalolek (17). Need tegurid näitavad, et turul tegutseb mitu ettevõtjat, kelle vahel peaks tõenäoliselt valitsema tõhus konkurents.

IV.   JÄRELDUSED

| (17) | Võttes arvesse põhjendustes 8–16 käsitletud tegureid, tuleks direktiivi 2004/17/EÜ artikli 30 lõike 1 kohast konkurentsile otsese avatuse tingimust pidada Itaalia puhul täidetuks järgmiste teenuste osas:






  a) | nafta ja maagaasi leiukohtade uurimine ning |
| --- | --- | --- |

(17)

Võttes arvesse põhjendustes 8–16 käsitletud tegureid, tuleks direktiivi 2004/17/EÜ artikli 30 lõike 1 kohast konkurentsile otsese avatuse tingimust pidada Itaalia puhul täidetuks järgmiste teenuste osas:

a)

nafta ja maagaasi leiukohtade uurimine ning

| b) | nafta tootmine. |
| --- | --- |

b)

nafta tootmine.

| (18) | Kuna turule piiramatu juurdepääsu tingimust peetakse täidetuks, ei tuleks direktiivi 2004/17/EÜ kohaldada tellijate sõlmitud lepingute suhtes, mille eesmärk on võimaldada põhjenduse 17 punktides a ja b loetletud teenuste osutamist Itaalias, ega ideekonkursside korraldamise suhtes kõnealuseks tegevuseks kõnealustes geograafilistes piirkondades. |
| --- | --- |

(18)

Kuna turule piiramatu juurdepääsu tingimust peetakse täidetuks, ei tuleks direktiivi 2004/17/EÜ kohaldada tellijate sõlmitud lepingute suhtes, mille eesmärk on võimaldada põhjenduse 17 punktides a ja b loetletud teenuste osutamist Itaalias, ega ideekonkursside korraldamise suhtes kõnealuseks tegevuseks kõnealustes geograafilistes piirkondades.

| (19) | Taotluse kohaselt toodetakse Itaalia enamikes leiukohtades erineval määral nii naftat kui maagaasi (18). Maagaasi tootmine ei ole käesoleva vabastustaotlusega hõlmatud; selle sektori suhtes jätkatakse direktiivi 2004/17/EÜ sätete kohaldamist. Sellega seoses on asjakohane meelde tuletada, et mitut tegevust hõlmavate hankelepingute puhul kohaldatakse direktiivi 2004/17/EÜ artiklit 9. See tähendab, et segahanke puhul, mis hõlmab hankeid nii direktiivi 2004/17/EÜ kohaselt vabastatud kui mittevabastatud tegevuste võimaldamiseks, peab ostja lähtuma lepingu peamiseks eesmärgiks olevast tegevusest. Segahanke puhul, mille peamiseks eesmärgiks on maagaasitootmise toetamine, kohaldatakse direktiivi 2004/17/EÜ sätteid. Kui objektiivselt on võimatu kindlaks määrata, milliseks tegevuseks leping on peamiselt mõeldud, siis sõlmitakse leping vastavalt direktiivi 2004/17/EÜ artikli 9 lõigetele 2 ja 3. |
| --- | --- |

(19)

Taotluse kohaselt toodetakse Itaalia enamikes leiukohtades erineval määral nii naftat kui maagaasi (18). Maagaasi tootmine ei ole käesoleva vabastustaotlusega hõlmatud; selle sektori suhtes jätkatakse direktiivi 2004/17/EÜ sätete kohaldamist. Sellega seoses on asjakohane meelde tuletada, et mitut tegevust hõlmavate hankelepingute puhul kohaldatakse direktiivi 2004/17/EÜ artiklit 9. See tähendab, et segahanke puhul, mis hõlmab hankeid nii direktiivi 2004/17/EÜ kohaselt vabastatud kui mittevabastatud tegevuste võimaldamiseks, peab ostja lähtuma lepingu peamiseks eesmärgiks olevast tegevusest. Segahanke puhul, mille peamiseks eesmärgiks on maagaasitootmise toetamine, kohaldatakse direktiivi 2004/17/EÜ sätteid. Kui objektiivselt on võimatu kindlaks määrata, milliseks tegevuseks leping on peamiselt mõeldud, siis sõlmitakse leping vastavalt direktiivi 2004/17/EÜ artikli 9 lõigetele 2 ja 3.

| (20) | Käesolev otsus lähtub 2011. aasta märtsist aprillini kehtinud õiguslikust ja tegelikust olukorrast, nagu seda on kajastanud Assomineraria, statistiline ülevaade „BP Statistical Review of World Energy 2010” ja Itaalia ametiasutused. Otsuse võib läbi vaadata, kui õigusliku või tegeliku olukorra olulise muutumise tõttu ei ole direktiivi 2004/17/EÜ artikli 30 lõike 1 kohaldamise tingimused enam täidetud. |
| --- | --- |

(20)

Käesolev otsus lähtub 2011. aasta märtsist aprillini kehtinud õiguslikust ja tegelikust olukorrast, nagu seda on kajastanud Assomineraria, statistiline ülevaade „BP Statistical Review of World Energy 2010” ja Itaalia ametiasutused. Otsuse võib läbi vaadata, kui õigusliku või tegeliku olukorra olulise muutumise tõttu ei ole direktiivi 2004/17/EÜ artikli 30 lõike 1 kohaldamise tingimused enam täidetud.

| (21) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas riigihangete nõuandekomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(21)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas riigihangete nõuandekomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Direktiivi 2004/17/EÜ ei kohaldata lepingute suhtes, mille on sõlminud tellijad ja mille eesmärk on võimaldada järgmiste teenuste osutamist Itaalias:

| a) | nafta ja maagaasi leiukohtade uurimine ning |
| --- | --- |

a)

nafta ja maagaasi leiukohtade uurimine ning

| b) | nafta tootmine. |
| --- | --- |

b)

nafta tootmine.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Itaalia Vabariigile.

Brüssel, 24. juuni 2011

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Michel BARNIER

---

(1)  ELT L 134, 30.4.2004, lk 1.

1

(2)  Vt eelkõige komisjoni 29. septembri 1999. aasta otsus 2004/284/EÜ, millega koondumine kuulutatakse kokkusobivaks ühisturu ja Euroopa Majanduspiirkonna lepinguga (Juhtum nr IV/M.1383 — Exxon/Mobil) ning järgnevad otsused, muu hulgas komisjoni 3. mai 2007. aasta otsus, millega koondumine kuulutatakse vastavaks ühisturu nõuetega (Juhtum nr COMP/M.4545 - STATOIL/HYDRO) vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004.

2

(3)  Vt muu hulgas komisjoni 29. septembri 1999. aasta määrus 2001/45/EÜ, millega kuulutatakse koondumine kokkusobivaks ühisturuga ja EMP lepinguga (Juhtum IV/M.1532. BP Amoco/Arco), punkt 14.

3

(4)  EÜT L 164, 30.6.1994, lk 3.

4

(5)  Vt eelkõige otsust Exxon/Mobil kohta eespool ning hilisemat komisjoni 19. novembri 2007. aasta otsust, millega kuulutatakse koondumine vastavaks ühisturu nõuetega (Juhtum nr COMP/M.4934 - KAZMUNAIGAZ/ROMPETROL) vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004.

5

(6)  Juhtum M.1532 BP Amoco/Arco, punktid 9 ja 10.

6

(7)  Vt eelkõige otsust Exxon/Mobili kohta (punktid 25 ja 27) eespool.

7

(8)  Vt taotluse punkt 5.2.1 ja seal osutatud allikad, eelkõige sellele lisatud „BP Statistical Review of World Energy, June 2009” (edaspidi „BP statistika”). Kanada naftaliiva ei ole arvesse võetud artiklit 30 käsitlevate eelnevate otsustega järjepidevuse tagamiseks.

8

(9)  Vastavalt BP statistika lk 8.

9

(10)  Vt eelkõige otsust Exxon/Mobil kohta eespool ning hilisemat komisjoni 19. novembri 2007. aasta otsust, millega kuulutatakse koondumine vastavaks ühisturu nõuetega (Juhtum nr COMP/M.4934 - KAZMUNAIGAZ/ROMPETROL) vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004.

10

(11)  Vt taotlusele lisatud 2010. aasta BP statistika lk 8.

11

(12)  Millest 56 000 barrelit päevas toodetakse Itaalias iga päev.

12

(13)  Millest 30 000 barrelit päevas toodetakse Itaalias iga päev.

13

(14)  Total ei tooda naftat Itaalias.

14

(15)  Edisoni kogu nafta toodetakse Itaalias.

15

(16)  Vt taotluse punkt 5.2.3, lk 18.

16

(17)  Näiteks Total, Chevron, ENI ja Conoco, kelle turuosad on ülisuurte ettevõtjate omast väiksemad.

17

(18)  Vt taotluse punkt 2.1.

18

---