# Uradni list L 124/2011

| | ISSN 1725-5155
  doi:10.3000/17255155.L_2011.124.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 124 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5413. maj 2011 |

ISSN 1725-5155

doi:10.3000/17255155.L_2011.124.slv

Uradni list

Evropske unije

L 124

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5413. maj 2011

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MEDNARODNI SPORAZUMI |
| | * | Obvestilo o začetku veljavnosti Sporazuma med Evropsko unijo in Pakistanom o ponovnem sprejemu oseb, ki prebivajo brez dovoljenja | 1 |
| | | UREDBE |
| | * | Izvedbena uredba Sveta (EU) št. 457/2011 z dne 10. maja 2011 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in o dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz melamina s poreklom iz Ljudske republike Kitajske | 2 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 458/2011 z dne 12. maja 2011 o zahtevah za homologacijo za motorna vozila in njihove priklopnike glede na namestitev pnevmatik ter o izvajanju Uredbe (ES) št. 661/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o zahtevah za homologacijo za splošno varnost motornih vozil, njihovih priklopnikov ter sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot, namenjenih za taka vozila (
  1
  ) | 11 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 459/2011 z dne 12. maja 2011 o spremembi Priloge k Uredbi (ES) št. 631/2009 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Priloge I k Uredbi (ES) št. 78/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o homologaciji motornih vozil v zvezi z zaščito pešcev in drugih izpostavljenih udeležencev v cestnem prometu (
  1
  ) | 21 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 460/2011 z dne 12. maja 2011 o spremembi Priloge III k Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 396/2005 glede mejnih vrednosti ostankov za klorantraniliprol (DPX E-2Y45) v ali na korenju (
  1
  ) | 23 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 461/2011 z dne 12. maja 2011 o spremembi Uredbe (EU) št. 397/2010 o določitvi količinske omejitve za izvoz izvenkvotnega sladkorja in izvenkvotne izoglukoze do konca tržnega leta 2010/2011 | 41 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 462/2011 z dne 12. maja 2011 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 43 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 463/2011 z dne 12. maja 2011 o spremembi reprezentativnih cen in dodatnih uvoznih dajatev za nekatere proizvode v sektorju sladkorja, določenih z Uredbo (EU) št. 867/2010, za tržno leto 2010/11 | 45 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

MEDNARODNI SPORAZUMI

*

Obvestilo o začetku veljavnosti Sporazuma med Evropsko unijo in Pakistanom o ponovnem sprejemu oseb, ki prebivajo brez dovoljenja

1

UREDBE

*

Izvedbena uredba Sveta (EU) št. 457/2011 z dne 10. maja 2011 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in o dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz melamina s poreklom iz Ljudske republike Kitajske

2

*

Uredba Komisije (EU) št. 458/2011 z dne 12. maja 2011 o zahtevah za homologacijo za motorna vozila in njihove priklopnike glede na namestitev pnevmatik ter o izvajanju Uredbe (ES) št. 661/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o zahtevah za homologacijo za splošno varnost motornih vozil, njihovih priklopnikov ter sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot, namenjenih za taka vozila (
  1
  )

1

11

*

Uredba Komisije (EU) št. 459/2011 z dne 12. maja 2011 o spremembi Priloge k Uredbi (ES) št. 631/2009 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Priloge I k Uredbi (ES) št. 78/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o homologaciji motornih vozil v zvezi z zaščito pešcev in drugih izpostavljenih udeležencev v cestnem prometu (
  1
  )

1

21

*

Uredba Komisije (EU) št. 460/2011 z dne 12. maja 2011 o spremembi Priloge III k Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 396/2005 glede mejnih vrednosti ostankov za klorantraniliprol (DPX E-2Y45) v ali na korenju (
  1
  )

1

23

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 461/2011 z dne 12. maja 2011 o spremembi Uredbe (EU) št. 397/2010 o določitvi količinske omejitve za izvoz izvenkvotnega sladkorja in izvenkvotne izoglukoze do konca tržnega leta 2010/2011

41

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 462/2011 z dne 12. maja 2011 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

43

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 463/2011 z dne 12. maja 2011 o spremembi reprezentativnih cen in dodatnih uvoznih dajatev za nekatere proizvode v sektorju sladkorja, določenih z Uredbo (EU) št. 867/2010, za tržno leto 2010/11

45

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

MEDNARODNI SPORAZUMI

| 13.5.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 124/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 124/1

---

Obvestilo o začetku veljavnosti Sporazuma med Evropsko unijo in Pakistanom o ponovnem sprejemu oseb, ki prebivajo brez dovoljenja

Postopek iz člena 20 Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Pakistanom o ponovnem sprejemu oseb, ki prebivajo brez dovoljenja, se je zaključil 8. oktobra 2010, zato je ta sporazum začel veljati 1. decembra 2010.

---

UREDBE

| 13.5.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 124/2 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 124/2

---

IZVEDBENA UREDBA SVETA (EU) št. 457/2011

z dne 10. maja 2011

o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in o dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz melamina s poreklom iz Ljudske republike Kitajske

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) (v nadaljnjem besedilu: osnovna uredba), in zlasti člena 9 Uredbe,

ob upoštevanju predloga, ki ga je Evropska komisija (v nadaljnjem besedilu: Komisija) predložila po posvetovanju s svetovalnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

A.   POSTOPEK

1.   Začasni ukrepi

| (1) | Z Uredbo (EU) št. 1035/2010 (2) (v nadaljnjem besedilu: začasna uredba) je Komisija uvedla začasne protidampinške dajatve na uvoz melamina s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (v nadaljnjem besedilu: LRK). Začasne protidampinške dajatve so znašale od 44,9 % do 65,2 %. |
| --- | --- |

(1)

Z Uredbo (EU) št. 1035/2010 (2) (v nadaljnjem besedilu: začasna uredba) je Komisija uvedla začasne protidampinške dajatve na uvoz melamina s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (v nadaljnjem besedilu: LRK). Začasne protidampinške dajatve so znašale od 44,9 % do 65,2 %.

| (2) | Postopki so se začeli na podlagi pritožbe, ki so jo 4. januarja 2010 vložili proizvajalci EU Borealis Agrolinz Melamine GmbH, DSM Melamine B.V. in Zakłady Azotowe Puławy (v nadaljnjem besedilu: pritožnik), ki predstavljajo glavni delež, v tem primeru več kot 50 % celotne proizvodnje melamina v Uniji. |
| --- | --- |

(2)

Postopki so se začeli na podlagi pritožbe, ki so jo 4. januarja 2010 vložili proizvajalci EU Borealis Agrolinz Melamine GmbH, DSM Melamine B.V. in Zakłady Azotowe Puławy (v nadaljnjem besedilu: pritožnik), ki predstavljajo glavni delež, v tem primeru več kot 50 % celotne proizvodnje melamina v Uniji.

| (3) | Preiskava dampinga in škode je zajela obdobje od 1. januarja 2009 do 31. decembra 2009 (v nadaljnjem besedilu: obdobje preiskave ali OP). Proučitev gibanj, pomembnih za oceno škode, je zajemala obdobje od 1. januarja 2006 do konca OP (v nadaljnjem besedilu: obravnavano obdobje). |
| --- | --- |

(3)

Preiskava dampinga in škode je zajela obdobje od 1. januarja 2009 do 31. decembra 2009 (v nadaljnjem besedilu: obdobje preiskave ali OP). Proučitev gibanj, pomembnih za oceno škode, je zajemala obdobje od 1. januarja 2006 do konca OP (v nadaljnjem besedilu: obravnavano obdobje).

2.   Nadaljnji postopek

| (4) | Po razkritju bistvenih dejstev in premislekov, na podlagi katerih je bil sprejet sklep o uvedbi začasnih protidampinških ukrepov („začasno razkritje“), je več zainteresiranih strani pisno predstavilo svoja stališča do začasnih ugotovitev. Strani, ki so to zahtevale, so imele možnost za zaslišanje. |
| --- | --- |

(4)

Po razkritju bistvenih dejstev in premislekov, na podlagi katerih je bil sprejet sklep o uvedbi začasnih protidampinških ukrepov („začasno razkritje“), je več zainteresiranih strani pisno predstavilo svoja stališča do začasnih ugotovitev. Strani, ki so to zahtevale, so imele možnost za zaslišanje.

| (5) | Komisija je še naprej zbirala in preverjala vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za sprejetje dokončnih ugotovitev. Da bi se ocenile možne posledice uvedbe dokončnih protidampinških ukrepov, je bil v ta namen v prostorih naslednje družbe uporabnice opravljen preveritveni obisk:






  — | Coveright Surfaces Spain, Martorelles (Barcelona), Španija. |
| --- | --- | --- |

(5)

Komisija je še naprej zbirala in preverjala vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za sprejetje dokončnih ugotovitev. Da bi se ocenile možne posledice uvedbe dokončnih protidampinških ukrepov, je bil v ta namen v prostorih naslednje družbe uporabnice opravljen preveritveni obisk:

—

Coveright Surfaces Spain, Martorelles (Barcelona), Španija.

| (6) | Nato so bile vse strani obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih sta se nameravala priporočiti uvedba dokončne protidampinške dajatve na uvoz melamina s poreklom iz LRK in dokončno pobiranje zneskov, zavarovanih z začasno dajatvijo („dokončno razkritje“). Vsem strankam je bilo določeno obdobje, v katerem so lahko izrazile pripombe o tem dokončnem razkritju. |
| --- | --- |

(6)

Nato so bile vse strani obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih sta se nameravala priporočiti uvedba dokončne protidampinške dajatve na uvoz melamina s poreklom iz LRK in dokončno pobiranje zneskov, zavarovanih z začasno dajatvijo („dokončno razkritje“). Vsem strankam je bilo določeno obdobje, v katerem so lahko izrazile pripombe o tem dokončnem razkritju.

| (7) | Ustne in pisne pripombe, ki so jih predložile zainteresirane strani, so se proučile in po potrebi ustrezno upoštevale. |
| --- | --- |

(7)

Ustne in pisne pripombe, ki so jih predložile zainteresirane strani, so se proučile in po potrebi ustrezno upoštevale.

3.   Strani, ki jih postopek zadeva

| (8) | Ker ni bilo nobenih pripomb glede strani, ki jih postopek zadeva, se uvodne izjave 4 do 10 začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(8)

Ker ni bilo nobenih pripomb glede strani, ki jih postopek zadeva, se uvodne izjave 4 do 10 začasne uredbe potrdijo.

B.   ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

1.   Zadevni izdelek

| (9) | Opozoriti je treba, da je zadevni izdelek, v uvodni izjavi 12 začasne uredbe, opredeljen kot melamin, trenutno uvrščen v oznako KN 2933 61 00 in s poreklom iz LRK. |
| --- | --- |

(9)

Opozoriti je treba, da je zadevni izdelek, v uvodni izjavi 12 začasne uredbe, opredeljen kot melamin, trenutno uvrščen v oznako KN 2933 61 00 in s poreklom iz LRK.

| (10) | Melamin je bel kristalinični prah, pridobljen iz sečnine. Večinoma se uporablja pri laminatih, prahu za oblikovanje, lesnih ploščah in premaznih smolah. |
| --- | --- |

(10)

Melamin je bel kristalinični prah, pridobljen iz sečnine. Večinoma se uporablja pri laminatih, prahu za oblikovanje, lesnih ploščah in premaznih smolah.

2.   Podobni izdelek

| (11) | En proizvajalec izvoznik je ponovil trditev iz uvodne izjave 65 začasne uredbe, da je bil melamin, proizveden in izvožen iz LRK, na splošno rahlo slabše kakovosti v primerjavi s melaminom, ki ga proizvaja industrija Unije, in da ga ni bilo mogoče uporabiti za nekatere površinske premaze. Argument o razliki v kakovosti je izpostavilo tudi več uporabnikov iz EU. |
| --- | --- |

(11)

En proizvajalec izvoznik je ponovil trditev iz uvodne izjave 65 začasne uredbe, da je bil melamin, proizveden in izvožen iz LRK, na splošno rahlo slabše kakovosti v primerjavi s melaminom, ki ga proizvaja industrija Unije, in da ga ni bilo mogoče uporabiti za nekatere površinske premaze. Argument o razliki v kakovosti je izpostavilo tudi več uporabnikov iz EU.

| (12) | Preiskava je pokazala, da se melamin, čeprav se lahko rahlo razlikuje v barvi, ne prodaja na podlagi različnih standardov kakovosti na domačem trgu ali izvoznih trgih. Predloženih ni bilo nobenih dokazov, ki bi kazali, da bi se zaradi možnih rahlih razlik melamina razlikovale osnovne fizikalne in kemične lastnosti ter končne uporabe. Drugi proizvajalci izvozniki niso izpostavili tega vprašanja. Poleg tega je preiskava pokazala, da je zadevni proizvajalec izvoznik uporabljal podoben proizvodni postopek kot industrija Unije. |
| --- | --- |

(12)

Preiskava je pokazala, da se melamin, čeprav se lahko rahlo razlikuje v barvi, ne prodaja na podlagi različnih standardov kakovosti na domačem trgu ali izvoznih trgih. Predloženih ni bilo nobenih dokazov, ki bi kazali, da bi se zaradi možnih rahlih razlik melamina razlikovale osnovne fizikalne in kemične lastnosti ter končne uporabe. Drugi proizvajalci izvozniki niso izpostavili tega vprašanja. Poleg tega je preiskava pokazala, da je zadevni proizvajalec izvoznik uporabljal podoben proizvodni postopek kot industrija Unije.

| (13) | Na podlagi navedenega je trditev zavrnjena in se potrdi, da se štejejo melamin, ki ga industrija Unije proizvaja in prodaja v Uniji, melamin, ki se proizvaja in prodaja na domačem trgu v LRK, melamin, ki se uvaža v Unijo iz LRK, in melamin, ki se proizvaja in prodaja v Indoneziji, ki je bila uporabljena kot primerljiva država, za enake v smislu člena 1(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(13)

Na podlagi navedenega je trditev zavrnjena in se potrdi, da se štejejo melamin, ki ga industrija Unije proizvaja in prodaja v Uniji, melamin, ki se proizvaja in prodaja na domačem trgu v LRK, melamin, ki se uvaža v Unijo iz LRK, in melamin, ki se proizvaja in prodaja v Indoneziji, ki je bila uporabljena kot primerljiva država, za enake v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.

| (14) | Ker v zvezi s podobnim izdelkom ni bilo nobenih drugih pripomb, se uvodne izjave 12 do 15 začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(14)

Ker v zvezi s podobnim izdelkom ni bilo nobenih drugih pripomb, se uvodne izjave 12 do 15 začasne uredbe potrdijo.

C.   DAMPING

1.   Tržnogospodarska obravnava

| (15) | Tržnogospodarska obravnava (v nadaljnjem besedilu: TGO) se je na začetku zavrnila vsem proizvajalcem izvoznikom, ki so jo zahtevali na podlagi utemeljitve, da stroški za glavne vložke niso bistveno izražali tržnih vrednosti, kot zahteva člen 2(7)(c) osnovne uredbe. Kakor je navedeno v uvodnih izjavah 20 do 24 začasne uredbe, je preiskava v zvezi s TGO pokazala, da je to posledica vmešavanja države v trg zemeljskega plina in trg za sečnino v LRK. Poleg teh splošnih razmer so prav tako za zavrnitev TGO obstajali razlogi, specifični za družbo, kakor je navedeno v uvodnih izjavah 25 do 28 začasne uredbe. |
| --- | --- |

(15)

Tržnogospodarska obravnava (v nadaljnjem besedilu: TGO) se je na začetku zavrnila vsem proizvajalcem izvoznikom, ki so jo zahtevali na podlagi utemeljitve, da stroški za glavne vložke niso bistveno izražali tržnih vrednosti, kot zahteva člen 2(7)(c) osnovne uredbe. Kakor je navedeno v uvodnih izjavah 20 do 24 začasne uredbe, je preiskava v zvezi s TGO pokazala, da je to posledica vmešavanja države v trg zemeljskega plina in trg za sečnino v LRK. Poleg teh splošnih razmer so prav tako za zavrnitev TGO obstajali razlogi, specifični za družbo, kakor je navedeno v uvodnih izjavah 25 do 28 začasne uredbe.

| (16) | En proizvajalec izvoznik je trdil, da je cena sečnine v LRK usklajena s cenami v drugih delih sveta, na primer v Indoneziji in na Bližnjem vzhodu, zato ugotovitev, da so bili stroški za glavne vložke izkrivljeni, ni bila pravilna. |
| --- | --- |

(16)

En proizvajalec izvoznik je trdil, da je cena sečnine v LRK usklajena s cenami v drugih delih sveta, na primer v Indoneziji in na Bližnjem vzhodu, zato ugotovitev, da so bili stroški za glavne vložke izkrivljeni, ni bila pravilna.

| (17) | Vendar se ni dvomilo v prvotno ugotovitev, da se v LRK država močno vmešava v trg za sečnino, kakor je navedeno v uvodnih izjavah 23 in 24 začasne uredbe. To dejstvo že zadostuje za ugotovitev, da merilo 1 iz točke (c) člena 2(7) osnovne uredbe ni izpolnjeno. Na to ugotovitev ne vpliva dejstvo, da so bile mogoče v določenem obdobju cene sečnine v LRK in nekaterih drugih delih sveta na približno enaki ravni. |
| --- | --- |

(17)

Vendar se ni dvomilo v prvotno ugotovitev, da se v LRK država močno vmešava v trg za sečnino, kakor je navedeno v uvodnih izjavah 23 in 24 začasne uredbe. To dejstvo že zadostuje za ugotovitev, da merilo 1 iz točke (c) člena 2(7) osnovne uredbe ni izpolnjeno. Na to ugotovitev ne vpliva dejstvo, da so bile mogoče v določenem obdobju cene sečnine v LRK in nekaterih drugih delih sveta na približno enaki ravni.

| (18) | Ena skupina izvoznikov se ni strinjala z zavrnitvijo TGO in individualne obravnave (v nadaljnjem besedilu: IO) na podlagi dejstva, da Komisija ni prejela popolnih obrazcev zahtevkov za TGO za vse povezane družbe. Ta skupina je v pripombah na razkritje ponudila popolno sodelovanje, vendar ni dvomila v dejstvo, da ena izmed njenih povezanih družb ni predložila obrazca zahtevka za TGO istočasno kot preostali v skupini. Ta trditev se zato zavrne. |
| --- | --- |

(18)

Ena skupina izvoznikov se ni strinjala z zavrnitvijo TGO in individualne obravnave (v nadaljnjem besedilu: IO) na podlagi dejstva, da Komisija ni prejela popolnih obrazcev zahtevkov za TGO za vse povezane družbe. Ta skupina je v pripombah na razkritje ponudila popolno sodelovanje, vendar ni dvomila v dejstvo, da ena izmed njenih povezanih družb ni predložila obrazca zahtevka za TGO istočasno kot preostali v skupini. Ta trditev se zato zavrne.

| (19) | Ker v zvezi z TGO ni bilo nobenih drugih pripomb, se potrdijo uvodne izjave 16 do 32. |
| --- | --- |

(19)

Ker v zvezi z TGO ni bilo nobenih drugih pripomb, se potrdijo uvodne izjave 16 do 32.

2.   Individualna obravnava

| (20) | Začasno je bilo določeno, da so tri od petih družb proizvajalk izvoznic ali skupin v LRK izpolnile vse zahteve za IO. |
| --- | --- |

(20)

Začasno je bilo določeno, da so tri od petih družb proizvajalk izvoznic ali skupin v LRK izpolnile vse zahteve za IO.

| (21) | Industrija Unije je dvomila v odločitev o odobritvi IO za tri skupine družb z utemeljitvijo, da je en proizvajalec izvoznik v lasti države Kitajske, drug proizvajalec izvoznik pa je na ravni upravljanja na več načinov povezan z družbami, ki so pod popolnim nadzorom države. Poleg tega je bil obseg vmešavanja države takšen, da bi omogočil izogibanje ukrepom pri vseh treh proizvajalcih izvoznikih. |
| --- | --- |

(21)

Industrija Unije je dvomila v odločitev o odobritvi IO za tri skupine družb z utemeljitvijo, da je en proizvajalec izvoznik v lasti države Kitajske, drug proizvajalec izvoznik pa je na ravni upravljanja na več načinov povezan z družbami, ki so pod popolnim nadzorom države. Poleg tega je bil obseg vmešavanja države takšen, da bi omogočil izogibanje ukrepom pri vseh treh proizvajalcih izvoznikih.

| (22) | Preiskava je pokazala, da noben proizvajalec izvoznik, ki mu je bila IO prvotno odobrena, ni bil v lasti države. Poleg tega ni bila utemeljena trditev, da je bilo vodstvo enega proizvajalca izvoznika povezano z družbami pod državnim nadzorom. V zvezi z možnim tveganjem izogibanja je treba omeniti, da je preiskava pokazala, da so bili izvozne cene, količine in prodajni pogoji prosto izpogajani in določeni ter da proizvajalci izvozniki niso bili v lasti države ali drugače pod prevladujočim vplivom države na ravni upravljanja. Iz tega torej sledi, da vmešavanje države ni bilo takšno, da bi dovoljevalo izogibanje ukrepom. |
| --- | --- |

(22)

Preiskava je pokazala, da noben proizvajalec izvoznik, ki mu je bila IO prvotno odobrena, ni bil v lasti države. Poleg tega ni bila utemeljena trditev, da je bilo vodstvo enega proizvajalca izvoznika povezano z družbami pod državnim nadzorom. V zvezi z možnim tveganjem izogibanja je treba omeniti, da je preiskava pokazala, da so bili izvozne cene, količine in prodajni pogoji prosto izpogajani in določeni ter da proizvajalci izvozniki niso bili v lasti države ali drugače pod prevladujočim vplivom države na ravni upravljanja. Iz tega torej sledi, da vmešavanje države ni bilo takšno, da bi dovoljevalo izogibanje ukrepom.

| (23) | Glede na navedeno se trditve industrije Unije zavrnejo. Prvotna sklepna ugotovitev, da tri izmed petih proizvajalcev izvoznikov izpolnjujejo vse zahteve za IO, se zato potrdi. |
| --- | --- |

(23)

Glede na navedeno se trditve industrije Unije zavrnejo. Prvotna sklepna ugotovitev, da tri izmed petih proizvajalcev izvoznikov izpolnjujejo vse zahteve za IO, se zato potrdi.

3.   Normalna vrednost

(a)   Izbira primerljive države

| (24) | Indonezija je bila izbrana kot primerljiva država. Podatki iz odgovora sodelujočega indonezijskega proizvajalca so bili preverjeni in situ ter ugotovljeni za zanesljive, na katerih bi lahko temeljila normalna vrednost. |
| --- | --- |

(24)

Indonezija je bila izbrana kot primerljiva država. Podatki iz odgovora sodelujočega indonezijskega proizvajalca so bili preverjeni in situ ter ugotovljeni za zanesljive, na katerih bi lahko temeljila normalna vrednost.

| (25) | En proizvajalec izvoznik je dvomil v izbiro Indonezije kot primerljive države, ker zainteresirane strani niso imele možnosti predložitve mnenj o tej izbiri. Vendar je dokumentacija, na voljo za pregled, od maja 2010 vsebovala opombo z obrazložitvijo, zakaj je bila Indonezija izbrana kot primerljiva država. Postopkovne pravice strani so bile tako v celoti spoštovane, saj so imele dovolj možnosti za predložitev pripomb na to izbiro. Glede izbire primerljive države ni bila prejeta nobena dodatna pripomba. |
| --- | --- |

(25)

En proizvajalec izvoznik je dvomil v izbiro Indonezije kot primerljive države, ker zainteresirane strani niso imele možnosti predložitve mnenj o tej izbiri. Vendar je dokumentacija, na voljo za pregled, od maja 2010 vsebovala opombo z obrazložitvijo, zakaj je bila Indonezija izbrana kot primerljiva država. Postopkovne pravice strani so bile tako v celoti spoštovane, saj so imele dovolj možnosti za predložitev pripomb na to izbiro. Glede izbire primerljive države ni bila prejeta nobena dodatna pripomba.

| (26) | Zato se potrdi, da je Indonezija ustrezna in smiselna primerljiva država v skladu s členom 2(7) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(26)

Zato se potrdi, da je Indonezija ustrezna in smiselna primerljiva država v skladu s členom 2(7) osnovne uredbe.

(b)   Določitev normalne vrednosti

| (27) | Opozoriti je treba, da je bila normalna vrednost konstruirana z uporabo stroškov izdelave indonezijskega proizvajalca ter razumnih zneskov za prodajne, splošne in administrativne stroške („PSA stroški“) in dobiček na domačem trgu. |
| --- | --- |

(27)

Opozoriti je treba, da je bila normalna vrednost konstruirana z uporabo stroškov izdelave indonezijskega proizvajalca ter razumnih zneskov za prodajne, splošne in administrativne stroške („PSA stroški“) in dobiček na domačem trgu.

| (28) | En proizvajalec izvoznik je dvomil v raven konstruirane normalne vrednosti, zlasti PSA stroške in dobiček, ki so temeljili na tistih industrije Unije. Vendar je ta metoda v skladu s točko (c) člena 2(6) in velja za primerno. Na voljo ni bilo drugih podatkov, ki bi jih bilo mogoče uporabiti kot osnovo za PSA stroške in dobiček, saj v primerljivi državi niso bili preiskani nobeni drugi izvozniki ali proizvajalci, proizvajalec, ki je bil predmet preiskave, pa v OP ni prodajal nobene druge kategorije izdelkov. |
| --- | --- |

(28)

En proizvajalec izvoznik je dvomil v raven konstruirane normalne vrednosti, zlasti PSA stroške in dobiček, ki so temeljili na tistih industrije Unije. Vendar je ta metoda v skladu s točko (c) člena 2(6) in velja za primerno. Na voljo ni bilo drugih podatkov, ki bi jih bilo mogoče uporabiti kot osnovo za PSA stroške in dobiček, saj v primerljivi državi niso bili preiskani nobeni drugi izvozniki ali proizvajalci, proizvajalec, ki je bil predmet preiskave, pa v OP ni prodajal nobene druge kategorije izdelkov.

| (29) | Ta trditev se zato zavrne. Uvodne izjave 35 do 45 glede določitve normalne vrednosti se potrdijo. |
| --- | --- |

(29)

Ta trditev se zato zavrne. Uvodne izjave 35 do 45 glede določitve normalne vrednosti se potrdijo.

(c)   Izvozne cene za proizvajalce izvoznike, ki jim je bila odobrena IO

| (30) | Ker v zvezi z določitvijo izvozne cene ni bilo nobenih pripomb, se potrdi uvodna izjava 46 začasne uredbe. |
| --- | --- |

(30)

Ker v zvezi z določitvijo izvozne cene ni bilo nobenih pripomb, se potrdi uvodna izjava 46 začasne uredbe.

(d)   Primerjava

| (31) | En proizvajalec izvoznik je dvomil v primerjavo normalne vrednosti in izvozne cene v zvezi z vprašanjem DDV. Vendar te metode ni treba spremeniti, saj sta bili normalna vrednost in izvozna cena primerjani na isti ravni posredne obdavčitve, tj. vključno z DDV, v skladu s točko (b) člena 2(10). Zato se potrdita uvodni izjavi 47 in 48 začasne uredbe. |
| --- | --- |

(31)

En proizvajalec izvoznik je dvomil v primerjavo normalne vrednosti in izvozne cene v zvezi z vprašanjem DDV. Vendar te metode ni treba spremeniti, saj sta bili normalna vrednost in izvozna cena primerjani na isti ravni posredne obdavčitve, tj. vključno z DDV, v skladu s točko (b) člena 2(10). Zato se potrdita uvodni izjavi 47 in 48 začasne uredbe.

4.   Stopnje dampinga

(a)   Za sodelujoče proizvajalce izvoznike, ki jim je bila odobrena IO

| (32) | Ker v zvezi s stopnjami dampinga ni bilo nobenih pripomb, se potrdi uvodna izjava 49 začasne uredbe. |
| --- | --- |

(32)

Ker v zvezi s stopnjami dampinga ni bilo nobenih pripomb, se potrdi uvodna izjava 49 začasne uredbe.

| (33) | Na podlagi tega so dokončne stopnje dampinga, izražene kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, naslednje:






  Družba | Dokončna stopnja dampinga |
| --- | --- | --- |
| Sichuan Jade Elephant Melamine S&T Co., Ltd | 44,9 % |
| Shandong Liaherd Chemical Industry Co., Ltd | 47,6 % |
| Henan Junhua Development Company Ltd | 49,0 % |

(33)

Na podlagi tega so dokončne stopnje dampinga, izražene kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, naslednje:

Družba

Dokončna stopnja dampinga

Sichuan Jade Elephant Melamine S&T Co., Ltd

44,9 %

Shandong Liaherd Chemical Industry Co., Ltd

47,6 %

Henan Junhua Development Company Ltd

49,0 %

(b)   Za vse druge proizvajalce izvoznike.

| (34) | Ker v zvezi s stopnjami dampinga ni bilo nobenih pripomb, se potrdijo uvodne izjave 51 do 52 začasne uredbe.
  Na tej podlagi je stopnja dampinga na ravni države dokončno določena na 65,6 % cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, uvodna izjava 53 začasne uredbe pa se potrdi. |
| --- | --- |

(34)

Ker v zvezi s stopnjami dampinga ni bilo nobenih pripomb, se potrdijo uvodne izjave 51 do 52 začasne uredbe.

Na tej podlagi je stopnja dampinga na ravni države dokončno določena na 65,6 % cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, uvodna izjava 53 začasne uredbe pa se potrdi.

D.   ŠKODA

1.   Škoda

1.1   
  Proizvodnja Unije in industrija Unije

| (35) | Ker ni bilo pripomb v zvezi s proizvodnjo Unije in industrijo Unije, se uvodne izjave 54 do 56 začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(35)

Ker ni bilo pripomb v zvezi s proizvodnjo Unije in industrijo Unije, se uvodne izjave 54 do 56 začasne uredbe potrdijo.

1.2   
  Potrošnja Unije

| (36) | Nekatere strani so trdile, da podatki Eurostata glede uvoza melamina iz LRK niso bili zanesljivi z vidika količine. Zaradi preverjanja podatkov Eurostata je prišlo do manjših sprememb podatkov glede uvoza in posledično glede potrošnje Unije, kot prikazujeta naslednji tabeli. Te spremembe niso bile takšne, da bi vplivale na analizo potrošnje Unije iz uvodnih izjav 57 do 59 začasne uredbe, ki se jih tako lahko potrdi.

  Tabela 1 | 2006 | 2007 | 2008 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg (v tonah) | 368 873 | 392 691 | 326 409 | 267 226 |
| Indeksirano | 100 | 106 | 88 | 72 |
| Vir: Posodobljeni podatki Eurostata in izpolnjeni vprašalniki. |

(36)

Nekatere strani so trdile, da podatki Eurostata glede uvoza melamina iz LRK niso bili zanesljivi z vidika količine. Zaradi preverjanja podatkov Eurostata je prišlo do manjših sprememb podatkov glede uvoza in posledično glede potrošnje Unije, kot prikazujeta naslednji tabeli. Te spremembe niso bile takšne, da bi vplivale na analizo potrošnje Unije iz uvodnih izjav 57 do 59 začasne uredbe, ki se jih tako lahko potrdi.

Tabela 1

2006

2007

2008

OP

Obseg (v tonah)

368 873

392 691

326 409

267 226

Indeksirano

100

106

88

72

Vir: Posodobljeni podatki Eurostata in izpolnjeni vprašalniki.

1.3   
  Uvoz iz zadevne države v Evropsko unijo

1.3.1   Obseg, cena in tržni delež uvoza iz LRK

Tabela 2

| Uvoz iz LRK | 2006 | 2007 | 2008 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg (v tonah) | 26 962 | 46 874 | 37 366 | 18 482 |
| Indeksirano | 100 | 174 | 139 | 69 |
| Vir: Posodobljeni podatki Eurostata. |

Uvoz iz LRK

2006

2007

2008

OP

Obseg (v tonah)

26 962

46 874

37 366

18 482

Indeksirano

100

174

139

69

Vir: Posodobljeni podatki Eurostata.

| (37) | Navedene spremembe obsega uvoza zadevnih držav niso takšne, da bi vplivale na ugotovitve iz uvodnih izjav 61 in 62 začasne uredbe, ki se tako lahko potrdita. |
| --- | --- |

(37)

Navedene spremembe obsega uvoza zadevnih držav niso takšne, da bi vplivale na ugotovitve iz uvodnih izjav 61 in 62 začasne uredbe, ki se tako lahko potrdita.

| (38) | Več uporabnikov je trdilo, da v letih 2009 in 2010 niso uvažali melamina iz LRK, saj so bile kitajske cene previsoke v primerjavi s cenami, ki so prevladovale v EU. Zato so dvomili o nelojalnem nižanju prodajnih cen kitajskih izvoznikov, ugotovljenim med OP. |
| --- | --- |

(38)

Več uporabnikov je trdilo, da v letih 2009 in 2010 niso uvažali melamina iz LRK, saj so bile kitajske cene previsoke v primerjavi s cenami, ki so prevladovale v EU. Zato so dvomili o nelojalnem nižanju prodajnih cen kitajskih izvoznikov, ugotovljenim med OP.

| (39) | Kot navedeno v uvodnih izjavah 63 in 64 začasne uredbe, je bilo sodelovanje kitajskih izvoznikov majhno. Zato so bile za določitev nelojalnega nižanja prodajnih cen uporabljene informacije, preverjene s sodelujočimi kitajskimi družbami na kraju samem. Kot navedeno v uvodnih izjavah 66 in 67 začasne uredbe, je v OP uvoz sodelujočih proizvajalcev izvoznikov nelojalno znižal prodajne cene industrije Unije za 10,3 %. Ker ni bilo predloženih nobenih novih dokazov v primerjavi s tistimi, ki so bili na voljo v času uvedbe začasnih ukrepov, se trditev zavrne. |
| --- | --- |

(39)

Kot navedeno v uvodnih izjavah 63 in 64 začasne uredbe, je bilo sodelovanje kitajskih izvoznikov majhno. Zato so bile za določitev nelojalnega nižanja prodajnih cen uporabljene informacije, preverjene s sodelujočimi kitajskimi družbami na kraju samem. Kot navedeno v uvodnih izjavah 66 in 67 začasne uredbe, je v OP uvoz sodelujočih proizvajalcev izvoznikov nelojalno znižal prodajne cene industrije Unije za 10,3 %. Ker ni bilo predloženih nobenih novih dokazov v primerjavi s tistimi, ki so bili na voljo v času uvedbe začasnih ukrepov, se trditev zavrne.

1.3.2   Nelojalno nižanje prodajnih cen

| (40) | Nekateri uporabniki so trdili, da bi bilo treba upoštevati dodatno delo, ki je nastalo zaradi manipuliranja z uvoženim melaminom iz LRK. Trdili so, da nakupna cena kitajskega melamina ni vključevala te vrste stroškov. |
| --- | --- |

(40)

Nekateri uporabniki so trdili, da bi bilo treba upoštevati dodatno delo, ki je nastalo zaradi manipuliranja z uvoženim melaminom iz LRK. Trdili so, da nakupna cena kitajskega melamina ni vključevala te vrste stroškov.

| (41) | Proučitev te trditve je pokazala, da ne ostaja nobena zanesljiva podlaga za ugotavljanje, pod katerimi pogoji je bil uvožen melamin iz LRK in kakšen je možen znesek stroškov, ki so morda nastali poleg nakupne cene. Poleg tega navedene strani niso predložile nobenih dokazov, zato se trditev zavrne. |
| --- | --- |

(41)

Proučitev te trditve je pokazala, da ne ostaja nobena zanesljiva podlaga za ugotavljanje, pod katerimi pogoji je bil uvožen melamin iz LRK in kakšen je možen znesek stroškov, ki so morda nastali poleg nakupne cene. Poleg tega navedene strani niso predložile nobenih dokazov, zato se trditev zavrne.

| (42) | Enako kot ob uvedbi začasnih ukrepov so nekatere strani trdile, da bi moral izračun nelojalnega nižanja prodajnih cen temeljiti na podatkih Eurostata in ne na podatkih, preverjenih pri samo 30 % sodelujočih kitajskih družbah. |
| --- | --- |

(42)

Enako kot ob uvedbi začasnih ukrepov so nekatere strani trdile, da bi moral izračun nelojalnega nižanja prodajnih cen temeljiti na podatkih Eurostata in ne na podatkih, preverjenih pri samo 30 % sodelujočih kitajskih družbah.

| (43) | Kot navedeno v uvodni izjavi 66 začasne uredbe, so bili podatki sodelujočih izvoznikov uporabljeni za izračun nelojalnega nižanja prodajnih cen. Ti podatki so bili preverjeni in zato veljajo za bolj zanesljive kot podatki, pridobljeni od Eurostata. Ta trditev se zato zavrne. |
| --- | --- |

(43)

Kot navedeno v uvodni izjavi 66 začasne uredbe, so bili podatki sodelujočih izvoznikov uporabljeni za izračun nelojalnega nižanja prodajnih cen. Ti podatki so bili preverjeni in zato veljajo za bolj zanesljive kot podatki, pridobljeni od Eurostata. Ta trditev se zato zavrne.

| (44) | Ker ni bilo drugih pripomb v zvezi z nelojalnim nižanjem prodajnih cen, se potrdi metodologija iz uvodnih izjav 66 in 67 začasne uredbe za ugotavljanje nelojalnega nižanja prodajnih cen. |
| --- | --- |

(44)

Ker ni bilo drugih pripomb v zvezi z nelojalnim nižanjem prodajnih cen, se potrdi metodologija iz uvodnih izjav 66 in 67 začasne uredbe za ugotavljanje nelojalnega nižanja prodajnih cen.

1.4   
  Gospodarski položaj industrije Unije

| (45) | Ker ni bilo pripomb v zvezi z gospodarskim položajem industrije Unije, se uvodne izjave 68 do 82 začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(45)

Ker ni bilo pripomb v zvezi z gospodarskim položajem industrije Unije, se uvodne izjave 68 do 82 začasne uredbe potrdijo.

1.5   
  Sklep o škodi

| (46) | Ker ni bilo pripomb v zvezi s sklepom o škodi, se uvodne izjave 83 do 86 začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(46)

Ker ni bilo pripomb v zvezi s sklepom o škodi, se uvodne izjave 83 do 86 začasne uredbe potrdijo.

2.   Vzročnost

2.1   
  Uvodna opomba

| (47) | Kot navedeno v uvodni izjavi 87 začasne uredbe, je bilo proučeno, ali je dampinški uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz LRK povzročil industriji Unije takšno škodo, da jo je mogoče opredeliti kot znatno. Poleg dampinškega uvoza so bili proučeni tudi drugi znani dejavniki, ki bi lahko hkrati povzročili škodo industriji Unije, da bi se zagotovilo, da morebitna škoda, ki bi jo povzročili ti drugi dejavniki, ne bi bila pripisana dampinškemu uvozu. |
| --- | --- |

(47)

Kot navedeno v uvodni izjavi 87 začasne uredbe, je bilo proučeno, ali je dampinški uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz LRK povzročil industriji Unije takšno škodo, da jo je mogoče opredeliti kot znatno. Poleg dampinškega uvoza so bili proučeni tudi drugi znani dejavniki, ki bi lahko hkrati povzročili škodo industriji Unije, da bi se zagotovilo, da morebitna škoda, ki bi jo povzročili ti drugi dejavniki, ne bi bila pripisana dampinškemu uvozu.

2.2   
  Učinek dampinškega uvoza

| (48) | Na podlagi popravljenih podatkov o uvozu, prikazanih v navedeni tabeli 2, ostajajo pripombe iz uvodnih izjav 88 do 95 začasne uredbe veljavne. Skupno se je uvoz iz LRK v obravnavanem obdobju po zmanjšanju potrošnje Unije (– 28 %) znatno zmanjšal, in sicer za 31 %. Kar se tiče cen, je bila izvozna cena, preverjena v prostorih sodelujočih kitajskih proizvajalcev, nižja kot povprečna uvozna cena, kot jo je sporočil Eurostat. Za preverjene sodelujoče kitajske izvoznike, ki predstavljajo približno 30 % skupnega uvoza iz LRK, je bilo ugotovljeno, da so v OP nelojalno nižali prodajne cene industrije Unije za 10,3 %. |
| --- | --- |

(48)

Na podlagi popravljenih podatkov o uvozu, prikazanih v navedeni tabeli 2, ostajajo pripombe iz uvodnih izjav 88 do 95 začasne uredbe veljavne. Skupno se je uvoz iz LRK v obravnavanem obdobju po zmanjšanju potrošnje Unije (– 28 %) znatno zmanjšal, in sicer za 31 %. Kar se tiče cen, je bila izvozna cena, preverjena v prostorih sodelujočih kitajskih proizvajalcev, nižja kot povprečna uvozna cena, kot jo je sporočil Eurostat. Za preverjene sodelujoče kitajske izvoznike, ki predstavljajo približno 30 % skupnega uvoza iz LRK, je bilo ugotovljeno, da so v OP nelojalno nižali prodajne cene industrije Unije za 10,3 %.

| (49) | Preiskava je pokazala, da so kitajski izvozniki v nekaterih mesecih OP na trgu Unije prodajali svoj presežek melamina, ko so bile cene za njih privlačne, ter se umaknili, ko so cene začele padati. Ta usmerjena cenovna politika je še naprej negativno vplivala na trg Unije v celotnem OP, glede na to, da so cene lahko določene za obdobje od treh do šestih mesecev. Tako se potrdi, da je prisotnost nizkocenovnega dampinškega uvoza na trgu Unije v srednjeročnem obdobju po umiku vplivala na dodatno zaostrovanje negativnega gibanja prodajnih cen na trgu. Nizka raven prodajnih cen je prispevala k ogromnim izgubam industrije Unije in je bila prepoznana kot pomemben dejavnik ugotovljene znatne škode. |
| --- | --- |

(49)

Preiskava je pokazala, da so kitajski izvozniki v nekaterih mesecih OP na trgu Unije prodajali svoj presežek melamina, ko so bile cene za njih privlačne, ter se umaknili, ko so cene začele padati. Ta usmerjena cenovna politika je še naprej negativno vplivala na trg Unije v celotnem OP, glede na to, da so cene lahko določene za obdobje od treh do šestih mesecev. Tako se potrdi, da je prisotnost nizkocenovnega dampinškega uvoza na trgu Unije v srednjeročnem obdobju po umiku vplivala na dodatno zaostrovanje negativnega gibanja prodajnih cen na trgu. Nizka raven prodajnih cen je prispevala k ogromnim izgubam industrije Unije in je bila prepoznana kot pomemben dejavnik ugotovljene znatne škode.

| (50) | Na podlagi tega je mogoče potrditi vzročno zvezo med dampinškim uvozom in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije. |
| --- | --- |

(50)

Na podlagi tega je mogoče potrditi vzročno zvezo med dampinškim uvozom in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije.

2.3   
  Učinek drugih dejavnikov

| (51) | Pri tej točki so zainteresirane strani dejansko ponovile večino pripomb iz začasne faze. Kar zadeva učinke dampinškega uvoza, so nekatere strani ponovno trdile, da bi podatki Eurostata morali prevladati nad podatki, preverjenimi v prostorih sodelujočih proizvajalcev izvoznikov. Taka trditev bi pomenila, da so bile preiskave na kraju samem brez pomena, in je zato ni mogoče sprejeti. Predloženi niso bili nobeni dokazi, ki bi kazali, da so bili podatki, uporabljeni v tej preiskavi, nezanesljivi. Ta trditev se zato zavrne. |
| --- | --- |

(51)

Pri tej točki so zainteresirane strani dejansko ponovile večino pripomb iz začasne faze. Kar zadeva učinke dampinškega uvoza, so nekatere strani ponovno trdile, da bi podatki Eurostata morali prevladati nad podatki, preverjenimi v prostorih sodelujočih proizvajalcev izvoznikov. Taka trditev bi pomenila, da so bile preiskave na kraju samem brez pomena, in je zato ni mogoče sprejeti. Predloženi niso bili nobeni dokazi, ki bi kazali, da so bili podatki, uporabljeni v tej preiskavi, nezanesljivi. Ta trditev se zato zavrne.

| (52) | Nekatere strani so trdile, da škode, ki jo je utrpela industrija Unije, ni povzročil uvoz iz LRK, ampak svetovna gospodarska kriza. Vendar te strani niso predložile nobenih dokazov, ki bi kazali, da so bili podatki, uporabljeni v preiskavi, nezanesljivi. Poleg tega je dampinški uvoz okrepil učinek gospodarske krize in posledično dodatno zaostril položaj industrije Unije. Ta trditev je zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(52)

Nekatere strani so trdile, da škode, ki jo je utrpela industrija Unije, ni povzročil uvoz iz LRK, ampak svetovna gospodarska kriza. Vendar te strani niso predložile nobenih dokazov, ki bi kazali, da so bili podatki, uporabljeni v preiskavi, nezanesljivi. Poleg tega je dampinški uvoz okrepil učinek gospodarske krize in posledično dodatno zaostril položaj industrije Unije. Ta trditev je zato zavrnjena.

| (53) | Prejete pripombe in predloženi dokazi glede drugih dejavnikov niso bili takšni, da bi spremenili ugotovitve iz uvodnih izjav 108 do 110 začasne uredbe, da noben izmed teh dejavnikov ne bi mogel pretrgati zveze med dampinškim uvozom in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije. Začasna sklepna ugotovitev, da je dampinški uvoz povzročil znatno škodo industriji Unije, se zato potrdi. |
| --- | --- |

(53)

Prejete pripombe in predloženi dokazi glede drugih dejavnikov niso bili takšni, da bi spremenili ugotovitve iz uvodnih izjav 108 do 110 začasne uredbe, da noben izmed teh dejavnikov ne bi mogel pretrgati zveze med dampinškim uvozom in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije. Začasna sklepna ugotovitev, da je dampinški uvoz povzročil znatno škodo industriji Unije, se zato potrdi.

3.   Interes unije

3.1   
  Interes industrije Unije

| (54) | Opozoriti je treba, da industrijo Unije sestavljajo trije proizvajalci s sedežem v različnih državah članicah, ki v dejavnostih, povezanih s melaminom, neposredno zaposlujejo več kot 600 ljudi. |
| --- | --- |

(54)

Opozoriti je treba, da industrijo Unije sestavljajo trije proizvajalci s sedežem v različnih državah članicah, ki v dejavnostih, povezanih s melaminom, neposredno zaposlujejo več kot 600 ljudi.

| (55) | Nekateri uporabniki so trdili, da so bili podatki pritožnikov o zaposlenosti precenjeni. Predloženi niso bili nobeni dokazi, ki bi kazali, da so bili preverjeni podatki, uporabljeni v tej preiskavi, nezanesljivi, zato je trditev zavrnjena. |
| --- | --- |

(55)

Nekateri uporabniki so trdili, da so bili podatki pritožnikov o zaposlenosti precenjeni. Predloženi niso bili nobeni dokazi, ki bi kazali, da so bili preverjeni podatki, uporabljeni v tej preiskavi, nezanesljivi, zato je trditev zavrnjena.

| (56) | En uporabnik je trdil, da je industrija Unije zaprla proizvodne obrate zaradi tehničnih težav in ne zaradi domnevnega dampinškega uvoza. |
| --- | --- |

(56)

En uporabnik je trdil, da je industrija Unije zaprla proizvodne obrate zaradi tehničnih težav in ne zaradi domnevnega dampinškega uvoza.

| (57) | Nekateri obrati industrije Unije so dejansko imeli nekaj tehničnih težav, vendar večinoma po OP. Po uvedbi začasnih ukrepov je industrija Unije predložila dokaze, da so se tovarne, ki so bile zaradi dampinškega uvoza nedejavne, nedavno spet odprle. To kaže, da so ukrepi že pozitivno vplivali na industrijo Unije. |
| --- | --- |

(57)

Nekateri obrati industrije Unije so dejansko imeli nekaj tehničnih težav, vendar večinoma po OP. Po uvedbi začasnih ukrepov je industrija Unije predložila dokaze, da so se tovarne, ki so bile zaradi dampinškega uvoza nedejavne, nedavno spet odprle. To kaže, da so ukrepi že pozitivno vplivali na industrijo Unije.

| (58) | Pričakuje se, da bi uvedba dokončnih protidampinških dajatev na uvoz s poreklom iz LRK dodatno pozitivno vplivala na gospodarski položaj industrije Unije in ji omogočila, da znova pridobi vsaj del izgubljene dobičkonosnosti. |
| --- | --- |

(58)

Pričakuje se, da bi uvedba dokončnih protidampinških dajatev na uvoz s poreklom iz LRK dodatno pozitivno vplivala na gospodarski položaj industrije Unije in ji omogočila, da znova pridobi vsaj del izgubljene dobičkonosnosti.

| (59) | Ker v zvezi z interesom industrije Unije ni bilo drugih pripomb, se uvodne izjave 112 do 115 začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(59)

Ker v zvezi z interesom industrije Unije ni bilo drugih pripomb, se uvodne izjave 112 do 115 začasne uredbe potrdijo.

3.2   
  Interes uvoznikov

| (60) | Ker v zvezi z interesom uvoznikov ni bilo pripomb, je bilo ugotovljeno, da uvedba dokončnih ukrepov za uvoz melamina iz LRK ne bi bila v nasprotju z interesi uvoznikov. |
| --- | --- |

(60)

Ker v zvezi z interesom uvoznikov ni bilo pripomb, je bilo ugotovljeno, da uvedba dokončnih ukrepov za uvoz melamina iz LRK ne bi bila v nasprotju z interesi uvoznikov.

3.3   
  Interes uporabnikov

| (61) | V začasni fazi je bilo sodelovanje uporabnikov razmeroma majhno. Od 44 poslanih vprašalnikov je bilo prejetih le 7 izpolnjenih vprašalnikov, ki se jih lahko šteje za tehtne. Uvoz sodelujočih uporabnikov je predstavljal približno 10 % potrošnje Unije. V navedeni fazi je bilo ugotovljeno, da bi bil učinek predlaganih ukrepov razmeroma omejen. |
| --- | --- |

(61)

V začasni fazi je bilo sodelovanje uporabnikov razmeroma majhno. Od 44 poslanih vprašalnikov je bilo prejetih le 7 izpolnjenih vprašalnikov, ki se jih lahko šteje za tehtne. Uvoz sodelujočih uporabnikov je predstavljal približno 10 % potrošnje Unije. V navedeni fazi je bilo ugotovljeno, da bi bil učinek predlaganih ukrepov razmeroma omejen.

| (62) | Po uvedbi začasnih ukrepov je bil v prostorih glavnega sodelujočega uporabnika v Uniji opravljen preveritveni obisk. Preiskava je pokazala, da je delež melamina v proizvodnih stroških med 8 % in 15 %, odvisno od dejavnosti. Možen učinek ukrepov je zato lahko sorazmerno pomemben, odvisno od deleža melamina v stroških in ravni dobičkonosnosti, ki je bila razmeroma nizka. |
| --- | --- |

(62)

Po uvedbi začasnih ukrepov je bil v prostorih glavnega sodelujočega uporabnika v Uniji opravljen preveritveni obisk. Preiskava je pokazala, da je delež melamina v proizvodnih stroških med 8 % in 15 %, odvisno od dejavnosti. Možen učinek ukrepov je zato lahko sorazmerno pomemben, odvisno od deleža melamina v stroških in ravni dobičkonosnosti, ki je bila razmeroma nizka.

| (63) | Več uporabnikov je v svojih odgovorih trdilo, da je po uvedbi začasnih ukrepov na trgu Unije prišlo do pomanjkanja melamina, kar je povzročilo znatna in stalna zvišanja cen. Medtem ko je v OP prodajna cena melamina znašala približno 900 EUR na tono, se cene po OP gibljejo od 1 200 EUR do 1 500 EUR na tono. |
| --- | --- |

(63)

Več uporabnikov je v svojih odgovorih trdilo, da je po uvedbi začasnih ukrepov na trgu Unije prišlo do pomanjkanja melamina, kar je povzročilo znatna in stalna zvišanja cen. Medtem ko je v OP prodajna cena melamina znašala približno 900 EUR na tono, se cene po OP gibljejo od 1 200 EUR do 1 500 EUR na tono.

| (64) | Preveritveni obisk, opravljen v prostorih sodelujočega uporabnika, je potrdil, da so začasni ukrepi, skupaj z zvišanjem cen, ki ga je industrija Unije uvedla za svoj melamin, vplivali na njegove dejavnosti. Dejstvo je, da ima industrija Unije približno 85-odstotni tržni delež na trgu Unije in tako si dejansko vsi uporabniki priskrbijo velik del melamina od proizvajalcev Unije. |
| --- | --- |

(64)

Preveritveni obisk, opravljen v prostorih sodelujočega uporabnika, je potrdil, da so začasni ukrepi, skupaj z zvišanjem cen, ki ga je industrija Unije uvedla za svoj melamin, vplivali na njegove dejavnosti. Dejstvo je, da ima industrija Unije približno 85-odstotni tržni delež na trgu Unije in tako si dejansko vsi uporabniki priskrbijo velik del melamina od proizvajalcev Unije.

| (65) | Informacije, zbrane med preiskavo, prav tako kažejo, da se v obdobju po OP še vedno pričakuje višanje cen. Zato se zdi upravičeno, da se v interesu Unije spremeni oblika začasnih ukrepov, da se omeji kakršno koli nadaljnje zvišanje cen melamina, ki bi resno vplivalo na splošno poslovanje uporabnikov. |
| --- | --- |

(65)

Informacije, zbrane med preiskavo, prav tako kažejo, da se v obdobju po OP še vedno pričakuje višanje cen. Zato se zdi upravičeno, da se v interesu Unije spremeni oblika začasnih ukrepov, da se omeji kakršno koli nadaljnje zvišanje cen melamina, ki bi resno vplivalo na splošno poslovanje uporabnikov.

| (66) | Nekateri uporabniki trdijo, da je leta 2010 prišlo do pomanjkanja melamina na trgu, proizvajalci Unije pa niso mogli zadovoljiti povpraševanja na trgu Unije, uvedba začasnih ukrepov pa je to pomanjkanje še povečala. |
| --- | --- |

(66)

Nekateri uporabniki trdijo, da je leta 2010 prišlo do pomanjkanja melamina na trgu, proizvajalci Unije pa niso mogli zadovoljiti povpraševanja na trgu Unije, uvedba začasnih ukrepov pa je to pomanjkanje še povečala.

| (67) | Analiza razpoložljivih podatkov je pokazala, da je v določenem obdobju sicer res prišlo do pomanjkanja na trgu melamina, vendar to ni bila posledica začasnih dajatev, temveč razvoja trga na svetovni ravni. |
| --- | --- |

(67)

Analiza razpoložljivih podatkov je pokazala, da je v določenem obdobju sicer res prišlo do pomanjkanja na trgu melamina, vendar to ni bila posledica začasnih dajatev, temveč razvoja trga na svetovni ravni.

| (68) | Nekateri uporabniki trdijo, da proizvajalci Unije niso mogli dobavljati zahtevanih količin melamina za ohranitev proizvodnje. |
| --- | --- |

(68)

Nekateri uporabniki trdijo, da proizvajalci Unije niso mogli dobavljati zahtevanih količin melamina za ohranitev proizvodnje.

| (69) | Analiza razpoložljivih podatkov je pokazala, da je do pomanjkanja prišlo le na gotovinskem trgu, pogodbeno dogovorjene količine pa so bile dobavljene. |
| --- | --- |

(69)

Analiza razpoložljivih podatkov je pokazala, da je do pomanjkanja prišlo le na gotovinskem trgu, pogodbeno dogovorjene količine pa so bile dobavljene.

| (70) | Poleg tega so proizvajalci Unije in proizvajalci v tretjih državah dodatno proizvodno zmogljivost objavili na spletnih straneh, s čimer se je uporabnikom Unije zagotovila redna dobava melamina. |
| --- | --- |

(70)

Poleg tega so proizvajalci Unije in proizvajalci v tretjih državah dodatno proizvodno zmogljivost objavili na spletnih straneh, s čimer se je uporabnikom Unije zagotovila redna dobava melamina.

| (71) | En uporabnik je trdil, da je ustavil gradnjo novega proizvodnega obrata, saj je ugotovil, da glede na raven uvedenih začasnih ukrepov ne bo več konkurenčen na svojih glavnih izvoznih trgih. |
| --- | --- |

(71)

En uporabnik je trdil, da je ustavil gradnjo novega proizvodnega obrata, saj je ugotovil, da glede na raven uvedenih začasnih ukrepov ne bo več konkurenčen na svojih glavnih izvoznih trgih.

| (72) | Nekateri uporabniki so trdili, da v primeru potrditve začasnih ukrepov izdelki s konca proizvodne verige v Uniji ne bodo več konkurenčni v primerjavi z uvozom enakih izdelkov s konca proizvodne verige iz LRK. Zato bodo ti uporabniki dejavnost opustili ali preselili svoje proizvodne obrate zunaj Unije. |
| --- | --- |

(72)

Nekateri uporabniki so trdili, da v primeru potrditve začasnih ukrepov izdelki s konca proizvodne verige v Uniji ne bodo več konkurenčni v primerjavi z uvozom enakih izdelkov s konca proizvodne verige iz LRK. Zato bodo ti uporabniki dejavnost opustili ali preselili svoje proizvodne obrate zunaj Unije.

| (73) | Eno združenje uporabnikov je trdilo, da samo sektor proizvajalcev lesnih plošč ustvarja na tisoče delovnih mest, torej veliko več kot proizvajalci melamina v Uniji. Uvedba dokončnih ukrepov naj zato ne bi bila v interesu Unije. |
| --- | --- |

(73)

Eno združenje uporabnikov je trdilo, da samo sektor proizvajalcev lesnih plošč ustvarja na tisoče delovnih mest, torej veliko več kot proizvajalci melamina v Uniji. Uvedba dokončnih ukrepov naj zato ne bi bila v interesu Unije.

| (74) | Navedene strani niso zagotovile prepričljivih dokazov, ki bi podpirali navedene trditve, uvodne izjave 116 do 121 začasne uredbe pa se zato potrdijo. |
| --- | --- |

(74)

Navedene strani niso zagotovile prepričljivih dokazov, ki bi podpirali navedene trditve, uvodne izjave 116 do 121 začasne uredbe pa se zato potrdijo.

3.4   
  Sklepna ugotovitev o interesu Unije

| (75) | Glede na navedeno je bilo ugotovljeno, da ni utemeljenih razlogov, ki bi nasprotovali uvedbi dokončnih protidampinških dajatev na uvoz melamina s poreklom iz LRK. |
| --- | --- |

(75)

Glede na navedeno je bilo ugotovljeno, da ni utemeljenih razlogov, ki bi nasprotovali uvedbi dokončnih protidampinških dajatev na uvoz melamina s poreklom iz LRK.

| (76) | Vendar se glede na navedeno zdi v interesu Unije, da se spremeni oblika predlaganih ukrepov, da se omeji kakršen koli resen učinek na splošno poslovanje uporabnikov, ki je močno odvisno od dobave melamina. |
| --- | --- |

(76)

Vendar se glede na navedeno zdi v interesu Unije, da se spremeni oblika predlaganih ukrepov, da se omeji kakršen koli resen učinek na splošno poslovanje uporabnikov, ki je močno odvisno od dobave melamina.

4.   Dokončni protidampinški ukrepi

4.1   
  Stopnja odprave škode

| (77) | Ker ni bilo utemeljenih pripomb, ki bi spremenile ugotovitev glede stopnje odprave škode, se uvodne izjave 123 do 127 začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(77)

Ker ni bilo utemeljenih pripomb, ki bi spremenile ugotovitev glede stopnje odprave škode, se uvodne izjave 123 do 127 začasne uredbe potrdijo.

4.2   
  Dokončni ukrepi

| (78) | Glede na navedeno se sklene spremeniti obliko ukrepov z uvedbo dokončnih ukrepov v obliki minimalne uvozne cene (v nadaljnjem besedilu: MIP) za sodelujoče izvoznike, katerim je bila odobrena IO in fiksna dajatev v višini 415,00 EUR/tono neto mase izdelka za vse druge. Za uvoz sodelujočih izvoznikov, ki jim je bila odobrena IO, velja MIP v višini 1 153 EUR/tono neto mase izdelka. |
| --- | --- |

(78)

Glede na navedeno se sklene spremeniti obliko ukrepov z uvedbo dokončnih ukrepov v obliki minimalne uvozne cene (v nadaljnjem besedilu: MIP) za sodelujoče izvoznike, katerim je bila odobrena IO in fiksna dajatev v višini 415,00 EUR/tono neto mase izdelka za vse druge. Za uvoz sodelujočih izvoznikov, ki jim je bila odobrena IO, velja MIP v višini 1 153 EUR/tono neto mase izdelka.

| (79) | Ta MIP temelji na normalni vrednosti, določeni v primerljivi državi, zvišani na raven cene CIF meja Unije z uporabo izvoznih podatkov sodelujočih kitajskih izvoznikov in nato izražena v EUR/tono neto mase izdelka. |
| --- | --- |

(79)

Ta MIP temelji na normalni vrednosti, določeni v primerljivi državi, zvišani na raven cene CIF meja Unije z uporabo izvoznih podatkov sodelujočih kitajskih izvoznikov in nato izražena v EUR/tono neto mase izdelka.

| (80) | Za uvoz po ceni CIF meja Unije, ki je enaka ali višja od določene minimalne uvozne cene, se dajatev ne bi plačevala. Če je blago uvoženo po nižji ceni, bi se plačala razlika med dejansko ceno in določeno minimalno uvozno ceno. |
| --- | --- |

(80)

Za uvoz po ceni CIF meja Unije, ki je enaka ali višja od določene minimalne uvozne cene, se dajatev ne bi plačevala. Če je blago uvoženo po nižji ceni, bi se plačala razlika med dejansko ceno in določeno minimalno uvozno ceno.

| (81) | Za nesodelujoče izvoznike ali izvoznike, ki jim ni bila odobrena IO, bi veljala preostala dajatev v višini 415,00 EUR/tono neto mase izdelka (na podlagi razlike med neškodljivo ceno, kot navedeno v uvodni izjavi 126 začasne uredbe, in najbolj škodljivo transakcijo sodelujočega izvoznika v OP) ne glede na uvozno ceno. |
| --- | --- |

(81)

Za nesodelujoče izvoznike ali izvoznike, ki jim ni bila odobrena IO, bi veljala preostala dajatev v višini 415,00 EUR/tono neto mase izdelka (na podlagi razlike med neškodljivo ceno, kot navedeno v uvodni izjavi 126 začasne uredbe, in najbolj škodljivo transakcijo sodelujočega izvoznika v OP) ne glede na uvozno ceno.

| (82) | Ta oblika ukrepov bi proizvajalcem Unije omogočala, da okrevajo zaradi učinkov škodljivega dampinga in bi prav tako morala preprečiti neupravičena zvišanja cen, ki bi lahko občutno negativno vplivala na poslovanje uporabnikov. |
| --- | --- |

(82)

Ta oblika ukrepov bi proizvajalcem Unije omogočala, da okrevajo zaradi učinkov škodljivega dampinga in bi prav tako morala preprečiti neupravičena zvišanja cen, ki bi lahko občutno negativno vplivala na poslovanje uporabnikov.

| (83) | Vse strani so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih je bilo predvideno, da se priporoči uvedba dokončnih protidampinških dajatev. Določen je bil tudi rok, v katerem so po tem razkritju lahko predložile svoja stališča. Industrija Unije je pozneje nasprotovala trditvam uporabnikov o pomanjkanju zadevnega izdelka in razvoju cen po OP na trgu Unije. V zvezi s pomanjkanjem je industrija Unije trdila, je njihova industrija ciklična ter da obstajajo drugi viri dobave, kot sta Trinidad in Katar. Glede gibanja cen so zatrjevali, da se je to zvišanje začelo že dolgo pred uvedbo začasnih ukrepov. Vendar ni mogoče zanikati, da so cene po uvedbi začasnih ukrepov še naprej rasle in da uvoz iz drugih virov ni pomemben. Pripombe, ki so jih predložile druge strani, so bile ustrezno proučene, vendar niso bile takšne, da bi spremenile sklepne ugotovitve. |
| --- | --- |

(83)

Vse strani so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih je bilo predvideno, da se priporoči uvedba dokončnih protidampinških dajatev. Določen je bil tudi rok, v katerem so po tem razkritju lahko predložile svoja stališča. Industrija Unije je pozneje nasprotovala trditvam uporabnikov o pomanjkanju zadevnega izdelka in razvoju cen po OP na trgu Unije. V zvezi s pomanjkanjem je industrija Unije trdila, je njihova industrija ciklična ter da obstajajo drugi viri dobave, kot sta Trinidad in Katar. Glede gibanja cen so zatrjevali, da se je to zvišanje začelo že dolgo pred uvedbo začasnih ukrepov. Vendar ni mogoče zanikati, da so cene po uvedbi začasnih ukrepov še naprej rasle in da uvoz iz drugih virov ni pomemben. Pripombe, ki so jih predložile druge strani, so bile ustrezno proučene, vendar niso bile takšne, da bi spremenile sklepne ugotovitve.

| (84) | Stopnje protidampinške dajatve za posamezne družbe, opredeljene v tej uredbi, se uporabljajo le za uvoz zadevnega izdelka, ki ga proizvajajo te družbe, torej izrecno navedeni pravni subjekti. Uvoz zadevnega izdelka, ki ga proizvaja katera koli druga družba, ki v členu 1 ni izrecno omenjena z imenom in naslovom, vključno s subjekti, ki so povezani s katerim koli izrecno omenjenim subjektom, ne morejo imeti koristi od teh stopenj in so predmet stopnje dajatve, ki velja za „vse druge družbe“. |
| --- | --- |

(84)

Stopnje protidampinške dajatve za posamezne družbe, opredeljene v tej uredbi, se uporabljajo le za uvoz zadevnega izdelka, ki ga proizvajajo te družbe, torej izrecno navedeni pravni subjekti. Uvoz zadevnega izdelka, ki ga proizvaja katera koli druga družba, ki v členu 1 ni izrecno omenjena z imenom in naslovom, vključno s subjekti, ki so povezani s katerim koli izrecno omenjenim subjektom, ne morejo imeti koristi od teh stopenj in so predmet stopnje dajatve, ki velja za „vse druge družbe“.

| (85) | Vsak zahtevek za uporabo teh stopenj protidampinških dajatev za posamezne družbe (npr. zaradi spremembe imena subjekta ali ustanovitve novih proizvodnih ali prodajnih obratov) se takoj naslovi na Komisijo (3) skupaj z vsemi ustreznimi informacijami, zlasti o vsaki spremembi dejavnosti družbe na področju proizvodnje, domače prodaje in izvoza, povezanimi na primer z navedeno spremembo imena ali navedeno spremembo proizvodnih in prodajnih obratov. Ta uredba bo po potrebi spremenjena ustrezno s posodobitvijo seznama družb, upravičenih do individualnih protidampinških stopenj dajatve. |
| --- | --- |

(85)

Vsak zahtevek za uporabo teh stopenj protidampinških dajatev za posamezne družbe (npr. zaradi spremembe imena subjekta ali ustanovitve novih proizvodnih ali prodajnih obratov) se takoj naslovi na Komisijo (3) skupaj z vsemi ustreznimi informacijami, zlasti o vsaki spremembi dejavnosti družbe na področju proizvodnje, domače prodaje in izvoza, povezanimi na primer z navedeno spremembo imena ali navedeno spremembo proizvodnih in prodajnih obratov. Ta uredba bo po potrebi spremenjena ustrezno s posodobitvijo seznama družb, upravičenih do individualnih protidampinških stopenj dajatve.

| (86) | Za zmanjšanje tveganj izogibanja se šteje, da so v tem primeru potrebni posebni ukrepi za zagotovitev ustrezne uporabe protidampinških dajatev. Ti posebni ukrepi vključujejo: predložitev veljavne trgovinske fakture carinskim organom držav članic, ki je skladna z zahtevami iz Priloge k tej uredbi. Za uvoz, ki ga taka faktura ne spremlja, velja preostala protidampinška dajatev, ki se uporablja za vse druge izvoznike. |
| --- | --- |

(86)

Za zmanjšanje tveganj izogibanja se šteje, da so v tem primeru potrebni posebni ukrepi za zagotovitev ustrezne uporabe protidampinških dajatev. Ti posebni ukrepi vključujejo: predložitev veljavne trgovinske fakture carinskim organom držav članic, ki je skladna z zahtevami iz Priloge k tej uredbi. Za uvoz, ki ga taka faktura ne spremlja, velja preostala protidampinška dajatev, ki se uporablja za vse druge izvoznike.

| (87) | V primeru, da se bo po uvedbi zadevnih ukrepov znatno povečal obseg izvoza ene od družb, za katere velja MIP, bi se takšno povečanje obsega lahko obravnavalo kot sprememba v vzorcu trgovanja, ki je nastala zaradi uvedbe ukrepov v smislu člena 13(1) osnovne uredbe. V takih okoliščinah in če so izpolnjeni pogoji, se lahko začne preiskava proti izogibanju. S to preiskavo se lahko med drugim prouči potreba po odpravi MIP in posledično uvedba dajatve. |
| --- | --- |

(87)

V primeru, da se bo po uvedbi zadevnih ukrepov znatno povečal obseg izvoza ene od družb, za katere velja MIP, bi se takšno povečanje obsega lahko obravnavalo kot sprememba v vzorcu trgovanja, ki je nastala zaradi uvedbe ukrepov v smislu člena 13(1) osnovne uredbe. V takih okoliščinah in če so izpolnjeni pogoji, se lahko začne preiskava proti izogibanju. S to preiskavo se lahko med drugim prouči potreba po odpravi MIP in posledično uvedba dajatve.

| (88) | Če se po uvedbi dokončnih ukrepov razmere na trgu spremenijo občutno, lahko Komisija na lastno pobudo pregleda obliko ukrepov, da oceni, ali ukrepi dosegajo želene rezultate za odpravo škode in ali je sprememba oblike ukrepov upravičena. |
| --- | --- |

(88)

Če se po uvedbi dokončnih ukrepov razmere na trgu spremenijo občutno, lahko Komisija na lastno pobudo pregleda obliko ukrepov, da oceni, ali ukrepi dosegajo želene rezultate za odpravo škode in ali je sprememba oblike ukrepov upravičena.

4.3   
  Dokončno pobiranje začasnih protidampinških dajatev

| (89) | Glede na višino ugotovljenih stopenj dampinga in glede na raven škode, povzročene industriji Unije, velja, da bi bilo treba zneske, zavarovane z začasno protidampinško dajatvijo, ki je bila uvedena z začasno uredbo, dokončno pobrati v višini zneska uvedenih dokončnih dajatev. Če so dokončne dajatve nižje od začasnih, se sprostijo začasno zavarovani zneski, ki presegajo dokončno stopnjo protidampinških dajatev. Če so dokončne dajatve višje od začasnih, se dokončno poberejo samo zneski, zavarovani na ravni začasnih dajatev – |
| --- | --- |

(89)

Glede na višino ugotovljenih stopenj dampinga in glede na raven škode, povzročene industriji Unije, velja, da bi bilo treba zneske, zavarovane z začasno protidampinško dajatvijo, ki je bila uvedena z začasno uredbo, dokončno pobrati v višini zneska uvedenih dokončnih dajatev. Če so dokončne dajatve nižje od začasnih, se sprostijo začasno zavarovani zneski, ki presegajo dokončno stopnjo protidampinških dajatev. Če so dokončne dajatve višje od začasnih, se dokončno poberejo samo zneski, zavarovani na ravni začasnih dajatev –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Uvede se dokončna protidampinška dajatev na uvoz melamina, ki se trenutno uvršča pod oznako KN 2933 61 00, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske.

2.   Stopnja dokončne protidampinške dajatve, ki se uporablja za izdelek iz odstavka 1, ki ga proizvajajo navedene družbe, je naslednja:

| Družba | Minimalna uvozna cena
  (EUR/tono neto mase izdelka) | Dajatev
  (EUR/tono neto mase izdelka) | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- | --- |
| Sichuan Jade Elephant Melamine S&T Co., Ltd | 1 153 | — | A986 |
| Shandong Liaherd Chemical Industry Co., Ltd | 1 153 | — | A987 |
| Henan Junhua Development Company, Ltd | 1 153 | — | A988 |
| Vse druge družbe | — | 415,00 | A999 |

Družba

Minimalna uvozna cena

(EUR/tono neto mase izdelka)

Dajatev

(EUR/tono neto mase izdelka)

Dodatna oznaka TARIC

Sichuan Jade Elephant Melamine S&T Co., Ltd

1 153

—

A986

Shandong Liaherd Chemical Industry Co., Ltd

1 153

—

A987

Henan Junhua Development Company, Ltd

1 153

—

A988

Vse druge družbe

—

415,00

A999

Za posamezne poimensko navedene proizvajalce je stopnja dokončne protidampinške dajatve, ki se uporablja za izdelek iz odstavka 1, enaka razliki med minimalno uvozno ceno in neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatve v vseh primerih, ko je slednja nižja od minimalne uvozne cene. Za posamezne poimensko navedene proizvajalce se dajatev ne pobere, kadar je neto cena franko meja Unije pred plačilom dajatev enaka ali višja kot ustrezna minimalna uvozna cena.

Uporaba minimalne uvozne cene, ki je določena za navedene družbe, je pogojena s predložitvijo veljavne trgovinske fakture carinskim organom držav članic, ki je skladna z zahtevami iz Priloge. Če družbe takšne fakture ne predložijo, se uporablja dajatev, ki velja za vse druge družbe.

3.   Za posamezne poimensko navedene proizvajalce in kadar se blago pred sprostitvijo v prosti promet poškoduje in je zato dejansko plačana ali plačljiva cena sorazmerno zmanjšana zaradi določitve carinske vrednosti v skladu s členom 145 Uredbe Komisije (EGS) št. 2454/93 z dne 2. julija 1993 o določbah za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 o carinskem zakoniku Skupnosti (4), se zgoraj določena minimalna uvozna cena zmanjša za odstotek, ki ustreza sorazmerno zmanjšani plačani ali plačljivi ceni. Plačljiva dajatev bo tako enaka razliki med znižano minimalno uvozno ceno in znižano neto ceno franko meja Unije pred carinjenjem.

Za vse druge družbe in kadar se blago pred sprostitvijo v prosti promet poškoduje in je zato dejansko plačana ali plačljiva cena sorazmerno zmanjšana zaradi določitve carinske vrednosti v skladu s členom 145 Uredbe (EGS) št. 2454/93, se znesek protidampinške dajatve, izračunane na podlagi odstavka 2, zmanjša za odstotek, ki ustreza sorazmerno zmanjšani plačani ali plačljivi ceni.

4.   Če ni določeno drugače, se uporabljajo veljavni carinski predpisi.

Člen 2

Zneski, zavarovani z začasno protidampinško dajatvijo v skladu z Uredbo (EU) št. 1035/2010 se dokončno poberejo. Zavarovani zneski, ki presegajo stopnjo dokončne protidampinške dajatve, se sprostijo. Če so dokončne dajatve višje od začasnih, se dokončno poberejo samo zneski, zavarovani na ravni začasnih dajatev.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 10. maja 2011

Za Svet

Predsednik

MARTONYI J.

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 51.

1

(2)  UL L 298, 16.11.2010, str. 10.

2

(3)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, NERV-105, 1049 Bruselj, BELGIJA.

3

(4)  UL L 253, 11.10.1993, str. 1.

4

---

PRILOGA

Izjava, ki jo podpiše uslužbenec družbe, ki je izdal trgovinsko fakturo, mora biti na veljavni trgovinski fakturi iz člena 1(2) in imeti naslednjo obliko:

| 1. | Ime in položaj pristojnega uslužbenca družbe osebe subjekta, ki je izdal trgovinsko fakturo. |
| --- | --- |

1.

Ime in položaj pristojnega uslužbenca družbe osebe subjekta, ki je izdal trgovinsko fakturo.

| 2. | Naslednja izjava:
  „Spodaj podpisani potrjujem, da je (količina) melamina, prodanega za izvoz v Evropsko unijo, ki je navedena na tej trgovinski fakturi, proizvedla (ime in registrirani sedež družbe) (dodatna oznaka TARIC) v Ljudski republiki Kitajski. Izjavljam, da so informacije na tej fakturi popolne in resnične.
  Datum in podpis“ |
| --- | --- |

2.

Naslednja izjava:

„Spodaj podpisani potrjujem, da je (količina) melamina, prodanega za izvoz v Evropsko unijo, ki je navedena na tej trgovinski fakturi, proizvedla (ime in registrirani sedež družbe) (dodatna oznaka TARIC) v Ljudski republiki Kitajski. Izjavljam, da so informacije na tej fakturi popolne in resnične.

Datum in podpis“

---

| 13.5.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 124/11 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 124/11

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 458/2011

z dne 12. maja 2011

o zahtevah za homologacijo za motorna vozila in njihove priklopnike glede na namestitev pnevmatik ter o izvajanju Uredbe (ES) št. 661/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o zahtevah za homologacijo za splošno varnost motornih vozil, njihovih priklopnikov ter sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot, namenjenih za taka vozila

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 661/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o zahtevah za homologacijo za splošno varnost motornih vozil, njihovih priklopnikov ter sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot, namenjenih za taka vozila (1), in zlasti člena 14(1)(a) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 661/2009 je posamična uredba za namene postopka homologacije, določenega z Direktivo 2007/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. septembra 2007 o vzpostavitvi okvira za odobritev motornih in priklopnih vozil ter sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot, namenjenih za taka vozila (Okvirna direktiva) (2). |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 661/2009 je posamična uredba za namene postopka homologacije, določenega z Direktivo 2007/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. septembra 2007 o vzpostavitvi okvira za odobritev motornih in priklopnih vozil ter sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot, namenjenih za taka vozila (Okvirna direktiva) (2).

| (2) | Uredba (ES) št. 661/2009 razveljavlja Direktivo Sveta 92/23/EGS z dne 31. marca 1992 o pnevmatikah za motorna vozila in priklopnike ter njihovi vgradnji (3). Zahteve iz navedene direktive je treba prenesti v to uredbo ter jih po potrebi prilagoditi znanstvenemu in tehničnemu razvoju. |
| --- | --- |

(2)

Uredba (ES) št. 661/2009 razveljavlja Direktivo Sveta 92/23/EGS z dne 31. marca 1992 o pnevmatikah za motorna vozila in priklopnike ter njihovi vgradnji (3). Zahteve iz navedene direktive je treba prenesti v to uredbo ter jih po potrebi prilagoditi znanstvenemu in tehničnemu razvoju.

| (3) | Področje uporabe te uredbe mora biti v skladu s področjem uporabe Direktive 92/23/EGS. Uredba mora zato zajemati vozila kategorij M, N in O. |
| --- | --- |

(3)

Področje uporabe te uredbe mora biti v skladu s področjem uporabe Direktive 92/23/EGS. Uredba mora zato zajemati vozila kategorij M, N in O.

| (4) | Uredba (ES) št. 661/2009 določa osnovne zahteve za homologacijo motornih vozil v zvezi z namestitvijo pnevmatik. Zato je treba določiti posebne postopke, preskuse in zahteve za tako homologacijo, da se zagotovi, da pnevmatike, nameščene na vozilo, ustrezajo značilnostim obremenitve, hitrosti in uporabe zadevnega vozila. |
| --- | --- |

(4)

Uredba (ES) št. 661/2009 določa osnovne zahteve za homologacijo motornih vozil v zvezi z namestitvijo pnevmatik. Zato je treba določiti posebne postopke, preskuse in zahteve za tako homologacijo, da se zagotovi, da pnevmatike, nameščene na vozilo, ustrezajo značilnostim obremenitve, hitrosti in uporabe zadevnega vozila.

| (5) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Tehničnega odbora za motorna vozila – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Tehničnega odbora za motorna vozila –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Področje uporabe

Ta uredba se uporablja za motorna vozila kategorij M, N in O, kot je opredeljeno v Prilogi II k Direktivi 2007/46/ES.

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| 1. | „tip vozila glede na namestitev pnevmatik“ pomeni vozila, ki se ne razlikujejo v bistvenih vidikih, kot so: tipi pnevmatik, oznake najmanjše in največje velikosti pnevmatik, mere koles, globino naleganja platišča, dovoljena hitrost in obremenitev glede na nameščene pnevmatike ter značilnosti okrovov koles. |
| --- | --- |

1.

„tip vozila glede na namestitev pnevmatik“ pomeni vozila, ki se ne razlikujejo v bistvenih vidikih, kot so: tipi pnevmatik, oznake najmanjše in največje velikosti pnevmatik, mere koles, globino naleganja platišča, dovoljena hitrost in obremenitev glede na nameščene pnevmatike ter značilnosti okrovov koles.

| 2. | „tip pnevmatike“ pomeni vrsto pnevmatik, ki se ne razlikujejo v naslednjih bistvenih značilnostih:






  (a) | razred pnevmatike: C1, C2 ali C3, kot je opredeljeno v členu 8(1) Uredbe (ES) št. 661/2009; |
| --- | --- | --- |

2.

„tip pnevmatike“ pomeni vrsto pnevmatik, ki se ne razlikujejo v naslednjih bistvenih značilnostih:

(a)

razred pnevmatike: C1, C2 ali C3, kot je opredeljeno v členu 8(1) Uredbe (ES) št. 661/2009;

| (b) | pri pnevmatikah razreda C1 značilnosti tipa pnevmatike, kot je opredeljeno v odstavku 2.1 Pravilnika UN/ECE št. 30 (4); |
| --- | --- |

(b)

pri pnevmatikah razreda C1 značilnosti tipa pnevmatike, kot je opredeljeno v odstavku 2.1 Pravilnika UN/ECE št. 30 (4);

| (c) | pri pnevmatikah razreda C2 ali C3 značilnosti tipa pnevmatike, kot je opredeljeno v odstavku 2.1 Pravilnika UN/ECE št. 54 (5); |
| --- | --- |

(c)

pri pnevmatikah razreda C2 ali C3 značilnosti tipa pnevmatike, kot je opredeljeno v odstavku 2.1 Pravilnika UN/ECE št. 54 (5);

| 3. | „oznaka velikosti pnevmatike“ pomeni oznako, kot je opredeljena v odstavku 2.17 Pravilnika UN/ECE št. 30 za pnevmatike razreda C1 in odstavku 2.17 Pravilnika UN/ECE št. 54 za pnevmatike razreda C2 in C3; |
| --- | --- |

3.

„oznaka velikosti pnevmatike“ pomeni oznako, kot je opredeljena v odstavku 2.17 Pravilnika UN/ECE št. 30 za pnevmatike razreda C1 in odstavku 2.17 Pravilnika UN/ECE št. 54 za pnevmatike razreda C2 in C3;

| 4. | „globina naleganja platišča“ pomeni razdaljo med naležno površino pesta in središčnico platišča; |
| --- | --- |

4.

„globina naleganja platišča“ pomeni razdaljo med naležno površino pesta in središčnico platišča;

| 5. | „zgradba pnevmatike“ pomeni tehnične značilnosti karkase pnevmatike; |
| --- | --- |

5.

„zgradba pnevmatike“ pomeni tehnične značilnosti karkase pnevmatike;

| 6. | „običajna pnevmatika“ pomeni pnevmatiko ali pnevmatiko s podaljšano mobilnostjo, namenjeno za običajno cestno uporabo; |
| --- | --- |

6.

„običajna pnevmatika“ pomeni pnevmatiko ali pnevmatiko s podaljšano mobilnostjo, namenjeno za običajno cestno uporabo;

| 7. | „pnevmatika s podaljšano mobilnostjo“ pomeni pnevmatiko, kot je opredeljena v odstavku 2.4.3 Pravilnika UN/ECE št. 64 (6); |
| --- | --- |

7.

„pnevmatika s podaljšano mobilnostjo“ pomeni pnevmatiko, kot je opredeljena v odstavku 2.4.3 Pravilnika UN/ECE št. 64 (6);

| 8. | „zasilna rezervna pnevmatika“ pomeni pnevmatiko, ki se razlikuje od pnevmatike za namestitev na katero koli vozilo za običajne vozne razmere in je namenjena samo za začasno uporabo v omejenih voznih razmerah; |
| --- | --- |

8.

„zasilna rezervna pnevmatika“ pomeni pnevmatiko, ki se razlikuje od pnevmatike za namestitev na katero koli vozilo za običajne vozne razmere in je namenjena samo za začasno uporabo v omejenih voznih razmerah;

| 9. | „kolo“ pomeni celotno kolo, sestavljeno iz platišča in diska; |
| --- | --- |

9.

„kolo“ pomeni celotno kolo, sestavljeno iz platišča in diska;

| 10. | „zasilno rezervno kolo“ pomeni kolo, ki se razlikuje od običajnih koles na tipu vozila; |
| --- | --- |

10.

„zasilno rezervno kolo“ pomeni kolo, ki se razlikuje od običajnih koles na tipu vozila;

| 11. | „enota“ pomeni sklop kolesa in pnevmatike; |
| --- | --- |

11.

„enota“ pomeni sklop kolesa in pnevmatike;

| 12. | „standardna enota“ pomeni enoto, ki se lahko namesti na vozilo za običajno uporabo; |
| --- | --- |

12.

„standardna enota“ pomeni enoto, ki se lahko namesti na vozilo za običajno uporabo;

| 13. | „rezervna enota“ pomeni enoto, namenjeno za nadomestitev standardne enote v primeru njene okvare; rezervna enota je lahko ena od naslednjih enot: |
| --- | --- |

13.

„rezervna enota“ pomeni enoto, namenjeno za nadomestitev standardne enote v primeru njene okvare; rezervna enota je lahko ena od naslednjih enot:

| 14. | „standardna rezervna enota“ pomeni sklop kolesa in pnevmatike z enako oznako velikosti kolesa in pnevmatike, globino naleganja platišča in zgradbo pnevmatike, kot jih ima enota, nameščena na isti položaj na osi in na zadevno varianto ali izvedenko vozila za običajno uporabo, vključno s kolesi, ki so proizvedena iz drugih materialov in za katere se lahko uporabijo druge vrste matic ali vijakov, sicer pa je enaka kolesu, namenjenemu za običajno uporabo; |
| --- | --- |

14.

„standardna rezervna enota“ pomeni sklop kolesa in pnevmatike z enako oznako velikosti kolesa in pnevmatike, globino naleganja platišča in zgradbo pnevmatike, kot jih ima enota, nameščena na isti položaj na osi in na zadevno varianto ali izvedenko vozila za običajno uporabo, vključno s kolesi, ki so proizvedena iz drugih materialov in za katere se lahko uporabijo druge vrste matic ali vijakov, sicer pa je enaka kolesu, namenjenemu za običajno uporabo;

| 15. | „zasilna rezervna enota“ pomeni sklop katerega koli kolesa in pnevmatike, ki ni zajet v opredelitvi standardne rezervne enote in je zajet v enem od opisov zasilnih rezervnih enot iz odstavka 2.10 Pravilnika UN/ECE št. 64; |
| --- | --- |

15.

„zasilna rezervna enota“ pomeni sklop katerega koli kolesa in pnevmatike, ki ni zajet v opredelitvi standardne rezervne enote in je zajet v enem od opisov zasilnih rezervnih enot iz odstavka 2.10 Pravilnika UN/ECE št. 64;

| 16. | „simbol za hitrostni razred“ pomeni simbol, kot je opredeljen v odstavku 2.29 Pravilnika UN/ECE št. 30 za pnevmatike razreda C1 in odstavku 2.28 Pravilnika UN/ECE št. 54 za pnevmatike razreda C2 in C3; |
| --- | --- |

16.

„simbol za hitrostni razred“ pomeni simbol, kot je opredeljen v odstavku 2.29 Pravilnika UN/ECE št. 30 za pnevmatike razreda C1 in odstavku 2.28 Pravilnika UN/ECE št. 54 za pnevmatike razreda C2 in C3;

| 17. | „indeks nosilnosti“ pomeni vrednost, povezano z največjo dovoljeno obremenitvijo pnevmatike glede na opredelitev iz odstavka 2.28 Pravilnika UN/ECE št. 30 za pnevmatike razreda C1 in odstavka 2.27 Pravilnika UN/ECE št. 54 za pnevmatike razreda C2 in C3; |
| --- | --- |

17.

„indeks nosilnosti“ pomeni vrednost, povezano z največjo dovoljeno obremenitvijo pnevmatike glede na opredelitev iz odstavka 2.28 Pravilnika UN/ECE št. 30 za pnevmatike razreda C1 in odstavka 2.27 Pravilnika UN/ECE št. 54 za pnevmatike razreda C2 in C3;

| 18. | „največja dovoljena obremenitev“ pomeni največje breme, ki ga pnevmatika lahko prenese pri uporabi v skladu z zahtevami za uporabo, kot jih določi proizvajalec pnevmatike. |
| --- | --- |

18.

„največja dovoljena obremenitev“ pomeni največje breme, ki ga pnevmatika lahko prenese pri uporabi v skladu z zahtevami za uporabo, kot jih določi proizvajalec pnevmatike.

Člen 3

Določbe za ES-homologacijo vozila v zvezi z namestitvijo pnevmatik

1.   Proizvajalec ali njegov zastopnik pri homologacijskem organu vloži vlogo za ES-homologacijo vozila v zvezi z namestitvijo pnevmatik.

2.   Vloga mora biti pripravljena v skladu z vzorčnim opisnim listom iz dela 1 Priloge I.

3.   Če so izpolnjene ustrezne zahteve iz Priloge II k tej uredbi, homologacijski organ podeli ES-homologacijo in izda številko homologacije v skladu s sistemom številčnega označevanja iz Priloge VII k Direktivi 2007/46/ES.

Država članica ne sme dodeliti iste številke drugemu tipu vozila.

4.   Za namene odstavka 3 homologacijski organ izda certifikat o ES-homologaciji, pripravljen v skladu z vzorcem iz dela 2 Priloge I.

Člen 4

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 12. maja 2011

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 200, 31.7.2009, str. 1.

1

(2)  UL L 263, 9.10.2007, str. 1.

2

(3)  UL L 129, 14.5.1992, str. 95.

3

(4)  UL L 201, 30.7.2008, str. 70.

4

(5)  UL L 183, 11.7.2008, str. 41.

5

(6)  UL L 310, 26.11.2010, str. 18.

6

---

PRILOGA I

Upravne določbe za homologacijo vozil v zvezi z namestitvijo pnevmatik

DEL 1

Opisni list

VZOREC

Opisni list št. ... o ES-homologaciji vozila v zvezi z namestitvijo pnevmatik.

Naslednji podatki, kjer so potrebni, se predložijo v treh izvodih skupaj s seznamom vsebine. Morebitne risbe morajo biti dovolj podrobne in predložene v ustreznem merilu ter v formatu A4 ali zložene na ta format. Morebitne fotografije morajo biti dovolj podrobne.

Če so sistemi, sestavni deli ali samostojne tehnične enote iz tega opisnega lista upravljani elektronsko, morajo biti dodani podatki o njihovem delovanju.

0.   SPLOŠNO

0.1   Znamka (blagovno ime proizvajalca): ...

0.2   Tip: ...

0.2.1   Trgovske oznake (če obstajajo): ...

0.3   Podatki za identifikacijo tipa, če je oznaka na vozilu (1): ...

0.3.1   Mesto te oznake: ...

0.4   Kategorija vozila (2): ...

0.5   Ime in naslov proizvajalca: ...

0.8   Imena in naslovi proizvodnih obratov: ...

0.9   Ime in naslov zastopnika proizvajalca (če obstaja): ...

1.   SPLOŠNE KONSTRUKCIJSKE ZNAČILNOSTI VOZILA

1.1   Fotografije in/ali risbe vzorčnega vozila: ...

1.3   Število osi in koles: ...

1.3.1   Število in lega osi z dvojnimi kolesi: ...

1.3.2   Število in položaj krmiljenih osi: ...

1.3.3   Pogonske osi (število, položaj, povezava): ...

2.   MASE IN MERE (3)
   (4)

2.3   Koloteki in širine osi

2.3.1   Kolotek vsake krmiljene osi (5): ...

2.3.2   Kolotek vseh drugih osi (5): ...

2.3.3   Širina najširše zadnje osi: ...

2.3.4   Širina skrajne prednje osi (merjena med skrajnimi zunanjimi točkami pnevmatik, razen izbokline pnevmatik v bližini točke dotika s podlago): ...

2.8   Največja tehnično dovoljena masa obremenjenega vozila po podatkih proizvajalca (6)
   (7): ...

2.9   Največja tehnično dovoljena masa na posamezno os: ...

2.11.5   Vozilo je/ni (8) primerno za vleko bremena

4.7   Največja konstrukcijsko določena hitrost vozila (v km/h) (9): ...

6.   OBESITEV KOLES

6.6   Pnevmatike in platišča

6.6.1   Kombinacije pnevmatik in platišč (10):

| (a) | za pnevmatike navesti:






  — | oznake velikosti, |
| --- | --- | --- |

(a)

za pnevmatike navesti:

—

oznake velikosti,

| — | indeks nosilnosti (7), |
| --- | --- |

—

indeks nosilnosti (7),

| — | simbol hitrostnega razreda (7), |
| --- | --- |

—

simbol hitrostnega razreda (7),

| — | koeficient kotalnega upora (izmerjen v skladu z ISO 28580); |
| --- | --- |

—

koeficient kotalnega upora (izmerjen v skladu z ISO 28580);

| (b) | za platišča navesti velikost in globino naleganja. |
| --- | --- |

(b)

za platišča navesti velikost in globino naleganja.

6.6.1.1   Osi

6.6.1.1.1   Os 1: ...

6.6.1.1.2   Os 2: ...

itd.

6.6.3   Tlak v pnevmatikah, ki ga priporoča proizvajalec vozila (kPa) ...

6.6.4   Opis naprav za oprijem v snežnih razmerah ter kombinacij pnevmatik in platišč na prednjih in/ali zadnjih oseh, primernih za tip vozila, kot jih priporoča proizvajalec: ...

6.6.5   Kratek opis zasilne rezervne enote (če obstaja): ...

6.6.6   Kratek opis sistema za nadzor tlaka v pnevmatikah (če je vgrajen): ...

9.   NADGRADNJA

9.16   Okrovi koles

9.16.1   Kratek opis vozila glede na okrove koles: ...

12.   RAZNO

12.6   Naprave za omejevanje hitrosti

12.6.1   Proizvajalci: ...

12.6.2   Tipi: ...

12.6.3   Številke homologacije, če so na voljo: ...

12.6.4   Hitrost ali območje hitrosti za nastavitev omejitve hitrosti: ... km/h

Pojasnila:

DEL 2

Certifikat o ES-homologaciji

VZOREC

Format: A4 (210 × 297 mm)

CERTIFIKAT O ES-HOMOLOGACIJI

Sporočilo o:

| — | ES-homologaciji (11) |
| --- | --- |

—

ES-homologaciji (11)

| — | razširitvi ES-homologacije (11) |
| --- | --- |

—

razširitvi ES-homologacije (11)

| — | zavrnitvi ES-homologacije (11) |
| --- | --- |

—

zavrnitvi ES-homologacije (11)

| — | preklicu ES-homologacije (11) |
| --- | --- |

—

preklicu ES-homologacije (11)

tipa vozila glede na namestitev pnevmatik

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. .../2011

Številka ES-homologacije: ...

Razlog za razširitev: ...

ODDELEK I

0.1   Znamka (blagovno ime proizvajalca): ...

0.2   Tip: ...

0.2.1   Trgovske oznake (če obstajajo): ...

0.3   Podatki za identifikacijo tipa, če je oznaka na vozilu (12): ...

0.3.1   Mesto te oznake: ...

0.4   Kategorija vozila (13): ...

0.5   Ime in naslov proizvajalca: ...

0.8   Imena in naslovi proizvodnih obratov: ...

0.9   Ime in naslov zastopnika proizvajalca (po potrebi): ...

ODDELEK II

1.   Dodatni podatki: glej Dopolnilo.

2.   Tehnična služba, pristojna za izvajanje preskusov: ...

3.   Datum poročila o preskusu: ...

4.   Številka poročila o preskusu: ...

5.   Morebitne pripombe: glej Dopolnilo.

6.   Kraj: ...

7.   Datum: ...

8.   Podpis: ...

| Priloge | : | opisna dokumentacija
  poročilo o preskusu |
| --- | --- | --- |

Priloge

:

opisna dokumentacija

poročilo o preskusu

---

(1)  Če oznake za identifikacijo tipa vsebujejo znake, ki niso bistveni za opis vozila, sestavnih delov ali samostojnih tehničnih enot, vsebovanih v tem opisnem listu, se ti znaki v dokumentaciji nadomestijo s simbolom „?“ (npr. ABC??123??).

(2)  Klasifikacija v skladu z opredelitvami iz dela A Priloge II k Direktivi 2007/46/ES.

(3)  Kadar obstajata tako izvedenka z običajno kabino kot izvedenka s spalno kabino, je treba navesti podatke o masah in merah za obe izvedenki.

(4)  Standard ISO 612: 1978 – Cestna vozila – Mere motornih in vlečenih vozil – Pogoji in opredelitve.

(5)

| (g4) | Opredelitev št. 6.5. |
| --- | --- |

(g4)

Opredelitev št. 6.5.

(6)  Za priklopnike ali polpriklopnike in za vozila, povezana s priklopnikom ali polpriklopnikom, ki na napravo za spajanje ali na sedlo delujejo z znatno navpično silo, mora biti ta sila, deljena z standardnim gravitacijskim pospeškom, vključena v največjo tehnično dovoljeno maso.

(7)  Vpisati največje in najmanjše vrednosti za vsako varianto.

(8)  Neustrezno črtati.

(9)  Če pri motornih vozilih proizvajalec vozila dovoli, da se nekatere upravljavske funkcije pred začetkom uporabe vozila ali po njem spremenijo (npr. z nadgradnjo, izbiro, omogočanjem ali onemogočanjem programske ali strojne opreme), zaradi česar se poveča največja hitrost vozila, je treba navesti največjo možno hitrost, ki jo je mogoče doseči z nastavitvijo teh upravljavskih funkcij. Pri priklopnikih je treba navesti največjo dovoljeno hitrost, kot jo je določil proizvajalec vozila.

(10)  Za pnevmatike, označene z napisom ZR pred oznako premera platišča, namenjene za namestitev na vozila, katerih največja konstrukcijsko določena hitrost presega 300 km/h, je treba navesti enakovredne podatke.

(11)  Neustrezno črtati.

(12)  Če oznake za identifikacijo tipa vsebujejo znake, ki niso bistveni za opis vozila, sestavnih delov ali samostojnih tehničnih enot, vsebovanih v tem opisnem listu, se ti znaki v dokumentaciji nadomestijo s simbolom „?“ (npr. ABC??123??).

(13)  Kakor je opredeljeno v oddelku A Priloge II k Direktivi 2007/46/ES.

Dopolnilo

k certifikatu o ES-homologaciji št. ...

| 1. | Dodatni podatki:






  1.1 | Kratek opis tipa vozila glede na konstrukcijo, mere, oblike in uporabljene materiale: ...
  ... |
| --- | --- | --- |

1.

Dodatni podatki:

1.1

Kratek opis tipa vozila glede na konstrukcijo, mere, oblike in uporabljene materiale: ...

...

| 1.2 | Kombinacije pnevmatik in platišč (vključno z velikostjo pnevmatik ter velikostjo in globino naleganja platišč): ... |
| --- | --- |

1.2

Kombinacije pnevmatik in platišč (vključno z velikostjo pnevmatik ter velikostjo in globino naleganja platišč): ...

| 1.3 | Simbol najnižjega potrebnega hitrostnega razreda, združljiv z največjo konstrukcijsko določeno hitrostjo vozila, za vsako varianto (za pnevmatike, označene z napisom ZR pred oznako premera platišča in namenjene namestitvi na vozila z največjo konstrukcijsko določeno hitrostjo, ki presega 300 km/h, se navedejo enakovredni podatki) ... |
| --- | --- |

1.3

Simbol najnižjega potrebnega hitrostnega razreda, združljiv z največjo konstrukcijsko določeno hitrostjo vozila, za vsako varianto (za pnevmatike, označene z napisom ZR pred oznako premera platišča in namenjene namestitvi na vozila z največjo konstrukcijsko določeno hitrostjo, ki presega 300 km/h, se navedejo enakovredni podatki) ...

| 1.4 | Indeks najmanjše nosilnosti, združljiv z največjo tehnično dovoljeno obremenitvijo vsake osi, za vsako varianto (po potrebi popravljen v skladu z odstavkom 3.2.2 Priloge II) ... |
| --- | --- |

1.4

Indeks najmanjše nosilnosti, združljiv z največjo tehnično dovoljeno obremenitvijo vsake osi, za vsako varianto (po potrebi popravljen v skladu z odstavkom 3.2.2 Priloge II) ...

| 1.5 | Kombinacije pnevmatik in platišč (vključno z velikostjo pnevmatik ter velikostjo in globino naleganja platišč), ki se lahko uporabljajo z napravami za oprijem v snežnih razmerah: ... |
| --- | --- |

1.5

Kombinacije pnevmatik in platišč (vključno z velikostjo pnevmatik ter velikostjo in globino naleganja platišč), ki se lahko uporabljajo z napravami za oprijem v snežnih razmerah: ...

| 2. | Vozilo kategorije M1 je/ni (1) primerno za vleko bremena in obremenitev zadnjih pnevmatik je presežena za ... % |
| --- | --- |

2.

Vozilo kategorije M1 je/ni (1) primerno za vleko bremena in obremenitev zadnjih pnevmatik je presežena za ... %

| 3. | Vozilo je/ni (1) odobreno v skladu s Pravilnikom UN/ECE št. 64 glede na namestitev zasilne rezervne enote. |
| --- | --- |

3.

Vozilo je/ni (1) odobreno v skladu s Pravilnikom UN/ECE št. 64 glede na namestitev zasilne rezervne enote.

| 3.1 | Vozila kategorije M1: da/ne (1), tip 1/2/3/4/5 (1) |
| --- | --- |

3.1

Vozila kategorije M1: da/ne (1), tip 1/2/3/4/5 (1)

| 3.2 | Kategorija vozila N1: da/ne (1), tip 1/2/3/5 (1) |
| --- | --- |

3.2

Kategorija vozila N1: da/ne (1), tip 1/2/3/5 (1)

| 4. | Vozilo je/ni (1) odobreno v skladu s Pravilnikom UN/ECE št. 64 glede na sistem za nadzor tlaka v pnevmatikah. |
| --- | --- |

4.

Vozilo je/ni (1) odobreno v skladu s Pravilnikom UN/ECE št. 64 glede na sistem za nadzor tlaka v pnevmatikah.

| 4.1 | Kratek opis sistema za nadzor tlaka v pnevmatikah (če je vgrajen): ... |
| --- | --- |

4.1

Kratek opis sistema za nadzor tlaka v pnevmatikah (če je vgrajen): ...

| 5. | Opombe: ... |
| --- | --- |

5.

Opombe: ...

---

(1)  Neustrezno črtati.

---

PRILOGA II

Zahteve za vozila v zvezi z namestitvijo pnevmatik

1.   SPLOŠNE ZAHTEVE

| 1.1 | V skladu z določbami iz odstavka 5.4 mora vsaka pnevmatika, nameščena na vozilo, po potrebi vključno z rezervno pnevmatiko, izpolnjevati zahteve iz Uredbe (ES) št. 661/2009 in njenih izvedbenih ukrepov. |
| --- | --- |

1.1

V skladu z določbami iz odstavka 5.4 mora vsaka pnevmatika, nameščena na vozilo, po potrebi vključno z rezervno pnevmatiko, izpolnjevati zahteve iz Uredbe (ES) št. 661/2009 in njenih izvedbenih ukrepov.

2.   NAMESTITEV PNEVMATIK

| 2.1 | Vse pnevmatike, ki so običajno nameščene na vozilo, razen morebitnih zasilnih rezervnih enot, morajo imeti enako zgradbo. |
| --- | --- |

2.1

Vse pnevmatike, ki so običajno nameščene na vozilo, razen morebitnih zasilnih rezervnih enot, morajo imeti enako zgradbo.

| 2.2 | Vse pnevmatike, običajno nameščene na isto os, morajo biti enakega tipa. |
| --- | --- |

2.2

Vse pnevmatike, običajno nameščene na isto os, morajo biti enakega tipa.

| 2.3 | Prostor, v katerem se vrti kolo, mora omogočati neovirano gibanje pri uporabi največje dovoljene velikosti pnevmatik in širine platišča ob upoštevanju najmanjše in največje globine naleganja platišča ter najmanjših in največjih omejitev glede vzmetenja in krmilnega sistema, ki jih določi proizvajalec vozila. Preverjanje se opravi z največjimi in najširšimi pnevmatikami ob upoštevanju ustreznih odstopanj glede mer (tj. največje odstopanje) v povezavi z oznako velikosti pnevmatike, kot je opredeljena v ustreznem pravilniku UN/ECE. |
| --- | --- |

2.3

Prostor, v katerem se vrti kolo, mora omogočati neovirano gibanje pri uporabi največje dovoljene velikosti pnevmatik in širine platišča ob upoštevanju najmanjše in največje globine naleganja platišča ter najmanjših in največjih omejitev glede vzmetenja in krmilnega sistema, ki jih določi proizvajalec vozila. Preverjanje se opravi z največjimi in najširšimi pnevmatikami ob upoštevanju ustreznih odstopanj glede mer (tj. največje odstopanje) v povezavi z oznako velikosti pnevmatike, kot je opredeljena v ustreznem pravilniku UN/ECE.

| 2.4 | Tehnična služba se lahko strinja z nadomestnim preskusnim postopkom (npr. virtualnim preskušanjem), da se preveri, ali so zahteve iz odstavka 2.3. iz te priloge izpolnjene. |
| --- | --- |

2.4

Tehnična služba se lahko strinja z nadomestnim preskusnim postopkom (npr. virtualnim preskušanjem), da se preveri, ali so zahteve iz odstavka 2.3. iz te priloge izpolnjene.

3.   NOSILNOST

| 3.1 | V skladu z določbami iz odstavka 5 te priloge je največja dovoljena obremenitev posamezne pnevmatike iz odstavka 3.2 te priloge, vključno z rezervno pnevmatiko (če jo vozilo ima), s katero je opremljeno vozilo:






  3.1.1 | pri vozilih, opremljenih s pnevmatikami enakega tipa v enem sestavu: enaka vsaj polovici največje tehnično dovoljene osne obremenitve za najbolj obremenjeno os, kot jo določi proizvajalec vozila; |
| --- | --- | --- |

3.1

V skladu z določbami iz odstavka 5 te priloge je največja dovoljena obremenitev posamezne pnevmatike iz odstavka 3.2 te priloge, vključno z rezervno pnevmatiko (če jo vozilo ima), s katero je opremljeno vozilo:

3.1.1

pri vozilih, opremljenih s pnevmatikami enakega tipa v enem sestavu: enaka vsaj polovici največje tehnično dovoljene osne obremenitve za najbolj obremenjeno os, kot jo določi proizvajalec vozila;

| 3.1.2 | pri vozilih, opremljenih s pnevmatikami več kot enega tipa v enem sestavu: enaka vsaj polovici največje tehnično dovoljene osne obremenitve, ki jo določi proizvajalec vozila za zadevno os; |
| --- | --- |

3.1.2

pri vozilih, opremljenih s pnevmatikami več kot enega tipa v enem sestavu: enaka vsaj polovici največje tehnično dovoljene osne obremenitve, ki jo določi proizvajalec vozila za zadevno os;

| 3.1.3 | pri vozilih, opremljenih s pnevmatikami razreda C1 z dvojno namestitvijo: enaka vsaj 0,27-kratniku največje tehnično dovoljene osne obremenitve, ki jo določi proizvajalec vozila za zadevno os; |
| --- | --- |

3.1.3

pri vozilih, opremljenih s pnevmatikami razreda C1 z dvojno namestitvijo: enaka vsaj 0,27-kratniku največje tehnično dovoljene osne obremenitve, ki jo določi proizvajalec vozila za zadevno os;

| 3.1.4 | pri oseh s pnevmatikami razreda C2 ali C3 z dvojno namestitvijo: enaka vsaj 0,25-kratniku (glede na indeks nosilnosti za dvojni sestav) največje tehnično dovoljene osne obremenitve, ki jo določi proizvajalec vozila za zadevno os. |
| --- | --- |

3.1.4

pri oseh s pnevmatikami razreda C2 ali C3 z dvojno namestitvijo: enaka vsaj 0,25-kratniku (glede na indeks nosilnosti za dvojni sestav) največje tehnično dovoljene osne obremenitve, ki jo določi proizvajalec vozila za zadevno os.

| 3.2 | Največja dovoljena obremenitev pnevmatike se določi na naslednji način:






  3.2.1 | Pri pnevmatikah razreda C1 se upošteva „največja dovoljena obremenitev“, kot je opredeljena v odstavku 2.31 Pravilnika UN/ECE št. 30. |
| --- | --- | --- |

3.2

Največja dovoljena obremenitev pnevmatike se določi na naslednji način:

3.2.1

Pri pnevmatikah razreda C1 se upošteva „največja dovoljena obremenitev“, kot je opredeljena v odstavku 2.31 Pravilnika UN/ECE št. 30.

| 3.2.2 | Pri pnevmatikah razreda C2 ali C3 se upošteva „tabela sprememb nosilnosti glede na hitrost“ iz odstavka 2.29 Pravilnika UN/ECE št. 54, ki kot funkcijo indeksov nosilnosti in simbolov razredov nazivne hitrosti prikazujejo spremembe nosilnosti, ki jo pnevmatika lahko vzdrži ob upoštevanju največje konstrukcijsko določene hitrosti vozila. |
| --- | --- |

3.2.2

Pri pnevmatikah razreda C2 ali C3 se upošteva „tabela sprememb nosilnosti glede na hitrost“ iz odstavka 2.29 Pravilnika UN/ECE št. 54, ki kot funkcijo indeksov nosilnosti in simbolov razredov nazivne hitrosti prikazujejo spremembe nosilnosti, ki jo pnevmatika lahko vzdrži ob upoštevanju največje konstrukcijsko določene hitrosti vozila.

| 3.3 | Zadevne informacije se jasno navedejo v navodilih za uporabo vozila, da se po začetku uporabe vozila zagotovi, da se po potrebi nanj namestijo ustrezne nadomestne pnevmatike s primerno nosilnostjo. |
| --- | --- |

3.3

Zadevne informacije se jasno navedejo v navodilih za uporabo vozila, da se po začetku uporabe vozila zagotovi, da se po potrebi nanj namestijo ustrezne nadomestne pnevmatike s primerno nosilnostjo.

4.   HITROSTNA ZMOGLJIVOST

| 4.1 | Vsaka pnevmatika, ki je običajno nameščena na vozilo, mora biti opremljena s simbolom hitrostnega razreda. |
| --- | --- |

4.1

Vsaka pnevmatika, ki je običajno nameščena na vozilo, mora biti opremljena s simbolom hitrostnega razreda.

| 4.1.1 | Pri pnevmatikah razreda C1 mora simbol hitrostnega razreda ustrezati največji konstrukcijsko določeni hitrosti, pri čemer se pri pnevmatikah kategorij V, W in Y upošteva največja dovoljena obremenitev iz Pravilnika UN/ECE št. 30. |
| --- | --- |

4.1.1

Pri pnevmatikah razreda C1 mora simbol hitrostnega razreda ustrezati največji konstrukcijsko določeni hitrosti, pri čemer se pri pnevmatikah kategorij V, W in Y upošteva največja dovoljena obremenitev iz Pravilnika UN/ECE št. 30.

| 4.1.2 | Pri pnevmatikah razreda C2 ali C3 mora simbol hitrostnega razreda ustrezati največji konstrukcijsko določeni hitrosti in ustrezni kombinaciji obremenitve in hitrosti iz „tabele sprememb nosilnosti glede na hitrost“ iz odstavka 3.2.2 te priloge. |
| --- | --- |

4.1.2

Pri pnevmatikah razreda C2 ali C3 mora simbol hitrostnega razreda ustrezati največji konstrukcijsko določeni hitrosti in ustrezni kombinaciji obremenitve in hitrosti iz „tabele sprememb nosilnosti glede na hitrost“ iz odstavka 3.2.2 te priloge.

| 4.2 | Zahteve iz odstavkov 4.1.1 in 4.1.2 se ne uporabljajo v naslednjih primerih:






  4.2.1 | pri zasilnih rezervnih enotah, za katere se uporablja odstavek 6 te priloge; |
| --- | --- | --- |

4.2

Zahteve iz odstavkov 4.1.1 in 4.1.2 se ne uporabljajo v naslednjih primerih:

4.2.1

pri zasilnih rezervnih enotah, za katere se uporablja odstavek 6 te priloge;

| 4.2.2 | pri vozilih, ki so običajno opremljena z običajnimi pnevmatikami in občasno z zimskimi pnevmatikami (tj. pnevmatikami, označenimi s simbolom snežinke), pri čemer mora simbol hitrostnega razreda zimske pnevmatike ustrezati hitrosti, ki je večja od največje konstrukcijsko določene hitrosti vozila ali ne sme biti manjša od 160 km/h (ali oboje). Če pa je največja konstrukcijsko določena hitrost vozila večja od hitrosti, ki ustreza simbolu razreda najmanjše hitrosti nameščenih zimskih pnevmatik, mora biti v vozilu na vidnem mestu za voznika nameščeno opozorilo z najnižjo vrednostjo največje hitrostne zmogljivosti nameščenih zimskih pnevmatik. Druge pnevmatike z izboljšanim oprijemom v zimskih razmerah (tj. z oznako M + S, vendar brez simbola snežinke) morajo izpolnjevati zahteve iz odstavkov 4.1.1 in 4.1.2 te priloge; |
| --- | --- |

4.2.2

pri vozilih, ki so običajno opremljena z običajnimi pnevmatikami in občasno z zimskimi pnevmatikami (tj. pnevmatikami, označenimi s simbolom snežinke), pri čemer mora simbol hitrostnega razreda zimske pnevmatike ustrezati hitrosti, ki je večja od največje konstrukcijsko določene hitrosti vozila ali ne sme biti manjša od 160 km/h (ali oboje). Če pa je največja konstrukcijsko določena hitrost vozila večja od hitrosti, ki ustreza simbolu razreda najmanjše hitrosti nameščenih zimskih pnevmatik, mora biti v vozilu na vidnem mestu za voznika nameščeno opozorilo z najnižjo vrednostjo največje hitrostne zmogljivosti nameščenih zimskih pnevmatik. Druge pnevmatike z izboljšanim oprijemom v zimskih razmerah (tj. z oznako M + S, vendar brez simbola snežinke) morajo izpolnjevati zahteve iz odstavkov 4.1.1 in 4.1.2 te priloge;

| 4.2.3 | pri vozilih, opremljenih s profesionalnimi terenskimi pnevmatikami z oznako POR. Če pa je največja konstrukcijsko določena hitrost vozila večja od hitrosti, ki ustreza simbolu razreda najmanjše hitrosti nameščenih pnevmatik za posebno uporabo, mora biti v vozilu na vidnem mestu za voznika nameščeno opozorilo z najnižjo vrednostjo največje hitrostne zmogljivosti nameščenih pnevmatik za posebno uporabo; |
| --- | --- |

4.2.3

pri vozilih, opremljenih s profesionalnimi terenskimi pnevmatikami z oznako POR. Če pa je največja konstrukcijsko določena hitrost vozila večja od hitrosti, ki ustreza simbolu razreda najmanjše hitrosti nameščenih pnevmatik za posebno uporabo, mora biti v vozilu na vidnem mestu za voznika nameščeno opozorilo z najnižjo vrednostjo največje hitrostne zmogljivosti nameščenih pnevmatik za posebno uporabo;

| 4.2.4 | pri vozilih kategorij M2, M3, N2 ali N3, opremljenih z napravo za omejevanje hitrosti, odobreno v skladu s Pravilnikom UN/ECE št. 89 (1), pri čemer mora simbol hitrosti pnevmatik ustrezati nastavljeni omejeni hitrosti. Če pa je proizvajalec vozila predvidel največjo konstrukcijsko določeno hitrost vozila, večjo od hitrosti, ki ustreza simbolu razreda najmanjše hitrosti nameščenih pnevmatik, mora biti v vozilu na vidnem mestu za voznika nameščeno opozorilo o največji hitrostni zmogljivosti pnevmatik; |
| --- | --- |

4.2.4

pri vozilih kategorij M2, M3, N2 ali N3, opremljenih z napravo za omejevanje hitrosti, odobreno v skladu s Pravilnikom UN/ECE št. 89 (1), pri čemer mora simbol hitrosti pnevmatik ustrezati nastavljeni omejeni hitrosti. Če pa je proizvajalec vozila predvidel največjo konstrukcijsko določeno hitrost vozila, večjo od hitrosti, ki ustreza simbolu razreda najmanjše hitrosti nameščenih pnevmatik, mora biti v vozilu na vidnem mestu za voznika nameščeno opozorilo o največji hitrostni zmogljivosti pnevmatik;

| 4.2.5 | pri vozilih kategorij M1 ali N1, opremljenih z vgrajenim sistemom, ki opravlja nalogo omejevanja hitrosti, pri čemer mora simbol hitrosti pnevmatik ustrezati nastavljeni omejeni hitrosti. Če pa je proizvajalec vozila predvidel največjo konstrukcijsko določeno hitrost vozila, večjo od hitrosti, ki ustreza simbolu razreda najmanjše hitrosti nameščenih pnevmatik, mora biti v vozilu na vidnem mestu za voznika nameščeno opozorilo o največji hitrostni zmogljivosti pnevmatik. |
| --- | --- |

4.2.5

pri vozilih kategorij M1 ali N1, opremljenih z vgrajenim sistemom, ki opravlja nalogo omejevanja hitrosti, pri čemer mora simbol hitrosti pnevmatik ustrezati nastavljeni omejeni hitrosti. Če pa je proizvajalec vozila predvidel največjo konstrukcijsko določeno hitrost vozila, večjo od hitrosti, ki ustreza simbolu razreda najmanjše hitrosti nameščenih pnevmatik, mora biti v vozilu na vidnem mestu za voznika nameščeno opozorilo o največji hitrostni zmogljivosti pnevmatik.

| 4.3 | Zadevne informacije se jasno navedejo v navodilih za uporabo vozila, da se po začetku uporabe vozila zagotovi, da se po potrebi nanj namestijo ustrezne nadomestne pnevmatike s primerno hitrostno zmogljivostjo. |
| --- | --- |

4.3

Zadevne informacije se jasno navedejo v navodilih za uporabo vozila, da se po začetku uporabe vozila zagotovi, da se po potrebi nanj namestijo ustrezne nadomestne pnevmatike s primerno hitrostno zmogljivostjo.

5.   POSEBNI PRIMERI

| 5.1 | Pri priklopnikih kategorij O1 in O2 z največjo konstrukcijsko določeno hitrostjo 100 km/h ali manj z nameščenimi pnevmatikami razreda C1 z enojno namestitvijo mora biti največja dovoljena obremenitev vsake pnevmatike enaka vsaj 0,45-kratniku največje tehnično dovoljene osne obremenitve najbolj obremenjene osi, kot jo določi proizvajalec priklopnika. Pri pnevmatikah z dvojno namestitvijo mora biti ta faktor najmanj 0,24. V takih primerih mora biti opozorilo o največji hitrosti, ki navaja največjo konstrukcijsko določeno hitrost vozila, trajno nameščeno blizu sprednje naprave za spajanje priklopnika. |
| --- | --- |

5.1

Pri priklopnikih kategorij O1 in O2 z največjo konstrukcijsko določeno hitrostjo 100 km/h ali manj z nameščenimi pnevmatikami razreda C1 z enojno namestitvijo mora biti največja dovoljena obremenitev vsake pnevmatike enaka vsaj 0,45-kratniku največje tehnično dovoljene osne obremenitve najbolj obremenjene osi, kot jo določi proizvajalec priklopnika. Pri pnevmatikah z dvojno namestitvijo mora biti ta faktor najmanj 0,24. V takih primerih mora biti opozorilo o največji hitrosti, ki navaja največjo konstrukcijsko določeno hitrost vozila, trajno nameščeno blizu sprednje naprave za spajanje priklopnika.

| 5.2 | Pri vozilih kategorij M1 in N1, ki so namenjena vleki priklopnikov, se zaradi dodatne obremenitve naprave za spajanje priklopnika največja dovoljena obremenitev zadnje pnevmatike lahko preseže pri pnevmatikah razreda C1, vendar največ za 15 %. V takem primeru morajo navodila za uporabo vozila vsebovati jasne informacije in nasvete v zvezi z največjo dovoljeno hitrostjo vozila pri vleki priklopnika, ki v nobenem primeru ne sme presegati 100 km/h, ter o tlaku zadnje pnevmatike, ki mora znašati najmanj 20 kPa (0,2 bar) nad tlakom pnevmatik, ki se priporoča za običajno uporabo (tj. brez priklopljenega priklopnika). |
| --- | --- |

5.2

Pri vozilih kategorij M1 in N1, ki so namenjena vleki priklopnikov, se zaradi dodatne obremenitve naprave za spajanje priklopnika največja dovoljena obremenitev zadnje pnevmatike lahko preseže pri pnevmatikah razreda C1, vendar največ za 15 %. V takem primeru morajo navodila za uporabo vozila vsebovati jasne informacije in nasvete v zvezi z največjo dovoljeno hitrostjo vozila pri vleki priklopnika, ki v nobenem primeru ne sme presegati 100 km/h, ter o tlaku zadnje pnevmatike, ki mora znašati najmanj 20 kPa (0,2 bar) nad tlakom pnevmatik, ki se priporoča za običajno uporabo (tj. brez priklopljenega priklopnika).

| 5.3 | Pri nekaterih posebnih vozilih, navedenih v nadaljevanju, ki so opremljena s pnevmatikami razreda C2 ali C3, se „tabela sprememb nosilnosti glede na hitrost“ iz odstavka 3.2.2 te priloge ne uporablja. Pri teh vozilih se največja dovoljena obremenitev pnevmatike, ki se preveri glede na največjo tehnično dovoljeno osno obremenitev (glej odstavke 3.1.2 do 3.1.4), določi tako, da se obremenitev, ki ustreza indeksu nosilnosti, pomnoži z ustreznim koeficientom, ki je povezan s tipom vozila in njegovo uporabo, ne pa z največjo konstrukcijsko določeno hitrostjo vozila; zahteve iz odstavkov 4.1.1 in 4.1.2 te priloge se ne uporabljajo.
  Ustrezni koeficienti so:






  5.3.1 | 1,15 pri vozilih razreda I ali razreda A (M2 ali M3), kot je opredeljeno v odstavku 2.1.1.1 (razred I) in odstavku 2.1.2.1 (razred A) Pravilnika UN/ECE št. 107 (2); |
| --- | --- | --- |

5.3

Pri nekaterih posebnih vozilih, navedenih v nadaljevanju, ki so opremljena s pnevmatikami razreda C2 ali C3, se „tabela sprememb nosilnosti glede na hitrost“ iz odstavka 3.2.2 te priloge ne uporablja. Pri teh vozilih se največja dovoljena obremenitev pnevmatike, ki se preveri glede na največjo tehnično dovoljeno osno obremenitev (glej odstavke 3.1.2 do 3.1.4), določi tako, da se obremenitev, ki ustreza indeksu nosilnosti, pomnoži z ustreznim koeficientom, ki je povezan s tipom vozila in njegovo uporabo, ne pa z največjo konstrukcijsko določeno hitrostjo vozila; zahteve iz odstavkov 4.1.1 in 4.1.2 te priloge se ne uporabljajo.

Ustrezni koeficienti so:

5.3.1

1,15 pri vozilih razreda I ali razreda A (M2 ali M3), kot je opredeljeno v odstavku 2.1.1.1 (razred I) in odstavku 2.1.2.1 (razred A) Pravilnika UN/ECE št. 107 (2);

| 5.3.2 | 1,10 pri vozilih iz kategorije N, namenjenih posebej za uporabo na kratkih razdaljah v mestnih ali predmestnih območjih, na primer za vozila za pometanje cest ali pobiranje odpadkov, če največja konstrukcijsko določena hitrost vozila ne presega 60 km/h; |
| --- | --- |

5.3.2

1,10 pri vozilih iz kategorije N, namenjenih posebej za uporabo na kratkih razdaljah v mestnih ali predmestnih območjih, na primer za vozila za pometanje cest ali pobiranje odpadkov, če največja konstrukcijsko določena hitrost vozila ne presega 60 km/h;

| 5.4 | v izjemnih primerih, kadar so vozila namenjena za pogoje uporabe, ki so nezdružljivi z značilnostmi pnevmatik iz razreda C1, C2 ali C3, in morajo imeti pnevmatike drugačne značilnosti, se zahteve iz odstavka 1.1 te priloge ne uporabljajo, če sta izpolnjena oba naslednja pogoja:






  5.4.1 | pnevmatike morajo biti odobrene v skladu s Pravilnikom UN/ECE št. 75 (3) ali Pravilnikom UN/ECE št. 106 (4); |
| --- | --- | --- |

5.4

v izjemnih primerih, kadar so vozila namenjena za pogoje uporabe, ki so nezdružljivi z značilnostmi pnevmatik iz razreda C1, C2 ali C3, in morajo imeti pnevmatike drugačne značilnosti, se zahteve iz odstavka 1.1 te priloge ne uporabljajo, če sta izpolnjena oba naslednja pogoja:

5.4.1

pnevmatike morajo biti odobrene v skladu s Pravilnikom UN/ECE št. 75 (3) ali Pravilnikom UN/ECE št. 106 (4);

| 5.4.2 | homologacijski organ in tehnična služba menita, da so nameščene pnevmatike primerne za pogoje uporabe vozila. Vrsta izjeme in razlog za sprejetje se navedeta v poročilu o preskusu ter v razdelku za opombe na certifikatu o homologaciji. |
| --- | --- |

5.4.2

homologacijski organ in tehnična služba menita, da so nameščene pnevmatike primerne za pogoje uporabe vozila. Vrsta izjeme in razlog za sprejetje se navedeta v poročilu o preskusu ter v razdelku za opombe na certifikatu o homologaciji.

6.   REZERVNA KOLESA IN PNEVMATIKE

| 6.1 | Kadar je vozilo opremljeno z rezervno enoto, mora biti rezervna enota:






  6.1.1 | standardna rezervna enota enake velikosti kot pnevmatike, ki so dejansko nameščene na vozilo; |
| --- | --- | --- |

6.1

Kadar je vozilo opremljeno z rezervno enoto, mora biti rezervna enota:

6.1.1

standardna rezervna enota enake velikosti kot pnevmatike, ki so dejansko nameščene na vozilo;

| 6.1.2 | zasilna rezervna enota tipa, primernega za uporabo na vozilu; vozila, pri katerih ne gre za kategorijo M1 ali N1, ne smejo biti opremljena z zasilno rezervno enoto niti se ta nanje ne sme namestiti.






  6.1.2.1 | Če je treba za namestitev zasilne rezervne enote na vozilo sprejeti posebne varnostne ukrepe (npr. če se zasilna rezervna enota lahko namesti samo na prednjo os in je torej treba v primeru okvare zadnje standardne enote najprej prednjo standardno enoto premestiti na zadnjo os), je treba to jasno navesti v navodilih za uporabo vozila in preveriti skladnost z ustreznimi vidiki iz odstavka 2.3 te priloge. |
| --- | --- | --- |

6.1.2

zasilna rezervna enota tipa, primernega za uporabo na vozilu; vozila, pri katerih ne gre za kategorijo M1 ali N1, ne smejo biti opremljena z zasilno rezervno enoto niti se ta nanje ne sme namestiti.

6.1.2.1

Če je treba za namestitev zasilne rezervne enote na vozilo sprejeti posebne varnostne ukrepe (npr. če se zasilna rezervna enota lahko namesti samo na prednjo os in je torej treba v primeru okvare zadnje standardne enote najprej prednjo standardno enoto premestiti na zadnjo os), je treba to jasno navesti v navodilih za uporabo vozila in preveriti skladnost z ustreznimi vidiki iz odstavka 2.3 te priloge.

| 6.2 | Vsako vozilo, opremljeno z zasilno rezervno enoto ali pnevmatikami s podaljšano mobilnostjo, mora imeti veljavno homologacijo v skladu s Pravilnikom UN/ECE št. 64 o zahtevah za opremo vozil z zasilnimi rezervnimi enotami in pnevmatikami s podaljšano mobilnostjo. |
| --- | --- |

6.2

Vsako vozilo, opremljeno z zasilno rezervno enoto ali pnevmatikami s podaljšano mobilnostjo, mora imeti veljavno homologacijo v skladu s Pravilnikom UN/ECE št. 64 o zahtevah za opremo vozil z zasilnimi rezervnimi enotami in pnevmatikami s podaljšano mobilnostjo.

---

(1)  UL L 158, 19.5.2007, str. 1.

(2)  UL L 255, 29.9.2010, str. 1.

(3)  Še ni bil objavljen. Objavljen bo do maja 2011.

(4)  UL L 257, 30.9.2010, str. 231.

---

| 13.5.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 124/21 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 124/21

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 459/2011

z dne 12. maja 2011

o spremembi Priloge k Uredbi (ES) št. 631/2009 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Priloge I k Uredbi (ES) št. 78/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o homologaciji motornih vozil v zvezi z zaščito pešcev in drugih izpostavljenih udeležencev v cestnem prometu

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 78/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. januarja 2009 o homologaciji motornih vozil glede zaščite pešcev in drugih izpostavljenih udeležencev v cestnem prometu, o spremembi Direktive 2007/46/ES in razveljavitvi direktiv 2003/102/ES in 2005/66/ES (1), ter zlasti člena 4(6) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 631/2009 z dne 22. julija 2009 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Priloge I k Uredbi (ES) št. 78/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o homologaciji motornih vozil v zvezi z zaščito pešcev in drugih izpostavljenih udeležencev v cestnem prometu, ki spreminja Direktivo 2007/46/ES ter razveljavlja direktivi 2003/102/ES in 2005/66/ES (2), določa podrobna pravila za izvajanje Priloge I k Uredbi (ES) št. 78/2009, ki je ločen regulativni akt za namene postopka homologacije iz Direktive 2007/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. septembra 2007 o vzpostavitvi okvira za odobritev motornih in priklopnih vozil ter sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot, namenjenih za taka vozila (Okvirna direktiva) (3). |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 631/2009 z dne 22. julija 2009 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Priloge I k Uredbi (ES) št. 78/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o homologaciji motornih vozil v zvezi z zaščito pešcev in drugih izpostavljenih udeležencev v cestnem prometu, ki spreminja Direktivo 2007/46/ES ter razveljavlja direktivi 2003/102/ES in 2005/66/ES (2), določa podrobna pravila za izvajanje Priloge I k Uredbi (ES) št. 78/2009, ki je ločen regulativni akt za namene postopka homologacije iz Direktive 2007/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. septembra 2007 o vzpostavitvi okvira za odobritev motornih in priklopnih vozil ter sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot, namenjenih za taka vozila (Okvirna direktiva) (3).

| (2) | Tehnični predpisi, potrebni za izvedbo zahtev Uredbe (ES) št. 78/2009, morajo temeljiti na specifikacijah iz Odločbe Komisije 2004/90/ES z dne 23. decembra 2003 o tehničnih predpisih za izvajanje člena 3 Direktive 2003/102/ES Evropskega parlamenta in Sveta o zaščiti pešcev in drugih nezaščitenih udeležencev v prometu pred in med trčenjem z motornim vozilom ter o spremembah Direktive 70/156/EGS (4). |
| --- | --- |

(2)

Tehnični predpisi, potrebni za izvedbo zahtev Uredbe (ES) št. 78/2009, morajo temeljiti na specifikacijah iz Odločbe Komisije 2004/90/ES z dne 23. decembra 2003 o tehničnih predpisih za izvajanje člena 3 Direktive 2003/102/ES Evropskega parlamenta in Sveta o zaščiti pešcev in drugih nezaščitenih udeležencev v prometu pred in med trčenjem z motornim vozilom ter o spremembah Direktive 70/156/EGS (4).

| (3) | Na podlagi izkušenj iz začetnih ocen, ki so jih izvedli proizvajalci vozil in tehnične službe, ter v skladu z Uredbo (ES) št. 631/2009 so bila opredeljena štiri različna območja, na katerih je treba podrobneje pojasniti posebne zahteve. Določbe, ki jih je treba spremeniti, zadevajo splošne zahteve, ki temeljijo na obstoječih zahtevah za prvo fazo iz Direktive 2003/102/ES Evropskega parlamenta in Sveta (5). Pri splošnih zahtevah je treba prilagoditi nekatere pomembne omejitve ocenjevanja, da se upošteva znanstveni in tehnični razvoj ter da se zahteve za prvo fazo iz Uredbe (ES) št. 78/2009 uskladijo s tistimi iz Direktive 2003/102/ES. |
| --- | --- |

(3)

Na podlagi izkušenj iz začetnih ocen, ki so jih izvedli proizvajalci vozil in tehnične službe, ter v skladu z Uredbo (ES) št. 631/2009 so bila opredeljena štiri različna območja, na katerih je treba podrobneje pojasniti posebne zahteve. Določbe, ki jih je treba spremeniti, zadevajo splošne zahteve, ki temeljijo na obstoječih zahtevah za prvo fazo iz Direktive 2003/102/ES Evropskega parlamenta in Sveta (5). Pri splošnih zahtevah je treba prilagoditi nekatere pomembne omejitve ocenjevanja, da se upošteva znanstveni in tehnični razvoj ter da se zahteve za prvo fazo iz Uredbe (ES) št. 78/2009 uskladijo s tistimi iz Direktive 2003/102/ES.

| (4) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Tehničnega odbora za motorna vozila – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Tehničnega odbora za motorna vozila –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga k Uredbi (ES) št. 631/2009 se spremeni v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 12. maja 2011

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 35, 4.2.2009, str. 1.

1

(2)  UL L 195, 25.7.2009, str. 1.

2

(3)  UL L 263, 9.10.2007, str. 1.

3

(4)  UL L 31, 4.2.2004, str. 21.

4

(5)  UL L 321, 6.12.2003, str. 15.

5

---

PRILOGA

Priloga k Uredbi (ES) št. 631/2009 se spremeni:

| 1. | Del II se spremeni:






  (a) | poglavje II se spremeni:






  (i) | v točki 3.2 se drugi odstavek nadomesti z naslednjim:
  „Za vozila s spodnjo višino odbijača, ki je enaka ali višja od 425 mm in nižja od 500 mm, se lahko proizvajalec odloči za ta preskus ali preskus iz poglavja III.“; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Del II se spremeni:

(a)

poglavje II se spremeni:

(i)

v točki 3.2 se drugi odstavek nadomesti z naslednjim:

„Za vozila s spodnjo višino odbijača, ki je enaka ali višja od 425 mm in nižja od 500 mm, se lahko proizvajalec odloči za ta preskus ali preskus iz poglavja III.“;

| (ii) | v točki 3.3 se za prvim odstavkom doda naslednji odstavek:
  „Če se vozilo preskuša v skladu z oddelkom 2.1 (a) ali (b) Priloge I k Uredbi (ES) št. 78/2009, lahko proizvajalec vloži vlogo za odstopanje v zvezi z območjem izjeme v največji širini 132 mm na mestu, kjer se nahaja snemljiva vlečna naprava.“; |
| --- | --- |

(ii)

v točki 3.3 se za prvim odstavkom doda naslednji odstavek:

„Če se vozilo preskuša v skladu z oddelkom 2.1 (a) ali (b) Priloge I k Uredbi (ES) št. 78/2009, lahko proizvajalec vloži vlogo za odstopanje v zvezi z območjem izjeme v največji širini 132 mm na mestu, kjer se nahaja snemljiva vlečna naprava.“;

| (iii) | v točki 4.6 se za prvim odstavkom doda naslednji odstavek:
  „Če se vozilo preskuša v skladu z oddelkom 2.1 (a) Priloge I k Uredbi (ES) št. 78/2009, se lahko spodnji konec udarne glave v trenutku prvega dotika z odbijačem nahaja na referenčni ravni tal, z dovoljenim odstopanjem ± 10 mm.“; |
| --- | --- |

(iii)

v točki 4.6 se za prvim odstavkom doda naslednji odstavek:

„Če se vozilo preskuša v skladu z oddelkom 2.1 (a) Priloge I k Uredbi (ES) št. 78/2009, se lahko spodnji konec udarne glave v trenutku prvega dotika z odbijačem nahaja na referenčni ravni tal, z dovoljenim odstopanjem ± 10 mm.“;

| (b) | poglavje V se spremeni:






  (i) | v točki 3.2 se peti odstavek nadomesti z naslednjim:
  „Poleg tega mora biti vsaka izbrana točka za preskus trčenja z modelom glave otroka/majhnega odraslega najmanj 165 mm za referenčno črto prednjega roba prednjega pokrova ali za oklepajočo razdaljo 1 000 mm, kar od tega je najbolj zadnji del na izbrani preskusni točki, razen v primeru, ko za nobeno točko na preskusnem območju prednjega roba prednjega pokrova in znotraj 165 mm v prečni smeri, izbrano za preskus trčenja zgornjega dela noge s prednjim robom prednjega pokrova, ni potrebna kinetična energija udarca, večja od 200 J.“; |
| --- | --- | --- |

(b)

poglavje V se spremeni:

(i)

v točki 3.2 se peti odstavek nadomesti z naslednjim:

„Poleg tega mora biti vsaka izbrana točka za preskus trčenja z modelom glave otroka/majhnega odraslega najmanj 165 mm za referenčno črto prednjega roba prednjega pokrova ali za oklepajočo razdaljo 1 000 mm, kar od tega je najbolj zadnji del na izbrani preskusni točki, razen v primeru, ko za nobeno točko na preskusnem območju prednjega roba prednjega pokrova in znotraj 165 mm v prečni smeri, izbrano za preskus trčenja zgornjega dela noge s prednjim robom prednjega pokrova, ni potrebna kinetična energija udarca, večja od 200 J.“;

| (ii) | v točki 3.2.3 se na koncu odstavka doda naslednji stavek:
  „Dejansko območje udarca se določi s prvim dotikom modela glave z zgornjo površino prednjega pokrova.“; |
| --- | --- |

(ii)

v točki 3.2.3 se na koncu odstavka doda naslednji stavek:

„Dejansko območje udarca se določi s prvim dotikom modela glave z zgornjo površino prednjega pokrova.“;

| (c) | v poglavju VI se v točki 3.2 drugi odstavek nadomesti z naslednjim:
  „Izbrane preskusne točke za preskuse trčenja z modelom udarne glave odraslega z vetrobranskim steklom morajo biti oddaljene druga od druge najmanj 165 mm in najmanj 82,5 mm od roba celotnega vetrobranskega stekla, vključno s prozornim ali neprozornim materialom za zasteklitev ne glede na območja vidnega polja, najmanj 82,5 mm pred zadnjo referenčno črto vetrobranskega stekla ali pred oklepajočo razdaljo 2 100 mm, kar od tega je najbolj sprednji del na izbrani preskusni točki, treba pa je zagotoviti, da se model glave ne dotika nobenega zunanjega dela karoserije (npr. zadnjega dela roba prednjega pokrova, ročic brisalcev) pred prvim dotikom z vetrobranskim steklom (glej sliko 8).“; |
| --- | --- |

(c)

v poglavju VI se v točki 3.2 drugi odstavek nadomesti z naslednjim:

„Izbrane preskusne točke za preskuse trčenja z modelom udarne glave odraslega z vetrobranskim steklom morajo biti oddaljene druga od druge najmanj 165 mm in najmanj 82,5 mm od roba celotnega vetrobranskega stekla, vključno s prozornim ali neprozornim materialom za zasteklitev ne glede na območja vidnega polja, najmanj 82,5 mm pred zadnjo referenčno črto vetrobranskega stekla ali pred oklepajočo razdaljo 2 100 mm, kar od tega je najbolj sprednji del na izbrani preskusni točki, treba pa je zagotoviti, da se model glave ne dotika nobenega zunanjega dela karoserije (npr. zadnjega dela roba prednjega pokrova, ročic brisalcev) pred prvim dotikom z vetrobranskim steklom (glej sliko 8).“;

| (d) | v poglavju VII se v točki 3.3.2 na koncu odstavka doda naslednji stavek:
  „Dejansko območje udarca se določi s prvim dotikom modela glave z zgornjo površino prednjega pokrova.“ |
| --- | --- |

(d)

v poglavju VII se v točki 3.3.2 na koncu odstavka doda naslednji stavek:

„Dejansko območje udarca se določi s prvim dotikom modela glave z zgornjo površino prednjega pokrova.“

| 2. | Del V se spremeni:






  (a) | točka 3.7 se nadomesti z naslednjim:
  3.7.   Prva lastna frekvenca udarne glave mora biti nad 5 000 Hz, priporočljivo pa je, da se uporabijo dušeni merilniki pospeška s stopnjo dušenja približno 0,7.“; |
| --- | --- | --- |

2.

Del V se spremeni:

(a)

točka 3.7 se nadomesti z naslednjim:

3.7.   Prva lastna frekvenca udarne glave mora biti nad 5 000 Hz, priporočljivo pa je, da se uporabijo dušeni merilniki pospeška s stopnjo dušenja približno 0,7.“;

| (b) | točka 4.7 se nadomesti z naslednjim:
  4.7.   Prva lastna frekvenca udarne glave mora biti nad 5 000 Hz, priporočljivo pa je, da se uporabijo dušeni merilniki pospeška s stopnjo dušenja približno 0,7.“ |
| --- | --- |

(b)

točka 4.7 se nadomesti z naslednjim:

4.7.   Prva lastna frekvenca udarne glave mora biti nad 5 000 Hz, priporočljivo pa je, da se uporabijo dušeni merilniki pospeška s stopnjo dušenja približno 0,7.“

---

| 13.5.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 124/23 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 124/23

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 460/2011

z dne 12. maja 2011

o spremembi Priloge III k Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 396/2005 glede mejnih vrednosti ostankov za klorantraniliprol (DPX E-2Y45) v ali na korenju

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 396/2005 z dne 23. februarja 2005 o mejnih vrednostih ostankov pesticidov v ali na hrani in krmi rastlinskega in živalskega izvora ter o spremembi Direktive Sveta 91/414/EGS (1) in zlasti člena 18(4) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | MVO za klorantraniliprol (DPX E-2Y45) so bile določene v delu A Priloge III k Uredbi (ES) št. 396/2005. |
| --- | --- |

(1)

MVO za klorantraniliprol (DPX E-2Y45) so bile določene v delu A Priloge III k Uredbi (ES) št. 396/2005.

| (2) | V skladu s členom 8(4) Direktive Sveta 91/414/EGS z dne 15. julija 1991 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet (2) je Francija 23. avgusta 2010 obvestila Komisijo o začasnem dovoljenju za fitofarmacevtsko sredstvo, ki vsebuje klorantraniliprol (DPX E-2Y45), za uporabo na korenju za zatiranje korenjeve muhe, nevarnosti, ki je bila nepredvidljiva in je ni bilo mogoče obvladati z nikakršnimi drugimi sredstvi. Zato je Francija v skladu s členom 18(4) Uredbe (ES) št. 396/2005 obvestila druge države članice, Komisijo in Evropsko agencijo za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija), da je na svojem ozemlju dovolila dajanje na trg korenja z ostanki pesticidov, višjimi od MVO, ki se uporablja. Francija je predložila tudi ustrezno oceno tveganja, v kateri je ugotovljeno, da táko korenje ne predstavlja nesprejemljivega tveganja in zlasti da predlagana povečana vrednost ostankov ne povzroča tveganja za nobenega potrošnika. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 8(4) Direktive Sveta 91/414/EGS z dne 15. julija 1991 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet (2) je Francija 23. avgusta 2010 obvestila Komisijo o začasnem dovoljenju za fitofarmacevtsko sredstvo, ki vsebuje klorantraniliprol (DPX E-2Y45), za uporabo na korenju za zatiranje korenjeve muhe, nevarnosti, ki je bila nepredvidljiva in je ni bilo mogoče obvladati z nikakršnimi drugimi sredstvi. Zato je Francija v skladu s členom 18(4) Uredbe (ES) št. 396/2005 obvestila druge države članice, Komisijo in Evropsko agencijo za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija), da je na svojem ozemlju dovolila dajanje na trg korenja z ostanki pesticidov, višjimi od MVO, ki se uporablja. Francija je predložila tudi ustrezno oceno tveganja, v kateri je ugotovljeno, da táko korenje ne predstavlja nesprejemljivega tveganja in zlasti da predlagana povečana vrednost ostankov ne povzroča tveganja za nobenega potrošnika.

| (3) | Agencija je preučila oceno tveganja, ki jo je predložila Francija, zlasti tveganja za potrošnika in, kjer je primerno, za živali. Agencija je o predlagani MVO (3) predložila utemeljeno mnenje. V tem mnenju je Agencija ugotovila, da je glede na oceno izpostavljenosti potrošnikov za 27 posebnih evropskih potrošniških skupin predlagana MVO sprejemljiva, kar zadeva varnost potrošnikov. |
| --- | --- |

(3)

Agencija je preučila oceno tveganja, ki jo je predložila Francija, zlasti tveganja za potrošnika in, kjer je primerno, za živali. Agencija je o predlagani MVO (3) predložila utemeljeno mnenje. V tem mnenju je Agencija ugotovila, da je glede na oceno izpostavljenosti potrošnikov za 27 posebnih evropskih potrošniških skupin predlagana MVO sprejemljiva, kar zadeva varnost potrošnikov.

| (4) | Na podlagi utemeljenega mnenja Agencije in ob upoštevanju dejavnikov, ki vplivajo na odločitev, se sklene, da predlagana MVO izpolnjuje zahteve iz člena 18(4) Uredbe (ES) št. 396/2005. |
| --- | --- |

(4)

Na podlagi utemeljenega mnenja Agencije in ob upoštevanju dejavnikov, ki vplivajo na odločitev, se sklene, da predlagana MVO izpolnjuje zahteve iz člena 18(4) Uredbe (ES) št. 396/2005.

| (5) | Uredbo (ES) št. 396/2005 je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(5)

Uredbo (ES) št. 396/2005 je zato treba ustrezno spremeniti.

| (6) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali, Evropski parlament in Svet pa jim nista nasprotovala – |
| --- | --- |

(6)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali, Evropski parlament in Svet pa jim nista nasprotovala –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga III k Uredbi (ES) št. 396/2005 se spremeni v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 12. maja 2011

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 70, 16.3.2005, str. 1.

1

(2)  UL L 230, 19.8.1991, str. 1.

2

(3)  Znanstvena poročila EFSA so na voljo na http://www.efsa.europa.eu:

3

Reasoned opinion of EFSA: Modification of the existing MRL for chloranthraniliprole in carrots (Utemeljeno mnenje EFSA: Sprememba obstoječe MVO za klorantraniliprol v korenju). EFSA Journal 2010; 8(10): 1859. Objavljen: 11. oktobra 2010. Sprejet: oktobra 2010.

EFSA Journal

---

PRILOGA

V delu A Priloge III k Uredbi (ES) št. 396/2005 se stolpec za klorantraniliprol (DPX E-2Y45) nadomesti z naslednjim:

„Ostanki pesticidov in mejne vrednosti ostankov (mg/kg)

| Številka oznake | Skupine in primeri posameznih proizvodov, za katere veljajo MRL (1) | Klorantraniliprol
  (DPX E-2Y45) |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| 0100000 | 1. | SVEŽE ALI ZAMRZNJENO SADJE; LUPINARJI |

Številka oznake

Skupine in primeri posameznih proizvodov, za katere veljajo MRL (1)

Klorantraniliprol

(DPX E-2Y45)

(1)

(2)

(3)

0100000

1.

0110000

| (i) | Citrusi |
| --- | --- |

(i)

0,01 (2)

0110010

Grenivke (Pomelo, sweeties, tangelo (razen mineole), ugli in drugi hibridi)

0110020

Pomaranče (Bergamot, grenka pomaranča, chinotto in drugi hibridi)

0110030

Limone (Citrona, limona)

0110040

Limete

0110050

Mandarine (Klementine, tangerine, mineole in drugi hibridi)

0110990

Drugo

0120000

| (ii) | Lupinarji (oluščeni ali neoluščeni) |
| --- | --- |

(ii)

0,05

0120010

Mandeljni

0120020

Brazilski oreški

0120030

Indijski orehi

0120040

Kostanj

0120050

Kokosovi orehi

0120060

Lešniki (Lešniki iz rodu Corylus)

0120070

Makadamija

0120080

Pekani

0120090

Pinjole

0120100

Pistacije

0120110

Orehi

0120990

Drugo

0130000

| (iii) | Pečkato sadje |
| --- | --- |

(iii)

0,5

0130010

Jabolka (Lesnika)

0130020

Hruške (Naši)

0130030

Kutine

0130040

Nešplja

0130050

Japonska nešplja

0130990

Drugo

0140000

| (iv) | Koščičasto sadje |
| --- | --- |

(iv)

1

0140010

Marelice

0140020

Češnje (Češnje, višnje)

0140030

Breskve (Nektarine in podobni hibridi)

0140040

Slive (Trnasta sliva, ringlo, plodovi črnega trna, mirabela, trnulja)

0140990

Drugo

0150000

| (v) | Jagodičje in drobno sadje |
| --- | --- |

(v)

0151000

| (a) | Namizno grozdje in vinsko grozdje |
| --- | --- |

(a)

1

0151010

Namizno grozdje

0151020

Vinsko grozdje

0152000

| (b) | Jagode |
| --- | --- |

(b)

0,01 (2)

0153000

| (c) | Rozgasto sadje |
| --- | --- |

(c)

0,01 (2)

0153010

Robide

0153020

Ostrožnice (Loganova robida, Boysenova robida in Rubus chamaemorus)

0153030

Maline (Japonska vinska robida, arktična robidnica/malina (Rubus arcticus), križanec Rubus arcticus in Rubus idaeus)

0153990

Drugo

0154000

| (d) | Drugo drobno sadje in jagodičje |
| --- | --- |

(d)

0,01 (2)

0154010

Ameriške borovnice (Gozdne borovnice)

0154020

Ameriške brusnice (Evropska brusnica)

0154030

Ribez (rdeči, črni in beli)

0154040

Kosmulje (Vključno s hibridi z drugimi vrstami iz rodu Ribes)

0154050

Šipek

0154060

Murva (Navadna jagodičnica)

0154070

Plodovi gloga (sredozemska nešplja) (Drobnoplodni kivi (Actinidia arguta))

0154080

Bezgove jagode (Aronija (Aronia melanocarpa), jerebika, krhlika, (navadni rakitovec), glog, šmarna hrušica in drugo jagodičevje)

0154990

Drugo

0160000

| (vi) | Mešano sadje |
| --- | --- |

(vi)

0,01 (2)

0161000

| (a) | Užitna lupina |
| --- | --- |

(a)

0161010

Dateljni

0161020

Fige

0161030

Namizne olive

0161040

Kumkvat (Marumi kumkvati, nagami kumkvati, limkvati (Citrus aurantifolia x Fortunella spp.))

0161050

Karambola (Bilimbi)

0161060

Kaki

0161070

Jambolan (javanska sliva) (Javansko jabolko (Syzygium javanicum Miq.) (water apple), malajsko jabolko (Syzygium Malaccense), rose apple (Syzygium jambos), brazilska češnja (Eugenia brasiliensis), surinamska češnja (Eugenia uniflora))

0161990

Drugo

0162000

| (b) | Neužitna lupina, drobni plodovi |
| --- | --- |

(b)

0162010

Kivi

0162020

Liči (Pulsan (Nephelium mutabile), rambutan, mangostin)

0162030

Pasijonka

0162040

Opuncija (kaktusov sadež)

0162050

Zvezdasta jabolka

0162060

Persimon (Virginijski kaki) (Črni sapotovec, beli sapotovec, zeleni sapotovec, rumeni sapotovec (Pouteria campechiana), in Pouteria sapota)

0162990

Drugo

0163000

| (c) | Neužitna lupina, veliki plodovi |
| --- | --- |

(c)

0163010

Avokado

0163020

Banane (Mini banana, rajska smokva, apple banana)

0163030

Mango

0163040

Papaja

0163050

Granatno jabolko

0163060

Cherimoya (Annona reticulata L., Annona squamosa, Annona daversifolia in druge vrste iz rodu Annonaceae s srednje velikimi plodovi)

0163070

Guava (Rdeča pitaja ali zmajev sadež (Hylocereus undatus))

0163080

Ananas

0163090

Kruhovec (Jackfruit (Artocarpus heterophyllus))

0163100

Durian

0163110

Graviola

0163990

Drugo

0200000

| 2. | SVEŽA ALI ZAMRZNJENA ZELENJAVA |
| --- | --- |

2.

0210000

| (i) | Zelenjava – korenovke in gomoljnice |
| --- | --- |

(i)

0211000

| (a) | Krompir |
| --- | --- |

(a)

0,02

0212000

| (b) | Tropske korenovke in gomoljnice |
| --- | --- |

(b)

0,02

0212010

Kasava (manioka) (Kolokazija (Clocasia esculenta), karibsko zelje (Xanthosoma sagittifolium))

0212020

Sladki krompir

0212030

Jam (Jicama (yam bean), mehiški yam bean)

0212040

Maranta

0212990

Drugo

0213000

| (c) | Druge korenovke in gomoljnice razen sladkorne pese |
| --- | --- |

(c)

0213010

Druge korenovke in gomoljnice razen sladkorne pese

0,02

0213020

Korenje

0,08 (+)

0213030

Gomoljna zelena

0,02

0213040

Hren (Korenine angelike, korenine luštrka, encijanove korenine)

0,02

0213050

Topinambur

0,02

0213060

Pastinak

0,02

0213070

Peteršilj- koren

0,02

0213080

Redkev (Črna redkev, kitajska redkev, mesečna redkvica in podobne varietete, užitna ostrica (Cyperus esculentus))

0,02

0213090

Beli koren (Kozja brada, črni koren)

0,02

0213100

Podzemna koleraba

0,02

0213110

Repa

0,02

0213990

Drugo

0,02

0220000

| (ii) | Zelenjava - čebulnice |
| --- | --- |

(ii)

0,01 (2)

0220010

Česen

0220020

Čebula (Srebrnjak)

0220030

Šalotka

0220040

Spomladanska čebula (Zimski luk in podobne varietete)

0220990

Drugo

0230000

| (iii) | Zelenjava - plodovke |
| --- | --- |

(iii)

0231000

| (a) | Razhudnikovke |
| --- | --- |

(a)

0231010

Paradižnik (Paradižnik češnjevec, drevesni paradižnik, volčje jabolko, plod navadne kustovnice (Lycium barbarum in L. chinense))

0,6

0231020

Paprika (Feferoni, jajčevec)

1

0231030

Jajčevec (Pepino – črnikasti razhudnik (Solanum muricatum))

0,6

0231040

Bamija, oslez

0,6

0231990

Drugo

0,6

0232000

| (b) | Bučnice z užitno lupino |
| --- | --- |

(b)

0,3

0232010

Kumare

0232020

Kumarice za vlaganje

0232030

Bučke (Patisonke, cukini)

0232990

Drugo

0233000

| (c) | Bučnice z neužitno lupino |
| --- | --- |

(c)

0,3

0233010

Melone (Kivano (afriške kumare))

0233020

Orjaška buča (Navadna buča)

0233030

Lubenice

0233990

Drugo

0234000

| (d) | Sladka koruza |
| --- | --- |

(d)

0,2

0239000

| (e) | Druge plodovke |
| --- | --- |

(e)

0,2

0240000

| (iv) | Kapusnice |
| --- | --- |

(iv)

0241000

| (a) | Cvetoče kapusnice |
| --- | --- |

(a)

0241010

Brokoli (Kalabrijski, kitajski brokoli, brokoli raab)

1

0241020

Cvetača

0,01 (2)

0241990

Drugo

0,01 (2)

0242000

| (b) | Glavnate kapusnice |
| --- | --- |

(b)

0242010

Brstični ohrovt

0,01 (2)

0242020

Glavnato zelje (Koničasto zelje, rdeče zelje, belo zelje)

2

0242990

Drugo

0,01 (2)

0243000

| (c) | Listnate kapusnice |
| --- | --- |

(c)

20

0243010

Kitajski kapus (Sarepatska ogrščica, pak choi, listnati kitajski kapus, parakitajski kapus (tai goo choi), choi sum, pekinško zelje (pe-tsai))

0243020

Listni ohrovt (Kodrolistni ohrovt, portugalski listni ohrovt, portugalsko zelje, krmni ohrovt)

0243990

Drugo

0244000

| (d) | Kolerabica |
| --- | --- |

(d)

0,01 (2)

0250000

| (v) | Listna zelenjava in sveža zelišča |
| --- | --- |

(v)

20

0251000

| (a) | Solata in druge solatnice, vključno Brassicacea |
| --- | --- |

(a)

0251010

Motovilec (Volnatoplodni motovilec)

0251020

Solata (Glavnata solata, rozetasta solata (rezivka), ledenka, vezivka)

0251030

Endivija (eskarijolka) (Cikorija, rdeči radič, kodrolistna endivija, sladkorni radič)

0251040

Kreša

0251050

Rana barbica

0251060

Rukvica, rukola (Divja rukvica)

0251070

Ogrščica

0251080

Listi in poganjki Brassica spp (Mizuna, listi graha in redkve ter ostali plodovi brassica z mladimi listi (plodovi se pobirajo do faze osmega pravega lista))

0251990

Drugo

0252000

| (b) | Špinača in podobno (listi) |
| --- | --- |

(b)

0252010

Špinača (Novozelandska špinača, vitkocvetni ščir)

0252020

Portulak (Kubanska špinača (Claytonia perfoliata), vrtni tolščak, tolščak, navadna kislica, osočnik, vrtna kreša (Salsola soda))

0252030

Blitva (Listi drugih rastlin iz družine Brassicae)

0252990

Drugo

0253000

| (c) | Trtni listi |
| --- | --- |

(c)

0254000

| (d) | Vodna kreša |
| --- | --- |

(d)

0255000

| (e) | Vitlof |
| --- | --- |

(e)

0256000

| (f) | Zelišča |
| --- | --- |

(f)

0256010

Prava krebuljica

0256020

Drobnjak

0256030

Listi zelene (Listi janeža, koriandra, kopra, kumine, luštrka, angelike, navadni osočnik in druge rastline iz družine Apiacea)

0256040

Peteršilj

0256050

Žajbelj (Zimski in vrtni šatraj)

0256060

Rožmarin

0256070

Materina dušica (Majaron, origano)

0256080

Bazilika (Listi medenike, meta, poprova meta)

0256090

Lovorovi listi (lovor)

0256100

Pehtran (Ožep)

0256990

Drugo (Užitne rože)

0260000

| (vi) | Stročnice (presne) |
| --- | --- |

(vi)

0,01 (2)

0260010

Fižol (s stroki) (Navadni fižol (nizek, fižol), laški fižol, stročji fižol, asparagus frižol)

0260020

Fižol v zrnju (brez strokov) (Bob, Canavalia ensiformis, limski fižol, vigna (Vigna unguiculata L. Walp.))

0260030

Grah (s stroki) (Sladkorni grah)

0260040

Grah (brez strokov) (Grah, veliki, navadni grah, navadna čičerika)

0260050

Leča

0260990

Drugo

0270000

| (vii) | Stebelna zelenjava (presna) |
| --- | --- |

(vii)

0270010

Špargelj

0,01 (2)

0270020

Kardij

0,01 (2)

0270030

Belušna zelena

10

0270040

Koromač

0,01 (2)

0270050

Artičoke

0,01 (2)

0270060

Por

0,01 (2)

0270070

Rabarbara

0,01 (2)

0270080

Bambusovi vršički

0,01 (2)

0270090

Palmovi srčki

0,01 (2)

0270990

Drugo

0,01 (2)

0280000

| (viii) | Gobe |
| --- | --- |

(viii)

0,01 (2)

0280010

Gojene (Dvotrosni kukmak Šampinjon, bukov ostrigar, šitake)

0280020

Gozdne (Navadna lisička, poletna gomoljka, mavrah, užitni gobani)

0280990

Drugo

0290000

| (ix) | Morske alge |
| --- | --- |

(ix)

0,01 (2)

0300000

| 3. | STROČNICE, SUŠENE |
| --- | --- |

3.

0,01 (2)

0300010

Fižol (Bob, beli fižol, fižol, Canavalia ensiformis, limski fižol, vigna (Vigna unguiculata L. Walp.))

0300020

Leča

0300030

Grah (Čičerka, njivski grah, grahor)

0300040

Volčji bob

0300990

Drugo

0400000

| 4. | OLJNICE – SEME IN PLODOVI OLJNIC |
| --- | --- |

4.

0401000

| (i) | Seme oljnic |
| --- | --- |

(i)

0401010

Laneno seme

0,01 (2)

0401020

Zemeljski oreški

0,01 (2)

0401030

Makovo seme

0,01 (2)

0401040

Sezamovo seme

0,01 (2)

0401050

Sezamovo seme

0,01 (2)

0401060

Seme oljne ogrščice (Bird rapeseed (Brassica rapa), oljna repica)

0,01 (2)

0401070

Soja

0,01 (2)

0401080

Gorčično seme

0,01 (2)

0401090

Bombažno seme

0,3

0401100

Bučno seme (Drugo seme bučnic)

0,01 (2)

0401110

Navadni rumenik

0,01 (2)

0401120

Boreč

0,01 (2)

0401130

Navadni riček

0,01 (2)

0401140

Konoplja

0,01 (2)

0401150

Kloščevec

0,01 (2)

0401990

Drugo

0,01 (2)

0402000

| (ii) | Plodovi oljnic |
| --- | --- |

(ii)

0,01 (2)

0402010

Olive za proizvodnjo olja

0402020

Orehi oljne palme (koščice oljne palme)

0402030

Plodovi oljne palme

0402040

Kapokovec

0402990

Drugo

0500000

| 5. | ŽITA |
| --- | --- |

5.

0,02

0500010

Ječmen

0500020

Ajda (Ščir, kvinoja)

0500030

Koruza

0500040

Proso (Italijansko proso, Eragrostis tef)

0500050

Oves

0500060

Riž

0500070

Rž

0500080

Sirek

0500090

Pšenica (Pira, tritikala)

0500990

Drugo

0600000

| 6. | ČAJ, KAVA, ZELIŠČNI ČAJI IN KAKAV |
| --- | --- |

6.

0,02 (2)

0610000

| (i) | Čaj (posušeni listi in stebla, fermentirani ali drugače obdelani, Camellia sinensis) |
| --- | --- |

(i)

0620000

| (ii) | Kavna zrna |
| --- | --- |

(ii)

0630000

| (iii) | Zeliščni čaji (sušeni) |
| --- | --- |

(iii)

0631000

| (a) | Cvetovi |
| --- | --- |

(a)

0631010

Cvetovi kamilice

0631020

Cvetovi hibiskusa

0631030

Cvetni listi vrtnice

0631040

Cvetovi jasmina (Bezgov cvet (Sambucus nigra))

0631050

Lipa

0631990

Drugo

0632000

| (b) | Listi |
| --- | --- |

(b)

0632010

Jagodni listi

0632020

Listi rooibos (Listi ginka)

0632030

Mate

0632990

Drugo

0633000

| (c) | Koreni, korenike |
| --- | --- |

(c)

0633010

Zdravilna špajka, baldrijan

0633020

Koren ginsenga

0633990

Drugo

0639000

| (d) | Drugi zeliščni čaji |
| --- | --- |

(d)

0640000

| (iv) | Kakav (fermentirana zrna) |
| --- | --- |

(iv)

0650000

| (v) | Rožičevec |
| --- | --- |

(v)

0700000

| 7. | HMELJ (sušen), vključno s hmeljnim granulatom in nekoncentriranim prahom |
| --- | --- |

7.

0,02 (2)

0800000

| 8. | ZAČIMBE |
| --- | --- |

8.

0,02 (2)

0810000

| (i) | Semena |
| --- | --- |

(i)

0810010

Janež

0810020

Črnika

0810030

Semena zelene (Semena luštrka)

0810040

Semena koriandra

0810050

Semena kumine

0810060

Semena kopra

0810070

Janeževa semena

0810080

Božja rutica

0810090

Muškatni orešek

0810990

Drugo

0820000

| (ii) | Sadje in jagodičevje |
| --- | --- |

(ii)

0820010

Pimet

0820020

Janežev poper (Japonski poper)

0820030

Kumina

0820040

Kardamom

0820050

Brinove jagode

0820060

Poper (črni in beli) (Dolgi poper, lažni (rožnati) poper)

0820070

Stroki vanilijie

0820080

Tamarinda

0820990

Drugo

0830000

| (iii) | Skorja |
| --- | --- |

(iii)

0830010

Cimet (Kitajski cimet (kasija))

0830990

Drugo

0840000

| (iv) | Korenine ali korenike |
| --- | --- |

(iv)

0840010

Sladki koren (likviricija)

0840020

Ingver

0840030

Kurkuma

0840040

Hren

0840990

Drugo

0850000

| (v) | Brsti |
| --- | --- |

(v)

0850010

Dišeči klinčevec

0850020

Kapre

0850990

Drugo

0860000

| (vi) | Cvetni pestiči |
| --- | --- |

(vi)

0860010

Žafran

0860990

Drugo

0870000

| (vii) | Semenski ovoj |
| --- | --- |

(vii)

0870010

Muškatov cvet

0870990

Drugo

0900000

| 9. | SLADKORNE RASTLINE |
| --- | --- |

9.

0900010

Sladkorna pesa (koren)

0,02

0900020

Sladkorni trs

0,01 (2)

0900030

Koren cikorije

0,02

0900990

Drugo

0,01 (2)

1000000

| 10. | PROIZVODI ŽIVALSKEGA IZVORA – KOPENSKIH ŽIVALI |
| --- | --- |

10.

0,01 (2)

1010000

| (i) | Mesopripravki iz mesa, drobovina, kri, živalske maščobe, ki so ohlajeni ali zamrznjeni, nesoljeni, v razsolu, posušeni ali prekajeni, predelani v moko ali v obliki pripravljenega obroka drugi predelani proizvodi, kot so klobase ali iz njih pridobljeni živilski proizvodi |
| --- | --- |

(i)

1011000

| (a) | Prašiči |
| --- | --- |

(a)

1011010

Meso

1011020

Maščoba brez mesa

1011030

Jetra

1011040

Ledvica

1011050

Užitna drobovina

1011990

Drugo

1012000

| (b) | Govedo |
| --- | --- |

(b)

1012010

Meso

1012020

Maščoba

1012030

Jetra

1012040

Ledvica

1012050

Užitna drobovina

1012990

Drugo

1013000

| (c) | Ovca |
| --- | --- |

(c)

1013010

Meso

1013020

Maščoba

1013030

Jetra

1013040

Ledvica

1013050

Užitna drobovina

1013990

Drugo

1014000

| (d) | Koza |
| --- | --- |

(d)

1014010

Meso

1014020

Maščoba

1014030

Jetra

1014040

Ledvica

1014050

Užitna drobovina

1014990

Drugo

1015000

| (e) | Konj, osel, mula ali mezeg |
| --- | --- |

(e)

1015010

Meso

1015020

Maščoba

1015030

Jetra

1015040

Ledvica

1015050

Užitna drobovina

1015990

Drugo

1016000

| (f) | Perutnina, (piščanci, gosi, race, purani, pegatke) noji, golobi |
| --- | --- |

(f)

1016010

Meso

1016020

Maščoba

1016030

Jetra

1016040

Ledvica

1016050

Užitna drobovina

1016990

Drugo

1017000

| (g) | Druge rejne živali (Kunci, kenguruji) |
| --- | --- |

(g)

1017010

Meso

1017020

Maščoba

1017030

Jetra

1017040

Ledvica

1017050

Užitna drobovina

1017990

Drugo

1020000

| (ii) | Mleko ali smetana, nezgoščena, brez dodanega sladkorja ali sladil, maslo in druge maščobe, pridobljene iz mleka, sira ali skute |
| --- | --- |

(ii)

1020010

Govedo

1020020

Ovca

1020030

Koza

1020040

Konj

1020990

Drugo

1030000

| (iii) | Ptičja jajca, sveža ali kuhana jajca brez lupine in jajčni rumenjaki, sveži, sušeni, kuhani v vodi ali sopari, oblikovani, zamrznjeni ali kako drugače konzervirani, z ali brez dodatka sladkorja ali sladil |
| --- | --- |

(iii)

1030010

Piščanci

1030020

Race

1030030

Gosi

1030040

Prepelice

1030990

Drugo

1040000

| (iv) | Med (Matični mleček, cvetni prah) |
| --- | --- |

(iv)

1050000

| (v) | Dvoživke in plazilci (Žabji kraki, krokodili) |
| --- | --- |

(v)

1060000

| (vi) | Polži |
| --- | --- |

(vi)

1070000

| (vii) | Drugi proizvodi iz kopenskih živali |
| --- | --- |

(vii)

Klorantraniliprol (DPX E-2Y45)

| (+) 0213020 | Korenje |
| --- | --- |
| Mejna vrednost ostanka (MRL) velja do 31. decembra 2012, po tem datumu bo veljala 0,02, razen če je uredba ne spremeni.“ |

(+) 0213020

Korenje

Mejna vrednost ostanka (MRL) velja do 31. decembra 2012, po tem datumu bo veljala 0,02, razen če je uredba ne spremeni.“

---

(1)  Za popoln seznam proizvodov rastlinskega in živalskega izvora, za katere veljajo MRL, se je treba skilcevati na Prilogo I.

1

(2)  Označuje spodnjo mejo analitskega določanja.

2

---

| 13.5.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 124/41 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 124/41

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 461/2011

z dne 12. maja 2011

o spremembi Uredbe (EU) št. 397/2010 o določitvi količinske omejitve za izvoz izvenkvotnega sladkorja in izvenkvotne izoglukoze do konca tržnega leta 2010/2011

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1) ter zlasti točke (d) prvega odstavka člena 61 v povezavi s členom 4 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s točko (d) prvega odstavka člena 61 Uredbe (ES) št. 1234/2007 se lahko sladkor, katerega proizvodnja v tržnem letu presega kvoto iz člena 56 navedene uredbe, izvozi le v okviru količinske omejitve, ki jo je treba določiti. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s točko (d) prvega odstavka člena 61 Uredbe (ES) št. 1234/2007 se lahko sladkor, katerega proizvodnja v tržnem letu presega kvoto iz člena 56 navedene uredbe, izvozi le v okviru količinske omejitve, ki jo je treba določiti.

| (2) | Podrobna izvedbena pravila za izvenkvotni izvoz, zlasti v zvezi z izdajo izvoznih dovoljenj, so določena v Uredbi Komisije (ES) št. 951/2006 z dne 30. junija 2006 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 318/2006 glede trgovine s tretjimi državami v sektorju sladkorja (2). Vendar je treba zaradi morebitnih priložnosti na izvoznih trgih določiti količinske omejitve za tržna leta. |
| --- | --- |

(2)

Podrobna izvedbena pravila za izvenkvotni izvoz, zlasti v zvezi z izdajo izvoznih dovoljenj, so določena v Uredbi Komisije (ES) št. 951/2006 z dne 30. junija 2006 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 318/2006 glede trgovine s tretjimi državami v sektorju sladkorja (2). Vendar je treba zaradi morebitnih priložnosti na izvoznih trgih določiti količinske omejitve za tržna leta.

| (3) | Z Uredbo Komisije (EU) št. 397/2010 z dne 7. maja 2010 o določitvi količinske omejitve za izvoz izvenkvotnega sladkorja in izvenkvotne izoglukoze do konca tržnega leta 2010/2011 (3) je bila količinska omejitev izvoza izvenkvotnega sladkorja določena na 650 000 ton. Ta količina se je hitro porabila. Trenutne visoke cene sladkorja pridelovalce spodbujajo, da v letu 2011 posejejo dodatne površine s sladkorno peso. Glede na to, da zgornja meja STO za izvoz v tržnem letu 2010/2011 ni bila v celoti izkoriščena, je primerno povečati količinsko omejitev za izvoz za 700 000 ton, da se lahko izkoristijo vse razpoložljive prodajne možnosti za proizvod. Ta ukrep bo odprl dodatne poslovne priložnosti za sektor sladkorja Unije, vključno s potencialnimi priložnostmi za pridelovalce v povezavi s sedanjimi posevki, in dodatno stabiliziral trg. |
| --- | --- |

(3)

Z Uredbo Komisije (EU) št. 397/2010 z dne 7. maja 2010 o določitvi količinske omejitve za izvoz izvenkvotnega sladkorja in izvenkvotne izoglukoze do konca tržnega leta 2010/2011 (3) je bila količinska omejitev izvoza izvenkvotnega sladkorja določena na 650 000 ton. Ta količina se je hitro porabila. Trenutne visoke cene sladkorja pridelovalce spodbujajo, da v letu 2011 posejejo dodatne površine s sladkorno peso. Glede na to, da zgornja meja STO za izvoz v tržnem letu 2010/2011 ni bila v celoti izkoriščena, je primerno povečati količinsko omejitev za izvoz za 700 000 ton, da se lahko izkoristijo vse razpoložljive prodajne možnosti za proizvod. Ta ukrep bo odprl dodatne poslovne priložnosti za sektor sladkorja Unije, vključno s potencialnimi priložnostmi za pridelovalce v povezavi s sedanjimi posevki, in dodatno stabiliziral trg.

| (4) | Da bodo lahko tržni akterji načrtovali svoje dejavnosti, bo vlaganje zahtevkov za izvozna dovoljenja mogoče od prvega tedna v juliju. Primerno je določiti obdobje veljavnosti teh dovoljenj od 1. septembra 2011 do 31. decembra 2011, da bo ta ukrep zajemal samo sladkor, proizveden v okviru novega septembrskega pridelka. |
| --- | --- |

(4)

Da bodo lahko tržni akterji načrtovali svoje dejavnosti, bo vlaganje zahtevkov za izvozna dovoljenja mogoče od prvega tedna v juliju. Primerno je določiti obdobje veljavnosti teh dovoljenj od 1. septembra 2011 do 31. decembra 2011, da bo ta ukrep zajemal samo sladkor, proizveden v okviru novega septembrskega pridelka.

| (5) | Uredbo (EU) št. 397/2010 je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(5)

Uredbo (EU) št. 397/2010 je zato treba ustrezno spremeniti.

| (6) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov – |
| --- | --- |

(6)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (EU) št. 397/2010 se spremeni:

| 1. | odstavek 1 člena 1 se nadomesti z naslednjim:
  „1.   Za tržno leto 2010/2011, ki traja od 1. oktobra 2010 do 30. septembra 2011, znaša količinska omejitev iz točke (d) prvega odstavka člena 61 Uredbe (ES) št. 1234/2007 za izvoz brez nadomestila izvenkvotnega belega sladkorja, ki spada pod oznako KN 1701 99, 1 350 000 ton.“; |
| --- | --- |

1.

odstavek 1 člena 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.   Za tržno leto 2010/2011, ki traja od 1. oktobra 2010 do 30. septembra 2011, znaša količinska omejitev iz točke (d) prvega odstavka člena 61 Uredbe (ES) št. 1234/2007 za izvoz brez nadomestila izvenkvotnega belega sladkorja, ki spada pod oznako KN 1701 99, 1 350 000 ton.“;

| 2. | vstavi se naslednji člen 2a:
  „Člen 2a
  Ne glede na člen 8a Uredbe (ES) št. 951/2006 izvozna dovoljenja, izdana po 4. juliju 2011 za količine iz člena 1, veljajo od 1. septembra 2011 do 31. decembra 2011.“ |
| --- | --- |

2.

vstavi se naslednji člen 2a:

„Člen 2a

Ne glede na člen 8a Uredbe (ES) št. 951/2006 izvozna dovoljenja, izdana po 4. juliju 2011 za količine iz člena 1, veljajo od 1. septembra 2011 do 31. decembra 2011.“

Člen 2

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 4. julija 2011.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 12. maja 2011

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 178, 1.7.2006, str. 24.

2

(3)  UL L 115, 8.5.2010, str. 26.

3

---

| 13.5.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 124/43 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 124/43

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 462/2011

z dne 12. maja 2011

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1580/2007 z dne 21. decembra 2007 o določitvi izvedbenih pravil za uredbe Sveta (ES) št. 2200/96, (ES) št. 2201/96 in (ES) št. 1182/2007 v sektorju sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 138(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

Uredba (ES) št. 1580/2007 ob uporabi rezultatov večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, v skladu s katerimi Komisija določi pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XV k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 138 Uredbe (ES) št. 1580/2007 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 13. maja 2011.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 12. maja 2011

Za Komisijo V imenu predsednika

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 350, 31.12.2007, str. 1.

2

---

PRILOGA

Pavšalne uvozne vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretjih držav (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | MA | 52,1 |
| TN | 107,9 |
| TR | 72,3 |
| ZZ | 77,4 |
| 0707 00 05 | TR | 108,2 |
| ZZ | 108,2 |
| 0709 90 70 | MA | 86,8 |
| TR | 107,0 |
| ZZ | 96,9 |
| 0709 90 80 | EC | 27,0 |
| ZZ | 27,0 |
| 0805 10 20 | EG | 56,7 |
| IL | 55,0 |
| MA | 47,3 |
| TN | 54,9 |
| TR | 71,5 |
| ZZ | 57,1 |
| 0805 50 10 | TR | 54,8 |
| ZZ | 54,8 |
| 0808 10 80 | AR | 78,7 |
| BR | 70,0 |
| CA | 107,1 |
| CL | 86,9 |
| CN | 95,4 |
| NZ | 120,9 |
| US | 145,0 |
| UY | 54,3 |
| ZA | 85,2 |
| ZZ | 93,7 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretjih držav (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

MA

52,1

TN

107,9

TR

72,3

ZZ

77,4

0707 00 05

TR

108,2

ZZ

108,2

0709 90 70

MA

86,8

TR

107,0

ZZ

96,9

0709 90 80

EC

27,0

ZZ

27,0

0805 10 20

EG

56,7

IL

55,0

MA

47,3

TN

54,9

TR

71,5

ZZ

57,1

0805 50 10

TR

54,8

ZZ

54,8

0808 10 80

AR

78,7

BR

70,0

CA

107,1

CL

86,9

CN

95,4

NZ

120,9

US

145,0

UY

54,3

ZA

85,2

ZZ

93,7

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

| 13.5.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 124/45 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 124/45

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 463/2011

z dne 12. maja 2011

o spremembi reprezentativnih cen in dodatnih uvoznih dajatev za nekatere proizvode v sektorju sladkorja, določenih z Uredbo (EU) št. 867/2010, za tržno leto 2010/11

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 951/2006 z dne 30. junija 2006 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 318/2006 glede trgovine s tretjimi državami v sektorju sladkorja (2) in zlasti drugega stavka drugega pododstavka člena 36(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Reprezentativne cene in dodatne uvozne dajatve za beli in surovi sladkor ter nekatere sirupe za tržno leto 2010/11 so bile določene z Uredbo Komisije (EU) št. 867/2010 (3). Navedene cene in dolžnosti so bile nazadnje spremenjene z Uredbo Komisije (EU) št. 456/2011 (4). |
| --- | --- |

(1)

Reprezentativne cene in dodatne uvozne dajatve za beli in surovi sladkor ter nekatere sirupe za tržno leto 2010/11 so bile določene z Uredbo Komisije (EU) št. 867/2010 (3). Navedene cene in dolžnosti so bile nazadnje spremenjene z Uredbo Komisije (EU) št. 456/2011 (4).

| (2) | Glede na podatke, ki so trenutno na voljo Komisiji, je treba navedene cene in dajatve spremeniti v skladu s pravili in postopki iz Uredbe (ES) št. 951/2006 – |
| --- | --- |

(2)

Glede na podatke, ki so trenutno na voljo Komisiji, je treba navedene cene in dajatve spremeniti v skladu s pravili in postopki iz Uredbe (ES) št. 951/2006 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Reprezentativne cene in dodatne uvozne dajatve za proizvode iz člena 36 Uredbe (ES) št. 951/2006, določene z Uredbo (EU) št. 867/2010 za tržno leto 2010/11, se spremenijo v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 13. maja 2011.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 12. maja 2011

Za Komisijo V imenu predsednika

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 178, 1.7.2006, str. 24.

2

(3)  UL L 259, 1.10.2010, str. 3.

3

(4)  UL L 123, 12.5.2011, str. 70.

4

---

PRILOGA

Spremenjene reprezentativne cene in dodatne uvozne dajatve za beli in surovi sladkor ter proizvode z oznako KN 1702 90 95, ki se uporabljajo od 13. maja 2011

| (EUR) |
| --- |
| Oznaka KN | Reprezentativna cena na 100 kg neto zadevnega proizvoda | Dodatna uvozna dajatev na 100 kg neto zadevnega proizvoda |
| 1701 11 10 (1) | 43,09 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 43,09 | 1,98 |
| 1701 12 10 (1) | 43,09 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 43,09 | 1,68 |
| 1701 91 00 (2) | 41,36 | 5,06 |
| 1701 99 10 (2) | 41,36 | 1,93 |
| 1701 99 90 (2) | 41,36 | 1,93 |
| 1702 90 95 (3) | 0,41 | 0,27 |

(EUR)

Oznaka KN

Reprezentativna cena na 100 kg neto zadevnega proizvoda

Dodatna uvozna dajatev na 100 kg neto zadevnega proizvoda

1701 11 10 (1)

43,09

0,00

1701 11 90 (1)

43,09

1,98

1701 12 10 (1)

43,09

0,00

1701 12 90 (1)

43,09

1,68

1701 91 00 (2)

41,36

5,06

1701 99 10 (2)

41,36

1,93

1701 99 90 (2)

41,36

1,93

1702 90 95 (3)

0,41

0,27

---

(1)  Določitev za standardno kakovost, kot je določena v točki III Priloge IV k Uredbi (ES) št. 1234/2007.

(2)  Določitev za standardno kakovost, kot je določena v točki II Priloge IV k Uredbi (ES) št. 1234/2007.

(3)  Določitev na 1 % vsebnosti saharoze.

---