# Eiropas Savienības L 193/2011

| | ISSN 1725-5112
  doi:10.3000/17255112.L_2011.193.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 193 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 54. sējums2011. gada 23. jūlijs |

ISSN 1725-5112

doi:10.3000/17255112.L_2011.193.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 193

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

54. sējums2011. gada 23. jūlijs

---

| Saturs | | I   Leģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | LĒMUMI |
| | * | Padomes Lēmums Nr. 448/2011/ES (2011. gada 19. jūlijs), ar ko groza Lēmumu 2004/162/EK attiecībā uz precēm, kurām var piemērot atbrīvojumus no ostu nodevām vai to samazinājumus | 1 |

Saturs

I   Leģislatīvi akti

Lappuse

LĒMUMI

*

Padomes Lēmums Nr. 448/2011/ES (2011. gada 19. jūlijs), ar ko groza Lēmumu 2004/162/EK attiecībā uz precēm, kurām var piemērot atbrīvojumus no ostu nodevām vai to samazinājumus

1

| | | II   Neleģislatīvi akti |
| --- | --- | --- |
| | | STARPTAUTISKI NOLĪGUMI |
| | | 2011/449/ES |
| | * | Padomes Lēmums (2011. gada 28. jūnijs) par nostāju, kas Eiropas Savienībai jāieņem Apvienotajā sanitāro un fitosanitāro lietu pārvaldības komitejā, kura izveidota ar Nolīgumu, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Čīles Republiku, no otras puses, attiecībā uz grozījumiem minētā nolīguma IV pielikuma V papildinājuma A punktā (
  1
  ) | 5 |
| | | 2011/450/ES |
| | * | Padomes Lēmums (2011. gada 19. jūlijs) par nostāju, kas Eiropas Savienībai jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma 31. protokolā par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības | 9 |
| | | REGULAS |
| | * | Padomes Regula (ES) Nr. 716/2011 (2011. gada 19. jūlijs), ar ko nosaka anšovu zvejas iespējas Biskajas līcī 2011./2012. gada zvejas sezonā | 11 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 717/2011 (2011. gada 20. jūlijs) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Cornish Pasty (AĢIN)) | 13 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 718/2011 (2011. gada 20. jūlijs), ar ko apstiprina specifikācijas grozījumu, kas nav maznozīmīgs, attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Riviera Ligure (ACVN)) | 15 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 719/2011 (2011. gada 20. jūlijs) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (saucisson de l’Ardèche (AĢIN)) | 17 |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 720/2011 (2011. gada 22. jūlijs), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 272/2009, ar ko papildina vispārējos civilās aviācijas drošības pamatstandartus, attiecībā uz pakāpenisku šķidrumu, aerosolu un gelu pārbaužu uzsākšanu ES lidostās (
  1
  ) | 19 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 721/2011 (2011. gada 22. jūlijs), ar ko nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 22 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 722/2011 (2011. gada 22. jūlijs), ar ko groza ar Regulu (ES) Nr. 867/2010 2010./11. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus dažiem cukura nozares produktiem | 24 |
| | | LĒMUMI |
| | | 2011/451/ES |
| | * | Padomes Lēmums (2011. gada 19. jūlijs), ar ko ieceļ divus Reģionu komitejas locekļus no Slovākijas un četrus locekļu aizstājējus no Slovākijas | 26 |
| | | 2011/452/ES |
| | * | Komisijas Lēmums (2011. gada 23. februāris) par valsts atbalstu C 48/08 (ex NN 61/08), ko Grieķija piešķīrusi uzņēmumam Ellinikos Xrysos SA

  (izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 1006)

   (
  1
  ) | 27 |
| | | 2011/453/ES |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (2011. gada 13. jūlijs), ar ko pieņem dalībvalstu ziņošanas pamatnostādnes, ko tās veic saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/40/ES
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 4947) | 48 |
| | | 2011/454/ES |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (2011. gada 22. jūlijs) par dažiem aizsardzības pasākumiem saistībā ar klasisko cūku mēri Lietuvā
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 5137)

   (
  1
  ) | 50 |
| | | TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM |
| | | 2011/455/ES |
| | * | Kopienas–Šveices Iekšzemes transporta komitejas Lēmums Nr. 1/2011 (2011. gada 10. jūnijs), ar ko piešķir tādas nodevas samazinājumu, kura attiecas uz smago kravas transportlīdzekļu satiksmi saistībā ar pakalpojumiem, ko sniedz emisiju klases EURO II un III transportlīdzekļi, kuri aprīkoti ar sertificētu cieto daļiņu emisiju samazināšanas sistēmu | 52 |

II   Neleģislatīvi akti

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

2011/449/ES

*

Padomes Lēmums (2011. gada 28. jūnijs) par nostāju, kas Eiropas Savienībai jāieņem Apvienotajā sanitāro un fitosanitāro lietu pārvaldības komitejā, kura izveidota ar Nolīgumu, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Čīles Republiku, no otras puses, attiecībā uz grozījumiem minētā nolīguma IV pielikuma V papildinājuma A punktā (
  1
  )

1

5

2011/450/ES

*

Padomes Lēmums (2011. gada 19. jūlijs) par nostāju, kas Eiropas Savienībai jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma 31. protokolā par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības

9

REGULAS

*

Padomes Regula (ES) Nr. 716/2011 (2011. gada 19. jūlijs), ar ko nosaka anšovu zvejas iespējas Biskajas līcī 2011./2012. gada zvejas sezonā

11

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 717/2011 (2011. gada 20. jūlijs) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Cornish Pasty (AĢIN))

Cornish Pasty

13

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 718/2011 (2011. gada 20. jūlijs), ar ko apstiprina specifikācijas grozījumu, kas nav maznozīmīgs, attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Riviera Ligure (ACVN))

Riviera Ligure

15

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 719/2011 (2011. gada 20. jūlijs) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (saucisson de l’Ardèche (AĢIN))

saucisson de l’Ardèche

17

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 720/2011 (2011. gada 22. jūlijs), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 272/2009, ar ko papildina vispārējos civilās aviācijas drošības pamatstandartus, attiecībā uz pakāpenisku šķidrumu, aerosolu un gelu pārbaužu uzsākšanu ES lidostās (
  1
  )

1

19

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 721/2011 (2011. gada 22. jūlijs), ar ko nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

22

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 722/2011 (2011. gada 22. jūlijs), ar ko groza ar Regulu (ES) Nr. 867/2010 2010./11. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus dažiem cukura nozares produktiem

24

LĒMUMI

2011/451/ES

*

Padomes Lēmums (2011. gada 19. jūlijs), ar ko ieceļ divus Reģionu komitejas locekļus no Slovākijas un četrus locekļu aizstājējus no Slovākijas

26

2011/452/ES

*

Komisijas Lēmums (2011. gada 23. februāris) par valsts atbalstu C 48/08 (ex NN 61/08), ko Grieķija piešķīrusi uzņēmumam Ellinikos Xrysos SA

  (izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 1006)

   (
  1
  )

Ellinikos Xrysos SA

(izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 1006)

1

27

2011/453/ES

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (2011. gada 13. jūlijs), ar ko pieņem dalībvalstu ziņošanas pamatnostādnes, ko tās veic saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/40/ES
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 4947)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 4947)

48

2011/454/ES

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (2011. gada 22. jūlijs) par dažiem aizsardzības pasākumiem saistībā ar klasisko cūku mēri Lietuvā
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 5137)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 5137)

1

50

TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM

2011/455/ES

*

Kopienas–Šveices Iekšzemes transporta komitejas Lēmums Nr. 1/2011 (2011. gada 10. jūnijs), ar ko piešķir tādas nodevas samazinājumu, kura attiecas uz smago kravas transportlīdzekļu satiksmi saistībā ar pakalpojumiem, ko sniedz emisiju klases EURO II un III transportlīdzekļi, kuri aprīkoti ar sertificētu cieto daļiņu emisiju samazināšanas sistēmu

EURO

52

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Leģislatīvi akti

LĒMUMI

| 23.7.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 193/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 193/1

---

PADOMES LĒMUMS Nr. 448/2011/ES

(2011. gada 19. jūlijs),

ar ko groza Lēmumu 2004/162/EK attiecībā uz precēm, kurām var piemērot atbrīvojumus no ostu nodevām vai to samazinājumus

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 349. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (1),

saskaņā ar īpašo likumdošanas procedūru,

tā kā:

| (1) | Ar Padomes Lēmumu 2004/162/EK (2004. gada 10. februāris) par ostu nodevām Francijas aizjūras departamentos un par Lēmuma 89/688/EEK spēkā esamības perioda pagarināšanu (2) Francijas iestādēm ir atļauts piemērot atbrīvojumus vai samazinājumus attiecībā uz ostu nodevu nodokli minētā lēmuma pielikumā uzskaitītajām precēm. Maksimālā atļautā nodokļa starpība atkarībā no konkrētās preces un aizjūras departamenta ir 10, 20 vai 30 procentpunkti. |
| --- | --- |

(1)

Ar Padomes Lēmumu 2004/162/EK (2004. gada 10. februāris) par ostu nodevām Francijas aizjūras departamentos un par Lēmuma 89/688/EEK spēkā esamības perioda pagarināšanu (2) Francijas iestādēm ir atļauts piemērot atbrīvojumus vai samazinājumus attiecībā uz ostu nodevu nodokli minētā lēmuma pielikumā uzskaitītajām precēm. Maksimālā atļautā nodokļa starpība atkarībā no konkrētās preces un aizjūras departamenta ir 10, 20 vai 30 procentpunkti.

| (2) | Saskaņā ar Lēmuma 2004/162/EK 4. panta otro daļu Francijas iestādes 2008. gada 31. jūlijā Komisijai iesniedza ziņojumu par minētajā lēmumā paredzēto nodokļu politikas pasākumu piemērošanu. 2008. gada 22. decembrī tika iesniegta papildu informācija, un pēc Komisijas 2009. gada 15. aprīļa pieprasījuma 2010. gada 16. aprīlī tai tika iesniegta papildu informācija. Francijas iestāžu ziņojumā ir ietverts lūgums attiecībā uz Franču Gviānu pielāgot sarakstu ar precēm, kurām var piemērot atšķirīgas nodokļa likmes. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Lēmuma 2004/162/EK 4. panta otro daļu Francijas iestādes 2008. gada 31. jūlijā Komisijai iesniedza ziņojumu par minētajā lēmumā paredzēto nodokļu politikas pasākumu piemērošanu. 2008. gada 22. decembrī tika iesniegta papildu informācija, un pēc Komisijas 2009. gada 15. aprīļa pieprasījuma 2010. gada 16. aprīlī tai tika iesniegta papildu informācija. Francijas iestāžu ziņojumā ir ietverts lūgums attiecībā uz Franču Gviānu pielāgot sarakstu ar precēm, kurām var piemērot atšķirīgas nodokļa likmes.

| (3) | Pamatojoties uz Francijas iestāžu ziņojumu, Komisija Padomei iesniedza Lēmuma 2004/162/EK 4. panta trešajā daļā paredzēto ziņojumu, kā arī priekšlikumu minētā lēmuma grozījumiem. Priekšlikumi attiecas vai nu uz četriem aizjūras departamentiem, vai konkrēti uz Franču Gviānu. |
| --- | --- |

(3)

Pamatojoties uz Francijas iestāžu ziņojumu, Komisija Padomei iesniedza Lēmuma 2004/162/EK 4. panta trešajā daļā paredzēto ziņojumu, kā arī priekšlikumu minētā lēmuma grozījumiem. Priekšlikumi attiecas vai nu uz četriem aizjūras departamentiem, vai konkrēti uz Franču Gviānu.

| (4) | Pirmkārt, būtu jākonstatē, ka dažas preces vairs netiek ražotas uz vietas attiecīgajā aizjūras departamentā, savukārt dažām citām precēm Francijas iestādes vairs nepiemēro atšķirīgas nodokļa likmes, jo minēto vietējo ražojumu cena tagad ir līdzvērtīga ārpus aizjūras departamentiem ražoto preču cenai. Līdz ar to minētās preces būtu jāsvītro no Lēmuma 2004/162/EK pielikumā iekļautajiem sarakstiem. Attiecībā uz Gvadelupu tas attiecas uz margarīnu (prece 1517 10 (3) un oļiem, granti utt. (prece 2517 10). Attiecībā uz Martiniku tas attiecas uz pretaizsalšanas līdzekļiem un gataviem atkausēšanas šķidrumiem (prece 3820), margarīnu (prece 1517 10) un dažām skābēm (prece 2811). Visbeidzot, attiecībā uz Reinjonu tas attiecas uz sojas pupu eļļu (prece 1507 90), dažām olīveļļām (prece 1510 00 90), dažiem ķīmijas produktiem (preces 2828 10 00 un 2828 90 00) un dažām fotoprecēm (prece 3705 10 00). |
| --- | --- |

(4)

Pirmkārt, būtu jākonstatē, ka dažas preces vairs netiek ražotas uz vietas attiecīgajā aizjūras departamentā, savukārt dažām citām precēm Francijas iestādes vairs nepiemēro atšķirīgas nodokļa likmes, jo minēto vietējo ražojumu cena tagad ir līdzvērtīga ārpus aizjūras departamentiem ražoto preču cenai. Līdz ar to minētās preces būtu jāsvītro no Lēmuma 2004/162/EK pielikumā iekļautajiem sarakstiem. Attiecībā uz Gvadelupu tas attiecas uz margarīnu (prece 1517 10 (3) un oļiem, granti utt. (prece 2517 10). Attiecībā uz Martiniku tas attiecas uz pretaizsalšanas līdzekļiem un gataviem atkausēšanas šķidrumiem (prece 3820), margarīnu (prece 1517 10) un dažām skābēm (prece 2811). Visbeidzot, attiecībā uz Reinjonu tas attiecas uz sojas pupu eļļu (prece 1507 90), dažām olīveļļām (prece 1510 00 90), dažiem ķīmijas produktiem (preces 2828 10 00 un 2828 90 00) un dažām fotoprecēm (prece 3705 10 00).

| (5) | Otrkārt, jākonstatē, ka dažām precēm piemērotā faktiskā nodokļa starpība ir ievērojami mazāka par atļauto maksimālo starpību. Līdz ar to šīm precēm atļautā maksimālā starpība būtu jāsamazina, jo nav konkrētu iemeslu, kas vedinātu domāt, ka tuvākajā laikā būtu nepieciešams palielināt pašreizējo nodokļa starpību. Attiecībā uz Gvadelupu tas attiecas uz dažu veidu gaļu (prece 0210), dažu veidu dārzeņiem (preces 0702, 0705, 0706 10 00, 0707 00, 0709 60 un 0709 90), dažu veidu lopbarību (prece 2309), dažu veidu krāsām (preces 3208, 3209 un 3210), dažu veidu abrazīviem (prece 6805) un dažu veidu briļļu stikliem (prece 7015 10 00). Attiecībā uz Franču Gviānu tas attiecas uz dažu veidu rīsiem (prece 1006 20). Attiecībā uz Martiniku tas attiecas uz dažu veidu graudaugiem (prece 1008 90 90), dažu veidu miltiem (prece 1102) un oļiem, granti utt. (prece 2517 10). |
| --- | --- |

(5)

Otrkārt, jākonstatē, ka dažām precēm piemērotā faktiskā nodokļa starpība ir ievērojami mazāka par atļauto maksimālo starpību. Līdz ar to šīm precēm atļautā maksimālā starpība būtu jāsamazina, jo nav konkrētu iemeslu, kas vedinātu domāt, ka tuvākajā laikā būtu nepieciešams palielināt pašreizējo nodokļa starpību. Attiecībā uz Gvadelupu tas attiecas uz dažu veidu gaļu (prece 0210), dažu veidu dārzeņiem (preces 0702, 0705, 0706 10 00, 0707 00, 0709 60 un 0709 90), dažu veidu lopbarību (prece 2309), dažu veidu krāsām (preces 3208, 3209 un 3210), dažu veidu abrazīviem (prece 6805) un dažu veidu briļļu stikliem (prece 7015 10 00). Attiecībā uz Franču Gviānu tas attiecas uz dažu veidu rīsiem (prece 1006 20). Attiecībā uz Martiniku tas attiecas uz dažu veidu graudaugiem (prece 1008 90 90), dažu veidu miltiem (prece 1102) un oļiem, granti utt. (prece 2517 10).

| (6) | Treškārt, jākonstatē, ka dažos gadījumos vietējā ražojuma preces nešķiet mazāk konkurētspējīgas nekā preces, kas ievestas no teritorijām ārpus aizjūras departamentiem. Tas attiecas uz precēm, kas pašlaik ir iekļautas Lēmuma 2004/162/EK pielikuma A daļā, kuru ražošanas apjoms attiecīgajā aizjūras departamentā ir ievērojams un attiecībā uz kurām, kaut arī piemērotā nodokļu starpība ir neliela, pēdējos trīs analizētajos gados nav konstatēts līdzvērtīgu preču imports. Līdz ar to šīs preces būtu jāsvītro no Lēmuma 2004/162/EK pielikumā iekļautajiem sarakstiem. Attiecībā uz Gvadelupu tas attiecas uz dažu veidu pārtikas rūpniecības atliekām (prece 2302). Attiecībā uz Reinjonu tas attiecas uz koksnes celulozes ražošanas atsārmiem (prece 3804 00). |
| --- | --- |

(6)

Treškārt, jākonstatē, ka dažos gadījumos vietējā ražojuma preces nešķiet mazāk konkurētspējīgas nekā preces, kas ievestas no teritorijām ārpus aizjūras departamentiem. Tas attiecas uz precēm, kas pašlaik ir iekļautas Lēmuma 2004/162/EK pielikuma A daļā, kuru ražošanas apjoms attiecīgajā aizjūras departamentā ir ievērojams un attiecībā uz kurām, kaut arī piemērotā nodokļu starpība ir neliela, pēdējos trīs analizētajos gados nav konstatēts līdzvērtīgu preču imports. Līdz ar to šīs preces būtu jāsvītro no Lēmuma 2004/162/EK pielikumā iekļautajiem sarakstiem. Attiecībā uz Gvadelupu tas attiecas uz dažu veidu pārtikas rūpniecības atliekām (prece 2302). Attiecībā uz Reinjonu tas attiecas uz koksnes celulozes ražošanas atsārmiem (prece 3804 00).

| (7) | Pielāgojumi, kas attiecas vienīgi uz Franču Gviānu, proti, jaunu preču iekļaušana un atļautās starpības palielināšana dažām precēm, katrā konkrētā gadījumā ir pamatoti, ņemot vērā vietējā ražojuma preču augstākas izmaksas salīdzinājumā ar līdzvērtīgām ievestām precēm, kuras ražotas Eiropas teritorijā Savienībā. |
| --- | --- |

(7)

Pielāgojumi, kas attiecas vienīgi uz Franču Gviānu, proti, jaunu preču iekļaušana un atļautās starpības palielināšana dažām precēm, katrā konkrētā gadījumā ir pamatoti, ņemot vērā vietējā ražojuma preču augstākas izmaksas salīdzinājumā ar līdzvērtīgām ievestām precēm, kuras ražotas Eiropas teritorijā Savienībā.

| (8) | Pielāgojumi, kas saistībā ar šiem aspektiem ir jāveic attiecībā uz Franču Gviānu, galvenokārt paredz iekļaut Lēmuma 2004/162/EK pielikumā iekļautajos sarakstos preces, kuras jau 2004. gadā tika ražotas uz vietas un par kurām 2004. gadā nebija izteikts lūgums iekļaut tās to preču sarakstā, kurām var piemērot atšķirīgas nodokļa likmes. |
| --- | --- |

(8)

Pielāgojumi, kas saistībā ar šiem aspektiem ir jāveic attiecībā uz Franču Gviānu, galvenokārt paredz iekļaut Lēmuma 2004/162/EK pielikumā iekļautajos sarakstos preces, kuras jau 2004. gadā tika ražotas uz vietas un par kurām 2004. gadā nebija izteikts lūgums iekļaut tās to preču sarakstā, kurām var piemērot atšķirīgas nodokļa likmes.

| (9) | Tādējādi lauksaimniecības, zivsaimniecības un lauksaimniecības pārtikas rūpniecības nozarē preces, kas jāiekļauj Lēmuma 2004/162/EK pielikumā iekļautajos sarakstos, ir dažu veidu gaļa (preces 0201, 0202, 0203, 0204, 0208 un 0210), dažu veidu zivis (preces 0304 un 0305), daži gaļas izstrādājumi (preces 1601 un 1602), dažu veidu cukurs (prece 1702), daži maizes un konditorejas izstrādājumi (prece 1905), dažu veidu konservēti dārzeņi vai augļi (preces 2001 un 2006), ievārījumi (prece 2007), dažu veidu mērces (prece 2103), saldējums un cits pārtikas ledus (prece 2105), daži citu veidu pārtikas izstrādājumi (prece 2106) un dažu veidu liķieri un citi dzērieni uz ruma bāzes (preces 2208 70 un 2208 90). |
| --- | --- |

(9)

Tādējādi lauksaimniecības, zivsaimniecības un lauksaimniecības pārtikas rūpniecības nozarē preces, kas jāiekļauj Lēmuma 2004/162/EK pielikumā iekļautajos sarakstos, ir dažu veidu gaļa (preces 0201, 0202, 0203, 0204, 0208 un 0210), dažu veidu zivis (preces 0304 un 0305), daži gaļas izstrādājumi (preces 1601 un 1602), dažu veidu cukurs (prece 1702), daži maizes un konditorejas izstrādājumi (prece 1905), dažu veidu konservēti dārzeņi vai augļi (preces 2001 un 2006), ievārījumi (prece 2007), dažu veidu mērces (prece 2103), saldējums un cits pārtikas ledus (prece 2105), daži citu veidu pārtikas izstrādājumi (prece 2106) un dažu veidu liķieri un citi dzērieni uz ruma bāzes (preces 2208 70 un 2208 90).

| (10) | Mājokļu un būvniecības nozarē attiecīgās preces ir dažas plastmasas preces (preces 3919 un 3926), daži cementa, betona vai mākslīgā akmens izstrādājumi (prece 6810 19) un daži dzelzs izstrādājumi (preces 7210, 7214 20, 7216, 7217 90 90, 7309, 7310 un 7314). |
| --- | --- |

(10)

Mājokļu un būvniecības nozarē attiecīgās preces ir dažas plastmasas preces (preces 3919 un 3926), daži cementa, betona vai mākslīgā akmens izstrādājumi (prece 6810 19) un daži dzelzs izstrādājumi (preces 7210, 7214 20, 7216, 7217 90 90, 7309, 7310 un 7314).

| (11) | Meža izmantošanas un dažādu preču nozarē attiecīgās preces ir dažādi kokmateriāli un galdniecības izstrādājumi (preces 4403 99 95, 4407 22, 4407 99 96, 4409 29 91, 4409 29 99, 4418 (izņemot apakšpozīcijas 4418 10 50, 4418 20 50, 4418 71, 4418 72 un 4418 79)), dažu veidu mēbeles (preces 9403 40 10 un 9406, izņemot apakšpozīciju 9406 00 31), dažu veidu iespieddarbi (preces 4910 un 4911) un dažu veidu apģērbi (preces 6109, 6205 un 6206). |
| --- | --- |

(11)

Meža izmantošanas un dažādu preču nozarē attiecīgās preces ir dažādi kokmateriāli un galdniecības izstrādājumi (preces 4403 99 95, 4407 22, 4407 99 96, 4409 29 91, 4409 29 99, 4418 (izņemot apakšpozīcijas 4418 10 50, 4418 20 50, 4418 71, 4418 72 un 4418 79)), dažu veidu mēbeles (preces 9403 40 10 un 9406, izņemot apakšpozīciju 9406 00 31), dažu veidu iespieddarbi (preces 4910 un 4911) un dažu veidu apģērbi (preces 6109, 6205 un 6206).

| (12) | Attiecībā uz dažām precēm, kas jau ir iekļautas Lēmuma 2004/162/EK pielikumā iekļautajos sarakstos, attiecībā uz Franču Gviānu konkrētā maksimālā starpība būtu vai nu jāattiecina uz kombinētās nomenklatūras apakšpozīcijām, uz kurām tā pašlaik neattiecas, vai tā būtu jāpalielina, vai arī jāveic abas darbības. |
| --- | --- |

(12)

Attiecībā uz dažām precēm, kas jau ir iekļautas Lēmuma 2004/162/EK pielikumā iekļautajos sarakstos, attiecībā uz Franču Gviānu konkrētā maksimālā starpība būtu vai nu jāattiecina uz kombinētās nomenklatūras apakšpozīcijām, uz kurām tā pašlaik neattiecas, vai tā būtu jāpalielina, vai arī jāveic abas darbības.

| (13) | Tādējādi to preču C sarakstā, kurām var piemērot nodokļa starpību 30 procentpunktu apmērā, būtu jāietver visas augļu sulas (prece 2009), visi minerālūdeņi ar cukura vai citu saldinātāju piedevu vai aromatizēti (prece 2202) un visi plastmasas izstrādājumi preču pārvadāšanai vai iepakošanai (prece 3923), turpretim no to preču B saraksta, kurām pašlaik ir atļauta nodokļa starpība 20 procentpunktu apmērā, būtu jāsvītro pozīcijas 2009 80 augļu sulas, pozīcijas 2202 10 minerālūdeņi un plastmasas izstrādājumi preču pārvadāšanai vai iepakošanai (prece 3923). |
| --- | --- |

(13)

Tādējādi to preču C sarakstā, kurām var piemērot nodokļa starpību 30 procentpunktu apmērā, būtu jāietver visas augļu sulas (prece 2009), visi minerālūdeņi ar cukura vai citu saldinātāju piedevu vai aromatizēti (prece 2202) un visi plastmasas izstrādājumi preču pārvadāšanai vai iepakošanai (prece 3923), turpretim no to preču B saraksta, kurām pašlaik ir atļauta nodokļa starpība 20 procentpunktu apmērā, būtu jāsvītro pozīcijas 2009 80 augļu sulas, pozīcijas 2202 10 minerālūdeņi un plastmasas izstrādājumi preču pārvadāšanai vai iepakošanai (prece 3923).

| (14) | Attiecībā uz cementu B sarakstā (preces, kurām var piemērot nodokļa starpību 20 procentpunktu apmērā) baltais cements (prece 2523 21 00) būtu jāaizstāj ar citādu portlandcementu (prece 2523 29). Attiecībā uz metālkonstrukcijām un to daļām no dzelzs vai tērauda nodokļa starpība 20 procentpunktu apmērā būtu jāpiemēro visām pozīcijas 7308 precēm un nevis tikai tām, kas ietilpst apakšpozīcijā 7308 90, kā tas ir pašlaik. Visbeidzot, attiecībā uz alumīnija konstrukcijām nodokļa starpība 20 procentpunktu apmērā būtu jāpiemēro visām pozīcijas 7610 precēm un nevis tikai tām, kas ietilpst apakšpozīcijā 7610 90, kā tas ir pašlaik. Tas dotu iespēju šo nodokļa starpību piemērot arī pozīcijā 7610 10 iekļautajām durvīm, logiem un to aplodām un durvju sliekšņiem. |
| --- | --- |

(14)

Attiecībā uz cementu B sarakstā (preces, kurām var piemērot nodokļa starpību 20 procentpunktu apmērā) baltais cements (prece 2523 21 00) būtu jāaizstāj ar citādu portlandcementu (prece 2523 29). Attiecībā uz metālkonstrukcijām un to daļām no dzelzs vai tērauda nodokļa starpība 20 procentpunktu apmērā būtu jāpiemēro visām pozīcijas 7308 precēm un nevis tikai tām, kas ietilpst apakšpozīcijā 7308 90, kā tas ir pašlaik. Visbeidzot, attiecībā uz alumīnija konstrukcijām nodokļa starpība 20 procentpunktu apmērā būtu jāpiemēro visām pozīcijas 7610 precēm un nevis tikai tām, kas ietilpst apakšpozīcijā 7610 90, kā tas ir pašlaik. Tas dotu iespēju šo nodokļa starpību piemērot arī pozīcijā 7610 10 iekļautajām durvīm, logiem un to aplodām un durvju sliekšņiem.

| (15) | Visbeidzot, joprojām attiecībā uz Franču Gviānu sarakstos ar precēm, kurām var piemērot atšķirīgas nodokļa likmes, būtu jāiekļauj trīs preces, kuras vēl netiek ražotas uz vietas, bet par kurām ir konkrēti projekti tuvākajā laikā sākt ražošanu. Attiecīgās preces ir piens (prece 0401), minerālūdens (prece 2201) un daži akmens vai citu minerālu izstrādājumi (prece 6815). |
| --- | --- |

(15)

Visbeidzot, joprojām attiecībā uz Franču Gviānu sarakstos ar precēm, kurām var piemērot atšķirīgas nodokļa likmes, būtu jāiekļauj trīs preces, kuras vēl netiek ražotas uz vietas, bet par kurām ir konkrēti projekti tuvākajā laikā sākt ražošanu. Attiecīgās preces ir piens (prece 0401), minerālūdens (prece 2201) un daži akmens vai citu minerālu izstrādājumi (prece 6815).

| (16) | Tāpēc attiecīgi būtu jāgroza Lēmums 2004/162/EK, |
| --- | --- |

(16)

Tāpēc attiecīgi būtu jāgroza Lēmums 2004/162/EK,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmuma 2004/162/EK pielikumu groza saskaņā ar šā lēmuma pielikumu.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2012. gada 1. februāra.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts Francijas Republikai.

Briselē, 2011. gada 19. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

M. SAWICKI

---

(1)  2011. gada 5. jūnija atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

1

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  OV L 52, 21.2.2004., 64. lpp.

2

(3)  Saskaņā ar kopējā muitas tarifa nomenklatūras klasifikāciju.

3

---

PIELIKUMS

Lēmuma 2004/162/EK pielikumu groza šādi:

| 1) | pielikuma A daļu groza šādi:






  a) | minētās daļas 1. punktā iekļauj šādas preces: “0210, 0702, 0705, 0706 10 00, 0707 00, 0709 60, 0709 90, 2309, 6805” un svītro preci “2302”; |
| --- | --- | --- |

1)

pielikuma A daļu groza šādi:

a)

minētās daļas 1. punktā iekļauj šādas preces: “0210, 0702, 0705, 0706 10 00, 0707 00, 0709 60, 0709 90, 2309, 6805” un svītro preci “2302”;

| b) | minētās daļas 2. punktā iekļauj šādas preces: “1006 20, 2201”; |
| --- | --- |

b)

minētās daļas 2. punktā iekļauj šādas preces: “1006 20, 2201”;

| c) | minētās daļas 3. punktā iekļauj šādas preces: “1008 90 90, 1102, 2517 10” un svītro preci “2811”; |
| --- | --- |

c)

minētās daļas 3. punktā iekļauj šādas preces: “1008 90 90, 1102, 2517 10” un svītro preci “2811”;

| d) | no minētās daļas 4. punkta svītro šādas preces: “3705 10 00, 3804 00”; |
| --- | --- |

d)

no minētās daļas 4. punkta svītro šādas preces: “3705 10 00, 3804 00”;

| 2) | pielikuma B daļu groza šādi:






  a) | minētās daļas 1. punktā iekļauj šādas preces: “3208, 3209, 3210, 7015 10 00” un svītro šādas preces: “0210, 0702, 0705, 0706 10 00, 0707 00, 0709 60, 0709 90, 2309, 6805”; |
| --- | --- | --- |

2)

pielikuma B daļu groza šādi:

a)

minētās daļas 1. punktā iekļauj šādas preces: “3208, 3209, 3210, 7015 10 00” un svītro šādas preces: “0210, 0702, 0705, 0706 10 00, 0707 00, 0709 60, 0709 90, 2309, 6805”;

| b) | minētās daļas 2. punktā iekļauj šādas preces: “0201, 0202, 0203, 0204, 0208, 0210, 0304, 0305, 0401, 1905, 2105, 2523 29, 3919, 3926, 4910, 4911, 6109, 6205, 6206, 6810 19, 6815, 7210, 7214 20, 7216, 7217 90 90, 7308, 7309, 7310, 7314, 7610” un svītro šādas preces: “1006 20, 2009 80, 2202 10, 2523 21 00, 3923, 7308 90, 7610 90”; |
| --- | --- |

b)

minētās daļas 2. punktā iekļauj šādas preces: “0201, 0202, 0203, 0204, 0208, 0210, 0304, 0305, 0401, 1905, 2105, 2523 29, 3919, 3926, 4910, 4911, 6109, 6205, 6206, 6810 19, 6815, 7210, 7214 20, 7216, 7217 90 90, 7308, 7309, 7310, 7314, 7610” un svītro šādas preces: “1006 20, 2009 80, 2202 10, 2523 21 00, 3923, 7308 90, 7610 90”;

| c) | minētās daļas 3. punktā svītro šādas preces: “1008 90 90, 1102, 3820, izņemot 3820 00 00”; |
| --- | --- |

c)

minētās daļas 3. punktā svītro šādas preces: “1008 90 90, 1102, 3820, izņemot 3820 00 00”;

| d) | minētās daļas 4. punktā svītro šādas preces: “1507 90, 1510 00 90, 2828 10 00, 2828 90 00”; |
| --- | --- |

d)

minētās daļas 4. punktā svītro šādas preces: “1507 90, 1510 00 90, 2828 10 00, 2828 90 00”;

| 3) | pielikuma C daļu groza šādi:






  a) | minētās daļas 1. punktā svītro šādas preces: “1517 10, 2517 10, 3208, 3209, 3210, 7015 10 00”; |
| --- | --- | --- |

3)

pielikuma C daļu groza šādi:

a)

minētās daļas 1. punktā svītro šādas preces: “1517 10, 2517 10, 3208, 3209, 3210, 7015 10 00”;

| b) | minētās daļas 2. punktā iekļauj šādas preces: “1601, 1602, 1702, 2001, 2006, 2007, 2009, 2103, 2106, 2202, 2208 70 (1), 2208 90 (1), 3923, 4403 99 95, 4407 22, 4407 99 96, 4409 29 91, 4409 29 99, 4418, izņemot 4418 10 50, 4418 20 50, 4418 71, 4418 72 un 4418 79, 9403 40 10, 9406, izņemot 9406 00 31” |
| --- | --- |

b)

minētās daļas 2. punktā iekļauj šādas preces: “1601, 1602, 1702, 2001, 2006, 2007, 2009, 2103, 2106, 2202, 2208 70 (1), 2208 90 (1), 3923, 4403 99 95, 4407 22, 4407 99 96, 4409 29 91, 4409 29 99, 4418, izņemot 4418 10 50, 4418 20 50, 4418 71, 4418 72 un 4418 79, 9403 40 10, 9406, izņemot 9406 00 31”

| c) | minētās daļas 3. punktā svītro šādas preces: “1517 10, 2517 10”. |
| --- | --- |

c)

minētās daļas 3. punktā svītro šādas preces: “1517 10, 2517 10”.

---

(1)  Vienīgi pozīcijas 2208 40 preces uz ruma bāzes.

---

II Neleģislatīvi akti

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

| 23.7.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 193/5 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 193/5

---

PADOMES LĒMUMS

(2011. gada 28. jūnijs)

par nostāju, kas Eiropas Savienībai jāieņem Apvienotajā sanitāro un fitosanitāro lietu pārvaldības komitejā, kura izveidota ar Nolīgumu, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Čīles Republiku, no otras puses, attiecībā uz grozījumiem minētā nolīguma IV pielikuma V papildinājuma A punktā

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2011/449/ES)

EIROPAS SAVIENIBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 168. panta 4. punkta b) apakšpunktu saistībā ar tā 218. panta 9. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Ar Lēmumu 2005/269/EK (1) Padome Kopienas vārdā apstiprināja Nolīguma noslēgšanu, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Čīles Republiku, no otras puses (turpmāk “asociācijas nolīgums”). |
| --- | --- |

(1)

Ar Lēmumu 2005/269/EK (1) Padome Kopienas vārdā apstiprināja Nolīguma noslēgšanu, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Čīles Republiku, no otras puses (turpmāk “asociācijas nolīgums”).

| (2) | Asociācijas nolīguma IV pielikumā ir ietverts nolīgums par sanitāriem un fitosanitāriem (SPS) pasākumiem, ko piemēro dzīvnieku un dzīvnieku produktu, augu, augu produktu un citu preču tirdzniecībā un dzīvnieku labturībā (turpmāk “ES un Čīles SPS nolīgums”). |
| --- | --- |

(2)

Asociācijas nolīguma IV pielikumā ir ietverts nolīgums par sanitāriem un fitosanitāriem (SPS) pasākumiem, ko piemēro dzīvnieku un dzīvnieku produktu, augu, augu produktu un citu preču tirdzniecībā un dzīvnieku labturībā (turpmāk “ES un Čīles SPS nolīgums”).

| (3) | Saskaņā ar ES un Čīles SPS nolīguma 16. panta 2. punkta c) apakšpunktu Apvienotā sanitāro un fitosanitāro lietu pārvaldības komiteja (turpmāk “Apvienotā pārvaldības komiteja”), kas izveidota ar asociācijas nolīguma 89. panta 3. punktu, ir tiesīga, pieņemot lēmumu, mainīt ES un Čīles SPS nolīguma I līdz XII papildinājumu. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar ES un Čīles SPS nolīguma 16. panta 2. punkta c) apakšpunktu Apvienotā sanitāro un fitosanitāro lietu pārvaldības komiteja (turpmāk “Apvienotā pārvaldības komiteja”), kas izveidota ar asociācijas nolīguma 89. panta 3. punktu, ir tiesīga, pieņemot lēmumu, mainīt ES un Čīles SPS nolīguma I līdz XII papildinājumu.

| (4) | ES un Čīles SPS nolīguma V papildinājuma A punktā būtu jāiekļauj prioritārās nozares un apakšnozares, attiecībā uz kurām var atzīt līdzvērtību, to prioritārajā secībā. |
| --- | --- |

(4)

ES un Čīles SPS nolīguma V papildinājuma A punktā būtu jāiekļauj prioritārās nozares un apakšnozares, attiecībā uz kurām var atzīt līdzvērtību, to prioritārajā secībā.

| (5) | Čīles Republika vēlētos piemērot gliemenēm apstrādi, kas nav paredzēta attiecīgajos ES tiesību aktos. |
| --- | --- |

(5)

Čīles Republika vēlētos piemērot gliemenēm apstrādi, kas nav paredzēta attiecīgajos ES tiesību aktos.

| (6) | Lai novērtētu, vai, veicot ierosināto apstrādi, tiktu nodrošināts tāds pats patērētāju aizsardzības līmenis kā veicot Savienības tiesību aktos paredzēto apstrādi, ir jāizvērtē abu apstrādes veidu līdzvērtība. |
| --- | --- |

(6)

Lai novērtētu, vai, veicot ierosināto apstrādi, tiktu nodrošināts tāds pats patērētāju aizsardzības līmenis kā veicot Savienības tiesību aktos paredzēto apstrādi, ir jāizvērtē abu apstrādes veidu līdzvērtība.

| (7) | ES un Čīles SPS nolīguma 7. panta 4. punkta otrajā daļā ir noteikts, ka ir jāveic izmaiņas ES un Čīles SPS nolīguma V papildinājuma A punktā, lai noteiktu prioritārās nozares un apakšnozares, pirms tiek sāktas konsultācijas par līdzvērtības izvērtēšanu. Tādēļ minētā papildinājuma prioritāšu sarakstā būtu jāiekļauj nozare “zivsaimniecības produkti” un tās apakšnozare “gliemenes”. |
| --- | --- |

(7)

ES un Čīles SPS nolīguma 7. panta 4. punkta otrajā daļā ir noteikts, ka ir jāveic izmaiņas ES un Čīles SPS nolīguma V papildinājuma A punktā, lai noteiktu prioritārās nozares un apakšnozares, pirms tiek sāktas konsultācijas par līdzvērtības izvērtēšanu. Tādēļ minētā papildinājuma prioritāšu sarakstā būtu jāiekļauj nozare “zivsaimniecības produkti” un tās apakšnozare “gliemenes”.

| (8) | Tāpēc Savienībai būtu jāieņem nostāja, kas izklāstīta šim lēmumam pievienotajā Apvienotajā pārvaldības komitejas lēmuma projektā attiecībā uz grozījumiem asociācijas nolīguma IV pielikuma V papildinājuma A punktā, |
| --- | --- |

(8)

Tāpēc Savienībai būtu jāieņem nostāja, kas izklāstīta šim lēmumam pievienotajā Apvienotajā pārvaldības komitejas lēmuma projektā attiecībā uz grozījumiem asociācijas nolīguma IV pielikuma V papildinājuma A punktā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Nostāja, kas Savienībai jāieņem Apvienotajā sanitāro un fitosanitāro lietu pārvaldības komitejā (turpmāk “Apvienotā pārvaldības komiteja”), kura izveidota ar Nolīgumu, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Čīles Republiku, no otras puses, attiecībā uz grozījumiem ES un Čīles SPS nolīguma V papildinājuma A punktā, pamatojas uz Apvienotās pārvaldības komitejas lēmuma projektu, kas pievienots šim lēmumam.

2. pants

Apvienotās pārvaldības komitejas lēmumu par grozījumiem ES un Čīles SPS nolīguma V papildinājuma A punktā tūlīt pēc tā pieņemšanas publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Luksemburgā, 2011. gada 28. jūnijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

FAZEKAS S.

---

(1)  Padomes Lēmums 2005/269/EK (2005. gada 28. februāris), lai noslēgtu Nolīgumu, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Čīles Republiku, no otras puses (OV L 84, 2.4.2005., 19. lpp.).

1

---

PROJEKTS

LĒMUMS Nr. .../2011, KO PIEŅĒMUSI APVIENOTĀ SANITĀRO UN FITOSANITĀRO LIETU PĀRVALDĪBAS KOMITEJA, KURA IZVEIDOTA SASKAŅĀ AR NOLĪGUMU STARP EIROPAS KOPIENU UN ČĪLES REPUBLIKU PAR SANITĀRAJIEM UN FITOSANITĀRAJIEM PASĀKUMIEM, KO PIEMĒRO DZĪVNIEKU UN DZĪVNIEKU PRODUKTU, AUGU, AUGU PRODUKTU UN CITU PREČU TIRDZNIECĪBĀ UN DZĪVNIEKU LABTURĪBĀ

(... gada ...),

ar ko groza nolīguma IV pielikuma V papildinājuma A punktu

APVIENOTĀ PĀRVALDĪBAS KOMITEJA,

ņemot vērā Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm un Čīles Republiku par sanitārajiem un fitosanitārajiem pasākumiem, ko piemēro dzīvnieku un dzīvnieku produktu, augu, augu produktu un citu preču tirdzniecībā un dzīvnieku labturībā (turpmāk ES un Čīles SPS nolīgums), un jo īpaši tā 7. panta 4. punkta otro daļu,

tā kā:

| (1) | ES un Čīles SPS nolīguma 7. panta 1. punktā ir noteikts, ka līdzvērtību var atzīt attiecībā uz atsevišķu pasākumu un/vai pasākumu grupu un/vai nozarē vai apakšnozarē piemērojamām sistēmām. |
| --- | --- |

(1)

ES un Čīles SPS nolīguma 7. panta 1. punktā ir noteikts, ka līdzvērtību var atzīt attiecībā uz atsevišķu pasākumu un/vai pasākumu grupu un/vai nozarē vai apakšnozarē piemērojamām sistēmām.

| (2) | ES un Čīles SPS nolīguma 7. panta 4. punktā ir paredzēts, ka V papildinājuma A punktā prioritārā secībā jāiekļauj nozares un apakšnozares, attiecībā uz kurām var sākt līdzvērtības atzīšanu. |
| --- | --- |

(2)

ES un Čīles SPS nolīguma 7. panta 4. punktā ir paredzēts, ka V papildinājuma A punktā prioritārā secībā jāiekļauj nozares un apakšnozares, attiecībā uz kurām var sākt līdzvērtības atzīšanu.

| (3) | Čīles Republika izteica interesi iekļaut gliemenes kā zivsaimniecības produktu nozares apakšnozari V papildinājuma A punktā kā prioritāro nozari, lai sāktu tām piemēroto pasākumu līdzvērtības izvērtēšanu. |
| --- | --- |

(3)

Čīles Republika izteica interesi iekļaut gliemenes kā zivsaimniecības produktu nozares apakšnozari V papildinājuma A punktā kā prioritāro nozari, lai sāktu tām piemēroto pasākumu līdzvērtības izvērtēšanu.

| (4) | Puses Apvienotās pārvaldības komitejas piektajā sanāksmē vienojās sākt procedūru attiecīgu izmaiņu veikšanai ES un Čīles SPS nolīguma V papildinājuma A punktā, |
| --- | --- |

(4)

Puses Apvienotās pārvaldības komitejas piektajā sanāksmē vienojās sākt procedūru attiecīgu izmaiņu veikšanai ES un Čīles SPS nolīguma V papildinājuma A punktā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

ES un Čīles SPS nolīguma V papildinājuma A punktu aizstāj ar tekstu šā lēmuma pielikumā.

2. pants

Šo lēmumu, kas sagatavots divos eksemplāros, paraksta abi Apvienotās pārvaldības komitejas līdzpriekšsēdētāji vai citas pilnvarotas personas, kuras rīkojas pušu vārdā. Lai to pieņemtu, abu pušu sekretāri, rīkojoties ar pušu piekrišanu, apmainās ar rakstiskiem paziņojumiem, kuros apliecināta vajadzīgo iekšējo juridisko procedūru izpilde.

3. pants

Lēmums stājas spēkā dienā, kad sniegts pēdējais rakstiskais paziņojums.

Santjago [datums]

Briselē [datums]

Apvienotās pārvaldības komitejas vārdā –

Čīles Republikas delegācijas vadītājs

Eiropas Savienības delegācijas vadītājs

PIELIKUMS

V papildinājums

PRIORITĀRĀS NOZARES UN APAKŠNOZARES, ATTIECĪBĀ UZ KURĀM VAR ATZĪT LĪDZVĒRTĪBU, UN NOSACĪJUMI UN NOTEIKUMI UZŅĒMUMU PAGAIDU APSTIPRINĀŠANAI

A.   Prioritārās nozares un apakšnozares, attiecībā uz kurām var atzīt līdzvērtību

| 1. | Nozare: zivsaimniecības produkti
  Apakšnozare: gliemenes |
| --- | --- |

1.

Nozare: zivsaimniecības produkti

Apakšnozare: gliemenes

---

| 23.7.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 193/9 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 193/9

---

PADOMES LĒMUMS

(2011. gada 19. jūlijs)

par nostāju, kas Eiropas Savienībai jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma 31. protokolā par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības

(2011/450/ES)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 114. pantu un 218. panta 9. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Līguma par Eiropas Ekonomikas zonu (1) (“EEZ līgums”) 31. protokolā ietverti īpaši nosacījumi un noteikumi par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības. |
| --- | --- |

(1)

Līguma par Eiropas Ekonomikas zonu (1) (“EEZ līgums”) 31. protokolā ietverti īpaši nosacījumi un noteikumi par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības.

| (2) | Ir lietderīgi turpināt EEZ līguma Līgumslēdzēju pušu sadarbību Savienības pasākumos, ko finansē no Savienības vispārējā budžeta un kuri saistīti ar iekšējā tirgus īstenošanu, darbību un attīstību. |
| --- | --- |

(2)

Ir lietderīgi turpināt EEZ līguma Līgumslēdzēju pušu sadarbību Savienības pasākumos, ko finansē no Savienības vispārējā budžeta un kuri saistīti ar iekšējā tirgus īstenošanu, darbību un attīstību.

| (3) | Tādēļ, lai šī paplašinātā sadarbība varētu turpināties pēc 2010. gada 31. decembra, būtu jāgroza EEZ līguma 31. protokols. |
| --- | --- |

(3)

Tādēļ, lai šī paplašinātā sadarbība varētu turpināties pēc 2010. gada 31. decembra, būtu jāgroza EEZ līguma 31. protokols.

| (4) | Savienības nostājas EEZ Apvienotajā komitejā pamatā būtu jābūt pievienotajam lēmuma projektam, |
| --- | --- |

(4)

Savienības nostājas EEZ Apvienotajā komitejā pamatā būtu jābūt pievienotajam lēmuma projektam,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Nostājas, kas Eiropas Savienībai jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā par ierosināto grozījumu EEZ līguma 31. protokolā, pamatā ir EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projekts, kas pievienots šim lēmumam.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2011. gada 19. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

M. SAWICKI

---

(1)  OV L 1, 3.1.1994., 3. lpp.

1

---

PROJEKTS

EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS

Nr. .../2011

(... gada ...),

ar ko groza EEZ līguma 31. protokolu par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības

EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu, kurā grozījumi izdarīti ar Protokolu, ar ko pielāgo Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (“Līgums”), un jo īpaši tā 86. un 98. pantu,

tā kā:

| (1) | Līguma 31. protokols ir grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas ... gada ... Lēmumu Nr. .../... (1). |
| --- | --- |

(1)

Līguma 31. protokols ir grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas ... gada ... Lēmumu Nr. .../... (1).

| (2) | Ir lietderīgi turpināt Līgumslēdzēju pušu sadarbību Savienības pasākumos, ko finansē no Savienības vispārējā budžeta un kuri saistīti ar iekšējā tirgus īstenošanu, darbību un attīstību. |
| --- | --- |

(2)

Ir lietderīgi turpināt Līgumslēdzēju pušu sadarbību Savienības pasākumos, ko finansē no Savienības vispārējā budžeta un kuri saistīti ar iekšējā tirgus īstenošanu, darbību un attīstību.

| (3) | Tādēļ, lai šī paplašinātā sadarbība varētu turpināties pēc 2010. gada 31. decembra, būtu jāgroza Līguma 31. protokols, |
| --- | --- |

(3)

Tādēļ, lai šī paplašinātā sadarbība varētu turpināties pēc 2010. gada 31. decembra, būtu jāgroza Līguma 31. protokols,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo Līguma 31. protokola 7. pantu groza šādi:

| 1) | vārdus “2004., 2005., 2006., 2007., 2008., 2009. un 2010. gads” 6. punktā aizstāj ar vārdiem “2004., 2005., 2006., 2007., 2008., 2009., 2010. un 2011. gads”; |
| --- | --- |

1)

vārdus “2004., 2005., 2006., 2007., 2008., 2009. un 2010. gads” 6. punktā aizstāj ar vārdiem “2004., 2005., 2006., 2007., 2008., 2009., 2010. un 2011. gads”;

| 2) | vārdus “2006., 2007., 2008., 2009. un 2010. gads” 7. punktā aizstāj ar vārdiem “2006., 2007., 2008., 2009., 2010. un 2011. gads”; |
| --- | --- |

2)

vārdus “2006., 2007., 2008., 2009. un 2010. gads” 7. punktā aizstāj ar vārdiem “2006., 2007., 2008., 2009., 2010. un 2011. gads”;

| 3) | vārdus “2008., 2009. un 2010. gads” 8. punktā aizstāj ar vārdiem “2008., 2009., 2010. un 2011. gads”. |
| --- | --- |

3)

vārdus “2008., 2009. un 2010. gads” 8. punktā aizstāj ar vārdiem “2008., 2009., 2010. un 2011. gads”.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc pēdējā paziņojuma iesniegšanas EEZ Apvienotajai komitejai saskaņā ar Līguma 103. panta 1. punktu (2).

To piemēro no 2011. gada 1. janvāra.

3. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā.

...,

EEZ Apvienotās komitejas vārdā –

priekšsēdētājs

EEZ Apvienotās komitejas sekretāri

---

(1)  OV L ...

1

(2)  [Konstitucionālās prasības nav norādītas.] [Konstitucionālās prasības ir norādītas.]

2

---

REGULAS

| 23.7.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 193/11 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 193/11

---

PADOMES REGULA (ES) Nr. 716/2011

(2011. gada 19. jūlijs),

ar ko nosaka anšovu zvejas iespējas Biskajas līcī 2011./2012. gada zvejas sezonā

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 3. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Padomei ir jānosaka kopējā pieļaujamā nozveja (KPN) zvejniecībām vai zvejniecību grupām. Zvejas iespējas būtu jāsadala starp dalībvalstīm tādā veidā, lai nodrošinātu katras dalībvalsts zvejas darbību relatīvu stabilitāti attiecībā uz visiem krājumiem vai krājumu grupām, un pienācīgi ņemot vērā kopējās zivsaimniecības politikas mērķus, kas noteikti Padomes Regulā (EK) Nr. 2371/2002 (2002. gada 20. decembris) par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku (1). |
| --- | --- |

(1)

Padomei ir jānosaka kopējā pieļaujamā nozveja (KPN) zvejniecībām vai zvejniecību grupām. Zvejas iespējas būtu jāsadala starp dalībvalstīm tādā veidā, lai nodrošinātu katras dalībvalsts zvejas darbību relatīvu stabilitāti attiecībā uz visiem krājumiem vai krājumu grupām, un pienācīgi ņemot vērā kopējās zivsaimniecības politikas mērķus, kas noteikti Padomes Regulā (EK) Nr. 2371/2002 (2002. gada 20. decembris) par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku (1).

| (2) | Piemērotas krājuma pārvaldības un vienkāršošanas nolūkos ir lietderīgi KPN un dalībvalstu kvotas anšovu krājumam Biskajas līcī (ICES VIII apakšapgabals) noteikt attiecībā uz ikgadēju pārvaldības sezonu, kas ilgst no 1. jūlija līdz nākamā gada 30. jūnijam, nevis attiecībā uz kalendārā gada pārvaldības periodu. |
| --- | --- |

(2)

Piemērotas krājuma pārvaldības un vienkāršošanas nolūkos ir lietderīgi KPN un dalībvalstu kvotas anšovu krājumam Biskajas līcī (ICES VIII apakšapgabals) noteikt attiecībā uz ikgadēju pārvaldības sezonu, kas ilgst no 1. jūlija līdz nākamā gada 30. jūnijam, nevis attiecībā uz kalendārā gada pārvaldības periodu.

| (3) | Padomes Regulā (ES) Nr. 57/2011 (2) ir noteiktas konkrētu zivju krājumu zvejas iespējas 2011. gadā, izņemot anšovus Biskajas līcī. |
| --- | --- |

(3)

Padomes Regulā (ES) Nr. 57/2011 (2) ir noteiktas konkrētu zivju krājumu zvejas iespējas 2011. gadā, izņemot anšovus Biskajas līcī.

| (4) | Biskajas līča anšovu KPN 2011./2012. gada zvejas sezonai būtu jānosaka, pamatojoties uz pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem, ņemot vērā bioloģiskos un sociāli ekonomiskos aspektus un nodrošinot vienlīdzīgu attieksmi pret visiem zvejas sektoriem. |
| --- | --- |

(4)

Biskajas līča anšovu KPN 2011./2012. gada zvejas sezonai būtu jānosaka, pamatojoties uz pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem, ņemot vērā bioloģiskos un sociāli ekonomiskos aspektus un nodrošinot vienlīdzīgu attieksmi pret visiem zvejas sektoriem.

| (5) | Lai nodrošinātu tādu daudzgadu plānu anšovu krājumam Biskajas līcī, kurš aptver zvejas sezonu un kurā paredzēts ieguves kontroles noteikums zvejas iespēju noteikšanai, Komisija 2009. gada 29. jūlijā iesniedza priekšlikumu regulai, ar ko izveido ilgtermiņa plānu anšovu krājumam Biskajas līcī un zvejniecībām, kas šo krājumu izmanto. Ņemot vērā minēto Komisijas priekšlikumu un ievērojot to, ka ietekmes novērtējumā, uz ko pamatojas minētais priekšlikums, ir sniegts visjaunākais novērtējums par to, kāda ietekme ir lēmumiem par anšovu krājuma zvejas iespējām Biskajas līcī, ir lietderīgi attiecīgi noteikt KPN minētajam krājumam. ZZTEK 2011. gada 15. jūlijā sniegtajā ieteikumā novērtēts, ka krājuma biomasa ir aptuveni 98 450 tonnas. Tādēļ zvejas sezonai, kas ilgst no 2011. gada 1. jūlija līdz 2012. gada 30. jūnijam, KPN būtu jānosaka 29 700 tonnu apjomā. |
| --- | --- |

(5)

Lai nodrošinātu tādu daudzgadu plānu anšovu krājumam Biskajas līcī, kurš aptver zvejas sezonu un kurā paredzēts ieguves kontroles noteikums zvejas iespēju noteikšanai, Komisija 2009. gada 29. jūlijā iesniedza priekšlikumu regulai, ar ko izveido ilgtermiņa plānu anšovu krājumam Biskajas līcī un zvejniecībām, kas šo krājumu izmanto. Ņemot vērā minēto Komisijas priekšlikumu un ievērojot to, ka ietekmes novērtējumā, uz ko pamatojas minētais priekšlikums, ir sniegts visjaunākais novērtējums par to, kāda ietekme ir lēmumiem par anšovu krājuma zvejas iespējām Biskajas līcī, ir lietderīgi attiecīgi noteikt KPN minētajam krājumam. ZZTEK 2011. gada 15. jūlijā sniegtajā ieteikumā novērtēts, ka krājuma biomasa ir aptuveni 98 450 tonnas. Tādēļ zvejas sezonai, kas ilgst no 2011. gada 1. jūlija līdz 2012. gada 30. jūnijam, KPN būtu jānosaka 29 700 tonnu apjomā.

| (6) | Ņemot vērā anšovu zvejas iespēju specifisko piemērošanas jomu un laiku, ir lietderīgi šīs iespējas noteikt ar atsevišķu regulu. Tomēr uz zvejniecību joprojām būtu jāattiecina Regulas (ES) Nr. 57/2011 vispārējie noteikumi par kvotu izmantošanas nosacījumiem. |
| --- | --- |

(6)

Ņemot vērā anšovu zvejas iespēju specifisko piemērošanas jomu un laiku, ir lietderīgi šīs iespējas noteikt ar atsevišķu regulu. Tomēr uz zvejniecību joprojām būtu jāattiecina Regulas (ES) Nr. 57/2011 vispārējie noteikumi par kvotu izmantošanas nosacījumiem.

| (7) | Saskaņā ar 2. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 847/96 (1996. gada 6. maijs), kas ievieš papildu nosacījumus ikgadējai kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) un kvotu pārvaldei (3), ir jānosaka, cik lielā mērā uz Biskajas līča anšovu krājumu attiecas minētajā regulā noteiktie pasākumi. |
| --- | --- |

(7)

Saskaņā ar 2. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 847/96 (1996. gada 6. maijs), kas ievieš papildu nosacījumus ikgadējai kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) un kvotu pārvaldei (3), ir jānosaka, cik lielā mērā uz Biskajas līča anšovu krājumu attiecas minētajā regulā noteiktie pasākumi.

| (8) | Ņemot vērā 2011./2012. gada zvejas sezonas sākumu un nepieciešamību sniegt gada nozvejas ziņojumus, šai regulai būtu jāstājas spēkā nekavējoties un tā būtu jāpiemēro no 2011. gada 1. jūlija, |
| --- | --- |

(8)

Ņemot vērā 2011./2012. gada zvejas sezonas sākumu un nepieciešamību sniegt gada nozvejas ziņojumus, šai regulai būtu jāstājas spēkā nekavējoties un tā būtu jāpiemēro no 2011. gada 1. jūlija,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Anšovu zvejas iespējas Biskajas līcī

1.   Kopējā pieļaujamā nozveja (KPN) un tās sadalījums starp dalībvalstīm zvejas sezonā, kas ilgst no 2011. gada 1. jūlija līdz 2012. gada 30. jūnijam, attiecībā uz anšovu krājumu ICES VIII apakšapgabalā, kā noteikts Regulā (EK) Nr. 218/2009 (4), ir šāda (dzīvsvara tonnās):

| Suga | : | Anšovs

  Engraulis encrasicolus |
| --- | --- | --- |

Suga

:

Anšovs

Engraulis encrasicolus

| ICES zona | : | VIII
  (ANE/08.) |
| --- | --- | --- |

ICES zona

:

VIII

(ANE/08.)

Spānija

26 730

Analītiskā KPN

Francija

2 970

ES

29 700

KPN

29 700

2.   Uz zvejas iespēju sadalījumu, kas noteikts 1. punktā, un tā izmantošanu attiecina Regulas (ES) Nr. 57/2011 9., 12. un 14. pantā izklāstītos nosacījumus.

3.   Regulas (EK) Nr. 847/96 piemērošanas vajadzībām uzskata, ka uz 1. punktā minēto krājumu attiecas analītiskā KPN. Piemēro minētās regulas 3. panta 2. un 3. punktu un 4. pantu.

2. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2011. gada 1. jūlija.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 19. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

M. SAWICKI

---

(1)  OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp.

1

(2)  OV L 24, 27.1.2011., 1. lpp.

2

(3)  OV L 115, 9.5.1996., 3. lpp.

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 218/2009 (2009. gada 11. marts) par to dalībvalstu nominālās nozvejas statistikas iesniegšanu, kuras zvejo Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļā (OV L 87, 31.3.2009., 70. lpp.).

4

---

| 23.7.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 193/13 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 193/13

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 717/2011

(2011. gada 20. jūlijs)

par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Cornish Pasty (AĢIN))

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2006. gada 20. marta Regulu (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (1) un jo īpaši tās 7. panta 4. punkta pirmo daļu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 6. panta 2. punkta pirmo daļu Apvienotās Karalistes iesniegtais pieteikums reģistrēt nosaukumu Cornish Pasty ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 6. panta 2. punkta pirmo daļu Apvienotās Karalistes iesniegtais pieteikums reģistrēt nosaukumu Cornish Pasty ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2).

| (2) | Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 7. pantu, tāpēc šis nosaukums ir jāreģistrē. |
| --- | --- |

(2)

Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 7. pantu, tāpēc šis nosaukums ir jāreģistrē.

| (3) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 13. panta 3. punkta otro daļu pārejas periodu var noteikt uzņēmumiem, kas veic uzņēmējdarbību dalībvalstī, kur atrodas attiecīgais ģeogrāfiskais apgabals, ja vien attiecīgie uzņēmumi vismaz piecus gadus pirms minētās regulas 6. panta 2. punktā paredzētās publicēšanas dienas ir likumīgi tirgojuši attiecīgos produktus, pastāvīgi lietojot atbilstīgos nosaukumus, un ja šis jautājums ir ticis izskatīts minētās regulas 5. panta 5. punktā minētajā valsts līmeņa iebildumu iesniegšanas procedūrā. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 13. panta 3. punkta otro daļu pārejas periodu var noteikt uzņēmumiem, kas veic uzņēmējdarbību dalībvalstī, kur atrodas attiecīgais ģeogrāfiskais apgabals, ja vien attiecīgie uzņēmumi vismaz piecus gadus pirms minētās regulas 6. panta 2. punktā paredzētās publicēšanas dienas ir likumīgi tirgojuši attiecīgos produktus, pastāvīgi lietojot atbilstīgos nosaukumus, un ja šis jautājums ir ticis izskatīts minētās regulas 5. panta 5. punktā minētajā valsts līmeņa iebildumu iesniegšanas procedūrā.

| (4) | Ar vēstuli, kas saņemta 2011. gada 25. martā, Apvienotās Karalistes iestādes apstiprināja Komisijai, ka uzņēmumi Pukka Pies Ltd, Pork Farms Ltd, Shire Foods Ltd, Northern Foods plc, Greggs plc, Peter’s Food Service Ltd un Kerry Group plc, kuri veic uzņēmējdarbību Apvienotajā Karalistē, atbilda Regulas (EK) Nr. 510/2006 13. panta 3. punkta otrajā daļā paredzētajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

(4)

Ar vēstuli, kas saņemta 2011. gada 25. martā, Apvienotās Karalistes iestādes apstiprināja Komisijai, ka uzņēmumi Pukka Pies Ltd, Pork Farms Ltd, Shire Foods Ltd, Northern Foods plc, Greggs plc, Peter’s Food Service Ltd un Kerry Group plc, kuri veic uzņēmējdarbību Apvienotajā Karalistē, atbilda Regulas (EK) Nr. 510/2006 13. panta 3. punkta otrajā daļā paredzētajiem nosacījumiem.

| (5) | Šādos apstākļos minētie uzņēmumi drīkst turpināt izmantot reģistrēto nosaukumu Cornish Pasty triju gadu pārejas laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas, |
| --- | --- |

(5)

Šādos apstākļos minētie uzņēmumi drīkst turpināt izmantot reģistrēto nosaukumu Cornish Pasty triju gadu pārejas laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Šīs regulas pielikumā minēto nosaukumu ieraksta reģistrā.

Uzņēmumi Pukka Pies Ltd, Pork Farms Ltd, Shire Foods Ltd, Northern Foods plc, Greggs plc, Peter’s Food Service Ltd un Kerry Group plc var turpināt izmantot šo nosaukumu triju gadu pārejas laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 20. jūlijā

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

Komisijas loceklis

Dacian CIOLOŞ

---

(1)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.

1

(2)  OV C 190, 14.7.2010., 33. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 510/2006 I pielikumā uzskaitītie pārtikas produkti:

2.4. grupa.   Maize, mīklas izstrādājumi, kūkas, konditorejas izstrādājumi, cepumi un citi maizes un konditorejas izstrādājumi

APVIENOTĀ KARALISTE

Cornish Pasty (AĢIN)

---

| 23.7.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 193/15 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 193/15

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 718/2011

(2011. gada 20. jūlijs),

ar ko apstiprina specifikācijas grozījumu, kas nav maznozīmīgs, attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Riviera Ligure (ACVN))

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2006. gada 20. marta Regulu (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (1) un jo īpaši tās 7. panta 4. punkta pirmo daļu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 9. panta 1. punkta pirmo daļu un piemērojot tās 17. panta 2. punktu, Komisija ir izskatījusi Itālijas pieteikumu specifikācijas grozījumu apstiprināšanai attiecībā uz aizsargāto cilmes vietas nosaukumu Riviera Ligure, kas reģistrēts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1107/96 (2), kurā grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 123/97 (3). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 9. panta 1. punkta pirmo daļu un piemērojot tās 17. panta 2. punktu, Komisija ir izskatījusi Itālijas pieteikumu specifikācijas grozījumu apstiprināšanai attiecībā uz aizsargāto cilmes vietas nosaukumu Riviera Ligure, kas reģistrēts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1107/96 (2), kurā grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 123/97 (3).

| (2) | Ņemot vērā, ka attiecīgie grozījumi nav maznozīmīgi Regulas (EK) Nr. 510/2006 9. panta nozīmē, Komisija, piemērojot minētās regulas 6. panta 2. punkta pirmo daļu, grozījumu pieteikumu ir publicējusi Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (4). Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 7. pantu, tāpēc šie grozījumi ir jāapstiprina, |
| --- | --- |

(2)

Ņemot vērā, ka attiecīgie grozījumi nav maznozīmīgi Regulas (EK) Nr. 510/2006 9. panta nozīmē, Komisija, piemērojot minētās regulas 6. panta 2. punkta pirmo daļu, grozījumu pieteikumu ir publicējusi Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (4). Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 7. pantu, tāpēc šie grozījumi ir jāapstiprina,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar šo apstiprina specifikācijas grozījumus, kas publicēti Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī attiecībā uz šīs regulas pielikumā minēto nosaukumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 20. jūlijā

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

Komisijas loceklis

Dacian CIOLOŞ

---

(1)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.

1

(2)  OV L 148, 21.6.1996., 1. lpp.

2

(3)  OV L 22, 24.1.1997., 19. lpp.

3

(4)  OV C 305, 11.11.2010., 19. lpp.

4

---

PIELIKUMS

Līguma I pielikumā uzskaitītie lauksaimniecības produkti, kas paredzēti lietošanai pārtikā:

1.5. grupa.   Eļļas un tauki (sviests, margarīns, eļļa u. c.)

ITĀLIJA

Riviera Ligure (ACVN)

---

| 23.7.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 193/17 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 193/17

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 719/2011

(2011. gada 20. jūlijs)

par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (saucisson de l’Ardèche (AĢIN))

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2006. gada 20. marta Regulu (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (1) un jo īpaši tās 7. panta 4. punkta pirmo daļu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 6. panta 2. punkta pirmo daļu Francijas iesniegtais pieteikums reģistrēt nosaukumu saucisson de l’Ardèche ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 6. panta 2. punkta pirmo daļu Francijas iesniegtais pieteikums reģistrēt nosaukumu saucisson de l’Ardèche ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2).

| (2) | Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 7. pantu, tāpēc šis nosaukums ir jāreģistrē, |
| --- | --- |

(2)

Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 7. pantu, tāpēc šis nosaukums ir jāreģistrē,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Šīs regulas pielikumā minēto nosaukumu ieraksta reģistrā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 20. jūlijā

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

Komisijas loceklis

Dacian CIOLOŞ

---

(1)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.

1

(2)  OV C 247, 14.9.2010., 12. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Līguma I pielikumā uzskaitītie lauksaimniecības produkti, kas paredzēti lietošanai pārtikā:

1.2. grupa.   Gaļas produkti (termiski apstrādāti, sālīti, kūpināti u. c.)

FRANCIJA

saucisson de l’Ardèche (AĢIN)

---

| 23.7.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 193/19 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 193/19

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 720/2011

(2011. gada 22. jūlijs),

ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 272/2009, ar ko papildina vispārējos civilās aviācijas drošības pamatstandartus, attiecībā uz pakāpenisku šķidrumu, aerosolu un gelu pārbaužu uzsākšanu ES lidostās

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 11. marta Regulu (EK) Nr. 300/2008 par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas drošības jomā un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 2320/2002 (1), un jo īpaši tās 4. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 300/2008 4. panta 2. punktu Komisijas pienākums ir noteikt vispārīgus pasākumus, kuru mērķis ir grozīt minētās regulas pielikumā noteikto vispārējo pamatstandartu nebūtiskos elementus, tos papildinot. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 300/2008 4. panta 2. punktu Komisijas pienākums ir noteikt vispārīgus pasākumus, kuru mērķis ir grozīt minētās regulas pielikumā noteikto vispārējo pamatstandartu nebūtiskos elementus, tos papildinot.

| (2) | Vispārējie pasākumi, kas papildina vispārējos civilās aviācijas drošības pamatstandartus, noteikti Komisijas 2009. gada 2. aprīļa Regulā (EK) Nr. 272/2009, ar ko papildina vispārējos civilās aviācijas drošības pamatstandartus, kas izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 300/2008 pielikumā (2). Konkrēti, Regula (EK) Nr. 272/2009 nosaka, ka iespējami drīz, bet ne vēlāk kā 2013. gada 29. aprīlī visās ES lidostās ir jāievieš metodes, cita starpā tehnoloģijas, šķidro sprāgstvielu atklāšanai. |
| --- | --- |

(2)

Vispārējie pasākumi, kas papildina vispārējos civilās aviācijas drošības pamatstandartus, noteikti Komisijas 2009. gada 2. aprīļa Regulā (EK) Nr. 272/2009, ar ko papildina vispārējos civilās aviācijas drošības pamatstandartus, kas izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 300/2008 pielikumā (2). Konkrēti, Regula (EK) Nr. 272/2009 nosaka, ka iespējami drīz, bet ne vēlāk kā 2013. gada 29. aprīlī visās ES lidostās ir jāievieš metodes, cita starpā tehnoloģijas, šķidro sprāgstvielu atklāšanai.

| (3) | Lai pakāpeniski ieviestu pārbaužu sistēmu šķidro sprāgstvielu atklāšanai, Komisijas Regulas (ES) Nr. 297/2010 (3) pielikumā noteikti divi datumi: 2011. gada 29. aprīlis to šķidrumu, aerosolu un gelu pārbaudēm, kas iegūti trešās valsts lidostā vai ārpuskopienas gaisa pārvadātāja gaisa kuģī, un 2013. gada 29. aprīlis visu šķidrumu, aerosolu un gelu pārbaudēm. |
| --- | --- |

(3)

Lai pakāpeniski ieviestu pārbaužu sistēmu šķidro sprāgstvielu atklāšanai, Komisijas Regulas (ES) Nr. 297/2010 (3) pielikumā noteikti divi datumi: 2011. gada 29. aprīlis to šķidrumu, aerosolu un gelu pārbaudēm, kas iegūti trešās valsts lidostā vai ārpuskopienas gaisa pārvadātāja gaisa kuģī, un 2013. gada 29. aprīlis visu šķidrumu, aerosolu un gelu pārbaudēm.

| (4) | Kā minēts Regulas (ES) Nr. 297/2010 12. apsvērumā, tehnoloģiska vai reglamentējoša rakstura izmaiņas ES un starptautiskajā līmenī var ietekmēt Regulā (EK) Nr. 272/2009 noteiktos termiņus, un attiecīgā gadījumā Komisija var sniegt priekšlikumus pārskatīšanai, jo īpaši ņemot vērā aprīkojuma darbības spēju un ērtības pasažieriem. |
| --- | --- |

(4)

Kā minēts Regulas (ES) Nr. 297/2010 12. apsvērumā, tehnoloģiska vai reglamentējoša rakstura izmaiņas ES un starptautiskajā līmenī var ietekmēt Regulā (EK) Nr. 272/2009 noteiktos termiņus, un attiecīgā gadījumā Komisija var sniegt priekšlikumus pārskatīšanai, jo īpaši ņemot vērā aprīkojuma darbības spēju un ērtības pasažieriem.

| (5) | Reglamentējoša rakstura izmaiņas ES un starptautiskajā līmenī ir radušās neilgi pirms 2011. gada 29. aprīļa. Šā iemesla dēļ tikai dažas lidostas spētu efektīvi piedāvāt pārbaudes iekārtas, un pasažieriem var nebūt skaidrs, vai ir atļauts šķidrumus, aerosolus un gelus, kas iegūti trešās valsts lidostā vai ārpuskopienas gaisa pārvadātāja gaisa kuģī, ienest ierobežotas iekļuves drošības zonās un gaisa kuģa salonā. |
| --- | --- |

(5)

Reglamentējoša rakstura izmaiņas ES un starptautiskajā līmenī ir radušās neilgi pirms 2011. gada 29. aprīļa. Šā iemesla dēļ tikai dažas lidostas spētu efektīvi piedāvāt pārbaudes iekārtas, un pasažieriem var nebūt skaidrs, vai ir atļauts šķidrumus, aerosolus un gelus, kas iegūti trešās valsts lidostā vai ārpuskopienas gaisa pārvadātāja gaisa kuģī, ienest ierobežotas iekļuves drošības zonās un gaisa kuģa salonā.

| (6) | Šā iepriekš minētā iemesla dēļ būtu jāsvītro noteikums par pienākumu no 2011. gada 29. aprīļa pārbaudīt šķidrumus, aerosolus un gelus, kas iegūti trešās valsts lidostā vai ārpuskopienas gaisa pārvadātāja gaisa kuģī. |
| --- | --- |

(6)

Šā iepriekš minētā iemesla dēļ būtu jāsvītro noteikums par pienākumu no 2011. gada 29. aprīļa pārbaudīt šķidrumus, aerosolus un gelus, kas iegūti trešās valsts lidostā vai ārpuskopienas gaisa pārvadātāja gaisa kuģī.

| (7) | Ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 272/2009 pielikuma B.1. daļas 2. punktu, Komisija cieši sadarbosies ar visām iesaistītajām pusēm un līdz 2012. gada jūlijam novērtēs situāciju attiecībā uz šķidrumu, aerosolu un gelu pārbaudi. |
| --- | --- |

(7)

Ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 272/2009 pielikuma B.1. daļas 2. punktu, Komisija cieši sadarbosies ar visām iesaistītajām pusēm un līdz 2012. gada jūlijam novērtēs situāciju attiecībā uz šķidrumu, aerosolu un gelu pārbaudi.

| (8) | Lai nodrošinātu pareizu īstenošanu Regulas (EK) Nr. 272/2009 pielikuma B.1. daļas 3. punktā noteiktajām prasībām, dalībvalstīm un lidostām būtu jāveic visi vajadzīgie sagatavošanas pasākumi, tostarp izmēģinājumi, krietni apsteidzot 2013. gadā noteikto termiņu. Ar izmēģinājumos gūto pieredzi vajadzētu dalīties, lai līdz 2012. gada jūlijam novērtētu situāciju attiecībā uz šķidrumu, aerosolu un gelu pārbaudi. |
| --- | --- |

(8)

Lai nodrošinātu pareizu īstenošanu Regulas (EK) Nr. 272/2009 pielikuma B.1. daļas 3. punktā noteiktajām prasībām, dalībvalstīm un lidostām būtu jāveic visi vajadzīgie sagatavošanas pasākumi, tostarp izmēģinājumi, krietni apsteidzot 2013. gadā noteikto termiņu. Ar izmēģinājumos gūto pieredzi vajadzētu dalīties, lai līdz 2012. gada jūlijam novērtētu situāciju attiecībā uz šķidrumu, aerosolu un gelu pārbaudi.

| (9) | Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Regulas (EK) Nr. 272/2009 pielikums. |
| --- | --- |

(9)

Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Regulas (EK) Nr. 272/2009 pielikums.

| (10) | Lai pēc iespējas ātrāk nodrošinātu juridisku noteiktību dalībvalstīm, lidostām un pasažieriem, šī regula būtu jāpieņem, izmantojot steidzamības procedūru, kas minēta Regulas (EK) Nr. 300/2008 19. panta 4. punktā, un tā būtu jāpiemēro no 2011. gada 29. aprīļa. |
| --- | --- |

(10)

Lai pēc iespējas ātrāk nodrošinātu juridisku noteiktību dalībvalstīm, lidostām un pasažieriem, šī regula būtu jāpieņem, izmantojot steidzamības procedūru, kas minēta Regulas (EK) Nr. 300/2008 19. panta 4. punktā, un tā būtu jāpiemēro no 2011. gada 29. aprīļa.

| (11) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Civilās aviācijas drošības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(11)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Civilās aviācijas drošības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 272/2009 pielikumu groza, kā noteikts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2011. gada 29. aprīļa.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 22. jūlijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 97, 9.4.2008., 72. lpp.

1

(2)  OV L 91, 3.4.2009., 7. lpp.

2

(3)  OV L 90, 10.4.2010., 1. lpp.

3

---

PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 272/2009 pielikuma B.1. daļu “Šķidrumi, aerosoli un geli” aizstāj ar šādu:

“B.1.   DAĻA

Šķidrumi, aerosoli un geli

| 1. | Šķidrumus, aerosolus un gelus ir atļauts ienest ierobežotas iekļuves drošības zonās un gaisa kuģa salonā ar nosacījumu, ka tie ir pārbaudīti vai ir atbrīvoti no pārbaudes atbilstoši prasībām īstenošanas noteikumos, kuri pieņemti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 300/2008 4. panta 3.punktu. |
| --- | --- |

1.

Šķidrumus, aerosolus un gelus ir atļauts ienest ierobežotas iekļuves drošības zonās un gaisa kuģa salonā ar nosacījumu, ka tie ir pārbaudīti vai ir atbrīvoti no pārbaudes atbilstoši prasībām īstenošanas noteikumos, kuri pieņemti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 300/2008 4. panta 3.punktu.

| 2. | No 2013. gada 29. aprīļa visās lidostās pārbauda šķidrumus, aerosolus un gelus atbilstoši prasībām īstenošanas noteikumos, kuri pieņemti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 300/2008 4. panta 3. punktu. |
| --- | --- |

2.

No 2013. gada 29. aprīļa visās lidostās pārbauda šķidrumus, aerosolus un gelus atbilstoši prasībām īstenošanas noteikumos, kuri pieņemti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 300/2008 4. panta 3. punktu.

| 3. | Dalībvalstis nodrošina, ka tiek noteiktas visas reglamentējošās prasības, lai, ievērojot 2. punktā minēto termiņu, varētu izvietot aprīkojumu šķidrumu pārbaudei, kas atbilst īstenošanas noteikumiem, kuri pieņemti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 300/2008 4. panta 3. punktu. |
| --- | --- |

3.

Dalībvalstis nodrošina, ka tiek noteiktas visas reglamentējošās prasības, lai, ievērojot 2. punktā minēto termiņu, varētu izvietot aprīkojumu šķidrumu pārbaudei, kas atbilst īstenošanas noteikumiem, kuri pieņemti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 300/2008 4. panta 3. punktu.

| 4. | Jebkurā laikā pirms 2013. gada 29. aprīļa dalībvalstis var jebkurā vai visās lidostās ieviest normatīvas prasības pārbaudīt šķidrumus, aerosolus un gelus atbilstoši prasībām īstenošanas noteikumos, kuri pieņemti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 300/2008 4. panta 3. punktu. Dalībvalsts paziņo Komisijai par šādām normatīvām prasībām. Pēc šāda paziņojuma saņemšanas Komisija informē visas pārējās dalībvalstis. |
| --- | --- |

4.

Jebkurā laikā pirms 2013. gada 29. aprīļa dalībvalstis var jebkurā vai visās lidostās ieviest normatīvas prasības pārbaudīt šķidrumus, aerosolus un gelus atbilstoši prasībām īstenošanas noteikumos, kuri pieņemti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 300/2008 4. panta 3. punktu. Dalībvalsts paziņo Komisijai par šādām normatīvām prasībām. Pēc šāda paziņojuma saņemšanas Komisija informē visas pārējās dalībvalstis.

| 5. | Pasažieriem ir jābūt skaidri informētiem par ES lidostām, kurās ir atļauts ierobežotas iekļuves drošības zonā vai gaisa kuģī ienest šķidrumus, aerosolus un gelus, un par visiem nosacījumiem saistībā ar to.” |
| --- | --- |

5.

Pasažieriem ir jābūt skaidri informētiem par ES lidostām, kurās ir atļauts ierobežotas iekļuves drošības zonā vai gaisa kuģī ienest šķidrumus, aerosolus un gelus, un par visiem nosacījumiem saistībā ar to.”

---

| 23.7.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 193/22 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 193/22

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 721/2011

(2011. gada 22. jūlijs),

ar ko nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,

tā kā:

Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas minētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2011. gada 23. jūlijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 22. jūlijā

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | MK | 41,0 |
| ZZ | 41,0 |
| 0707 00 05 | TR | 100,6 |
| ZZ | 100,6 |
| 0709 90 70 | TR | 111,7 |
| ZZ | 111,7 |
| 0805 50 10 | AR | 74,0 |
| TR | 62,0 |
| UY | 79,9 |
| ZA | 83,8 |
| ZZ | 74,9 |
| 0806 10 10 | CL | 54,3 |
| EG | 168,1 |
| MA | 87,0 |
| TN | 223,3 |
| TR | 187,5 |
| ZA | 62,8 |
| ZZ | 130,5 |
| 0808 10 80 | AR | 133,0 |
| BR | 80,6 |
| CL | 93,3 |
| CN | 74,1 |
| NZ | 115,4 |
| US | 115,2 |
| ZA | 89,2 |
| ZZ | 100,1 |
| 0808 20 50 | AR | 80,5 |
| CL | 100,7 |
| CN | 54,5 |
| NZ | 114,8 |
| ZA | 95,1 |
| ZZ | 89,1 |
| 0809 10 00 | TR | 186,9 |
| XS | 143,2 |
| ZZ | 165,1 |
| 0809 20 95 | TR | 279,1 |
| ZZ | 279,1 |
| 0809 30 | TR | 165,3 |
| ZZ | 165,3 |
| 0809 40 05 | BA | 51,2 |
| EC | 64,7 |
| XS | 66,1 |
| ZZ | 60,7 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

MK

41,0

ZZ

41,0

0707 00 05

TR

100,6

ZZ

100,6

0709 90 70

TR

111,7

ZZ

111,7

0805 50 10

AR

74,0

TR

62,0

UY

79,9

ZA

83,8

ZZ

74,9

0806 10 10

CL

54,3

EG

168,1

MA

87,0

TN

223,3

TR

187,5

ZA

62,8

ZZ

130,5

0808 10 80

AR

133,0

BR

80,6

CL

93,3

CN

74,1

NZ

115,4

US

115,2

ZA

89,2

ZZ

100,1

0808 20 50

AR

80,5

CL

100,7

CN

54,5

NZ

114,8

ZA

95,1

ZZ

89,1

0809 10 00

TR

186,9

XS

143,2

ZZ

165,1

0809 20 95

TR

279,1

ZZ

279,1

0809 30

TR

165,3

ZZ

165,3

0809 40 05

BA

51,2

EC

64,7

XS

66,1

ZZ

60,7

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 23.7.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 193/24 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 193/24

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 722/2011

(2011. gada 22. jūlijs),

ar ko groza ar Regulu (ES) Nr. 867/2010 2010./11. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus dažiem cukura nozares produktiem

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2006. gada 30. jūnija Regulu (EK) Nr. 951/2006, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā īstenot Padomes Regulu (EK) Nr. 318/2006 saistībā ar tirdzniecību ar trešām valstīm cukura nozarē (2), un jo īpaši tās 36. panta 2. punkta otrās daļas otro teikumu,

tā kā:

| (1) | Reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas 2010./11. tirdzniecības gadā piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un dažu veidu sīrupam, tika noteikti ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 867/2010 (3). Šajās cenās un nodokļos jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 690/2011 (4). |
| --- | --- |

(1)

Reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas 2010./11. tirdzniecības gadā piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un dažu veidu sīrupam, tika noteikti ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 867/2010 (3). Šajās cenās un nodokļos jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 690/2011 (4).

| (2) | Saskaņā ar datiem, kas patlaban ir Komisijas rīcībā, minētās summas ir jāgroza atbilstīgi Regulā (EK) Nr. 951/2006 paredzētajiem noteikumiem un kārtībai, |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar datiem, kas patlaban ir Komisijas rīcībā, minētās summas ir jāgroza atbilstīgi Regulā (EK) Nr. 951/2006 paredzētajiem noteikumiem un kārtībai,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar Regulu (EK) Nr. 951/2006 2010./11. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas piemērojami Regulas (ES) Nr. 867/2010 36. pantā minētajiem produktiem, tiek grozīti un ir sniegti šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2011. gada 23. jūlijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 22. jūlijā

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 178, 1.7.2006., 24. lpp.

2

(3)  OV L 259, 1.10.2010., 3. lpp.

3

(4)  OV L 188, 19.7.2011., 10. lpp.

4

---

PIELIKUMS

Grozītās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas no 2011. gada 23. jūlija piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un produktiem ar KN kodu 1702 90 95

| (EUR) |
| --- |
| KN kods | Reprezentatīvā cena par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem | Papildu ievedmuitas nodoklis par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem |
| 1701 11 10 (1) | 49,61 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 49,61 | 0,02 |
| 1701 12 10 (1) | 49,61 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 49,61 | 0,00 |
| 1701 91 00 (2) | 55,01 | 0,97 |
| 1701 99 10 (2) | 55,01 | 0,00 |
| 1701 99 90 (2) | 55,01 | 0,00 |
| 1702 90 95 (3) | 0,55 | 0,19 |

(EUR)

KN kods

Reprezentatīvā cena par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem

Papildu ievedmuitas nodoklis par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem

1701 11 10 (1)

49,61

0,00

1701 11 90 (1)

49,61

0,02

1701 12 10 (1)

49,61

0,00

1701 12 90 (1)

49,61

0,00

1701 91 00 (2)

55,01

0,97

1701 99 10 (2)

55,01

0,00

1701 99 90 (2)

55,01

0,00

1702 90 95 (3)

0,55

0,19

---

(1)  Standarta kvalitātei, kas noteikta Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 IV pielikuma III punktā.

(2)  Standarta kvalitātei, kas noteikta Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 IV pielikuma II punktā.

(3)  Aprēķins uz 1 % saharozes satura.

---

LĒMUMI

| 23.7.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 193/26 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 193/26

---

PADOMES LĒMUMS

(2011. gada 19. jūlijs),

ar ko ieceļ divus Reģionu komitejas locekļus no Slovākijas un četrus locekļu aizstājējus no Slovākijas

(2011/451/ES)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 305. pantu,

ņemot vērā Slovākijas valdības priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Padome 2009. gada 22. decembrī un 2010. gada 18. janvārī pieņēma Lēmumus 2009/1014/ES (1) un 2010/29/ES (2), ar ko laikposmam no 2010. gada 26. janvāra līdz 2015. gada 25. janvārim ieceļ Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2009. gada 22. decembrī un 2010. gada 18. janvārī pieņēma Lēmumus 2009/1014/ES (1) un 2010/29/ES (2), ar ko laikposmam no 2010. gada 26. janvāra līdz 2015. gada 25. janvārim ieceļ Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus.

| (2) | Pēc Andrej ĎURKOVSKÝ kunga un František KNAPÍK kunga pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojušās divas Reģionu komitejas locekļu vietas. Pēc Jozef PETUŠÍK kunga, Ján
  BLCHÁČ kunga un Remo CICUTTO kunga pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojušās trīs Reģionu komitejas locekļu aizstājēju vietas. Pēc Milan FTÁČNIK kunga iecelšanas par Reģionu komitejas locekli ir atbrīvojusies viena locekļa aizstājēja vieta, |
| --- | --- |

(2)

Pēc Andrej ĎURKOVSKÝ kunga un František KNAPÍK kunga pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojušās divas Reģionu komitejas locekļu vietas. Pēc Jozef PETUŠÍK kunga, Ján
  BLCHÁČ kunga un Remo CICUTTO kunga pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojušās trīs Reģionu komitejas locekļu aizstājēju vietas. Pēc Milan FTÁČNIK kunga iecelšanas par Reģionu komitejas locekli ir atbrīvojusies viena locekļa aizstājēja vieta,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo uz atlikušo amata pilnvaru laiku līdz 2015. gada 25. janvārim Reģionu komitejā tiek iecelti:

| a) | par locekļiem:






  — | Milan FTÁČNIK kungs, primátor hl. mesta Bratislava, |
| --- | --- | --- |

a)

par locekļiem:

—

Milan FTÁČNIK kungs, primátor hl. mesta Bratislava,

| — | Richard RAŠI kungs, primátor mesta Košice; |
| --- | --- |

—

Richard RAŠI kungs, primátor mesta Košice;

un

| b) | par locekļu aizstājējiem:






  — | Jozef DVONČ kungs, primátor mesta Nitra, |
| --- | --- | --- |

b)

par locekļu aizstājējiem:

—

Jozef DVONČ kungs, primátor mesta Nitra,

| — | Vladimír BAJAN kungs, starosta MČ Bratislava-Petržalka, |
| --- | --- |

—

Vladimír BAJAN kungs, starosta MČ Bratislava-Petržalka,

| — | Alexander SLAFKOVSKÝ kungs, primátor mesta Liptovský Mikuláš, |
| --- | --- |

—

Alexander SLAFKOVSKÝ kungs, primátor mesta Liptovský Mikuláš,

| — | Marek TURANSKÝ kungs, starosta obce Voderady. |
| --- | --- |

—

Marek TURANSKÝ kungs, starosta obce Voderady.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2011. gada 19. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

M. SAWICKI

---

(1)  OV L 348, 29.12.2009., 22. lpp.

1

(2)  OV L 12, 19.1.2010., 11. lpp.

2

---

| 23.7.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 193/27 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 193/27

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2011. gada 23. februāris)

par valsts atbalstu C 48/08 (ex NN 61/08), ko Grieķija piešķīrusi uzņēmumam Ellinikos Xrysos SA

(izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 1006)

(Autentisks ir tikai teksts grieķu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2011/452/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD) un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

ņemot vērā lēmumu, ar ko Komisija nolēma sākt procedūru, kas noteikta LESD 108. panta 2. punktā (1), attiecībā uz atbalsta pasākumu Nr. C 48/08 (ex NN 61/08) (2),

pēc tam, kad ieinteresētās personas aicinātas iesniegt savus apsvērumus atbilstīgi iepriekš minētajiem nosacījumiem, un ņemot vērā to apsvērumus,

tā kā:

I.   PROCEDŪRA

| (1) | Komisija 2007. gada 9. jūlijā saņēma sūdzību, kurā apgalvots, ka Grieķija ir veikusi divus pasākumus, piešķirot valsts atbalstu uzņēmumam Ellinikos Xrysos SA (turpmāk “uzņēmums Ellinikos Xrysos”). Pēc informācijas apmaiņas Komisija 2008. gada 10. decembrī uzsāka šo iespējamo pasākumu formālu izmeklēšanas procedūru. |
| --- | --- |

(1)

Komisija 2007. gada 9. jūlijā saņēma sūdzību, kurā apgalvots, ka Grieķija ir veikusi divus pasākumus, piešķirot valsts atbalstu uzņēmumam Ellinikos Xrysos SA (turpmāk “uzņēmums Ellinikos Xrysos”). Pēc informācijas apmaiņas Komisija 2008. gada 10. decembrī uzsāka šo iespējamo pasākumu formālu izmeklēšanas procedūru.

| (2) | Grieķija 2009. gada 23. februārī iesniedza savus apsvērumus par Komisijas lēmumu sākt procedūru. |
| --- | --- |

(2)

Grieķija 2009. gada 23. februārī iesniedza savus apsvērumus par Komisijas lēmumu sākt procedūru.

| (3) | Lēmums par procedūras uzsākšanu tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī2009. gada 10. martā (3). Tika saņemti apsvērumi no četrām ieinteresētajām personām: 2009. gada 10. aprīlī no iespējamā valsts atbalsta saņēmēja uzņēmuma Ellinikos Xrysos; 2009. gada 10. aprīlī no lielākā Ellinikos Xrysos akcionāra uzņēmuma European Goldfields Ltd; 2009. gada 2. aprīlī no Cassandra raktuvju arodbiedrībām; 2009. gada 6. aprīlī no Hellenic Mining Watch, kas ir Grieķijas organizācija, kuras mērķis ir “vides un sabiedrības aizsardzība pret ieguves radītajām negatīvajām sekām un valsts bagātību saglabāšana” (4). |
| --- | --- |

(3)

Lēmums par procedūras uzsākšanu tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī2009. gada 10. martā (3). Tika saņemti apsvērumi no četrām ieinteresētajām personām: 2009. gada 10. aprīlī no iespējamā valsts atbalsta saņēmēja uzņēmuma Ellinikos Xrysos; 2009. gada 10. aprīlī no lielākā Ellinikos Xrysos akcionāra uzņēmuma European Goldfields Ltd; 2009. gada 2. aprīlī no Cassandra raktuvju arodbiedrībām; 2009. gada 6. aprīlī no Hellenic Mining Watch, kas ir Grieķijas organizācija, kuras mērķis ir “vides un sabiedrības aizsardzība pret ieguves radītajām negatīvajām sekām un valsts bagātību saglabāšana” (4).

| (4) | Apsvērumi tika nosūtīti Grieķijai 2009. gada 6. maija un 2009. gada 7. jūlija vēstulēs. Grieķija atbildēja uz ieinteresēto personu apsvērumiem 2009. gada 3. jūnija, 2009. gada 20. jūlija un 2009. gada 23. septembra vēstulēs. |
| --- | --- |

(4)

Apsvērumi tika nosūtīti Grieķijai 2009. gada 6. maija un 2009. gada 7. jūlija vēstulēs. Grieķija atbildēja uz ieinteresēto personu apsvērumiem 2009. gada 3. jūnija, 2009. gada 20. jūlija un 2009. gada 23. septembra vēstulēs.

| (5) | Komisija 2009. gada 19. jūnijā, 2009. gada 11. decembrī un 2010. gada 22. aprīlī pieprasīja sīkāku informāciju no Grieķijas iestādēm, uz ko Grieķija un uzņēmums Ellinikos Xrysos atbildēja 2009. gada 23. jūlija, 2009. gada 29. jūlija, 2010. gada 15. janvāra, 2010. gada 11. februāra, 2010. gada 12. februāra, 2010. gada 4. maija un 2010. gada 27. maija vēstulēs. Starp Komisijas dienestiem un Grieķijas iestādēm 2010. gada maijā noritēja turpmāka neformāla informācijas apmaiņa pa e-pastu. Komisijas dienestu un Grieķijas iestāžu pārstāvju sanāksmes notika 2009. gada 11. februārī un 2010. gada 24. jūnijā. Komisijas dienestu un iespējamā valsts atbalsta saņēmēja sanāksmes notika 2009. gada 2. februārī un 2009. gada 26. jūnijā. |
| --- | --- |

(5)

Komisija 2009. gada 19. jūnijā, 2009. gada 11. decembrī un 2010. gada 22. aprīlī pieprasīja sīkāku informāciju no Grieķijas iestādēm, uz ko Grieķija un uzņēmums Ellinikos Xrysos atbildēja 2009. gada 23. jūlija, 2009. gada 29. jūlija, 2010. gada 15. janvāra, 2010. gada 11. februāra, 2010. gada 12. februāra, 2010. gada 4. maija un 2010. gada 27. maija vēstulēs. Starp Komisijas dienestiem un Grieķijas iestādēm 2010. gada maijā noritēja turpmāka neformāla informācijas apmaiņa pa e-pastu. Komisijas dienestu un Grieķijas iestāžu pārstāvju sanāksmes notika 2009. gada 11. februārī un 2010. gada 24. jūnijā. Komisijas dienestu un iespējamā valsts atbalsta saņēmēja sanāksmes notika 2009. gada 2. februārī un 2009. gada 26. jūnijā.

II.   SĪKS ATBALSTA APRAKSTS

II.a.   VISPĀRĪGA INFORMĀCIJA PAR IEGUVES TIESĪBĀM UN ATĻAUJĀM

| (6) | Ieguves tiesības ir tiesības ieiet konkrētā zemesgabalā un to aizņemt ar nolūku tajā veikt izstrādi vai nu pazemes izrakumu, vai atvērtu izstrādņu veidā, lai iegūtu minerālu rūdas, kas tajās varētu atrasties. Ieguves tiesības nodod īpašumā kopā ar īpašumu, kurā veicama ieguve, kā neatņemamu tā sastāvdaļu. |
| --- | --- |

(6)

Ieguves tiesības ir tiesības ieiet konkrētā zemesgabalā un to aizņemt ar nolūku tajā veikt izstrādi vai nu pazemes izrakumu, vai atvērtu izstrādņu veidā, lai iegūtu minerālu rūdas, kas tajās varētu atrasties. Ieguves tiesības nodod īpašumā kopā ar īpašumu, kurā veicama ieguve, kā neatņemamu tā sastāvdaļu.

| (7) | Ieguves tiesības atšķiras no ieguves atļaujas, kas ir licence veikt ieguves darbību. To piešķir atbildīgās iestādes pēc tam, kad novērtēti iesniegtie ziņojumi par īstenošanas iespējām un vides pētījumu dokumenti. Šajā gadījumā 2003. gada pārdošanas laikā ieguves atļaujas piešķīra Attīstības ministrija. |
| --- | --- |

(7)

Ieguves tiesības atšķiras no ieguves atļaujas, kas ir licence veikt ieguves darbību. To piešķir atbildīgās iestādes pēc tam, kad novērtēti iesniegtie ziņojumi par īstenošanas iespējām un vides pētījumu dokumenti. Šajā gadījumā 2003. gada pārdošanas laikā ieguves atļaujas piešķīra Attīstības ministrija.

II.b.   ATBALSTA SAŅĒMĒJS

| (8) | Ellinikos Xrysos ir liels Grieķijas ieguves uzņēmums, kas aktīvi darbojas zelta, vara, svina, sudraba un cinka ieguves jomā. Tā apgrozījums 2009. gadā bija 44,7 miljoni euro (ieņēmumi pēc nodokļu nomaksas 1,7 miljonu euro apmērā), un tam bija aptuveni 350 darbinieku. Attiecīgo atbalsta pasākumu laikā (skatīt 11. un 16.–18. punktu) Ellinikos Xrysos bija liels uzņēmums, jo tas bija saistīts ar lielu uzņēmumu. Saskaņā ar Komisijas 2003. gada 6. maija Ieteikumu 2003/361/EK par mikrouzņēmumu, mazo un vidējo uzņēmumu definīciju (5): a) mikrouzņēmumu, mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) kategorijā ietilpst uzņēmumi, kam ir mazāk nekā 250 darbinieku un kuru gada apgrozījums nepārsniedz 50 miljonus euro un/vai kopējā gada bilance nepārsniedz 43 miljonus euro (pielikuma 1. sadaļas 2. panta 1. punkts); b) lai no MVU kategorijas izņemtu uzņēmumu grupas, kuru ekonomiskais spēks, iespējams, pārsniedz īstajiem MVU piemītošo ekonomisko spēku, ir jānodala dažādu tipu uzņēmumi atkarībā no tā, vai tie ir autonomi (apsvērumu 9. punkts); c) “autonoms uzņēmums” ir jebkurš uzņēmums, kas nav klasificējams kā saistīts uzņēmums (pielikuma 1. sadaļas 3. panta 1. punkts); d) “saistīts uzņēmums” ir uzņēmums, kurā akcionāru vai locekļu balsstiesību vairākums pieder citam uzņēmumam (pielikuma 1. sadaļas 3. panta 3. punkta a) apakšpunkts). Šajā gadījumā 2003. gada decembrī (2003. gada pārdošanas laikā) 53,3 % uzņēmuma Ellinikos Xrysos akciju (160 000 akciju no 300 000 akciju kopskaita) piederēja uzņēmuma Aktor SA meitasuzņēmumam Greek Mines SA. Uzņēmuma Aktor divu iepriekšējo gadu, t. i., 2001. un 2002. gada, apgrozījums sasniedza attiecīgi 120,9 miljonus euro un 302,6 miljonus euro. Tāpat tā divas iepriekšējās kopējās gada bilances sasniedza attiecīgi 151,9 miljonus euro un 260 miljonus euro (6). Ar šiem rādītājiem uzņēmums Aktor atbilst lielo uzņēmumu kategorijai. Līdz ar to uzņēmums Ellinikos Xrysos attiecīgo atbalsta pasākumu laikā bija liels uzņēmums. |
| --- | --- |

(8)

Ellinikos Xrysos ir liels Grieķijas ieguves uzņēmums, kas aktīvi darbojas zelta, vara, svina, sudraba un cinka ieguves jomā. Tā apgrozījums 2009. gadā bija 44,7 miljoni euro (ieņēmumi pēc nodokļu nomaksas 1,7 miljonu euro apmērā), un tam bija aptuveni 350 darbinieku. Attiecīgo atbalsta pasākumu laikā (skatīt 11. un 16.–18. punktu) Ellinikos Xrysos bija liels uzņēmums, jo tas bija saistīts ar lielu uzņēmumu. Saskaņā ar Komisijas 2003. gada 6. maija Ieteikumu 2003/361/EK par mikrouzņēmumu, mazo un vidējo uzņēmumu definīciju (5): a) mikrouzņēmumu, mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) kategorijā ietilpst uzņēmumi, kam ir mazāk nekā 250 darbinieku un kuru gada apgrozījums nepārsniedz 50 miljonus euro un/vai kopējā gada bilance nepārsniedz 43 miljonus euro (pielikuma 1. sadaļas 2. panta 1. punkts); b) lai no MVU kategorijas izņemtu uzņēmumu grupas, kuru ekonomiskais spēks, iespējams, pārsniedz īstajiem MVU piemītošo ekonomisko spēku, ir jānodala dažādu tipu uzņēmumi atkarībā no tā, vai tie ir autonomi (apsvērumu 9. punkts); c) “autonoms uzņēmums” ir jebkurš uzņēmums, kas nav klasificējams kā saistīts uzņēmums (pielikuma 1. sadaļas 3. panta 1. punkts); d) “saistīts uzņēmums” ir uzņēmums, kurā akcionāru vai locekļu balsstiesību vairākums pieder citam uzņēmumam (pielikuma 1. sadaļas 3. panta 3. punkta a) apakšpunkts). Šajā gadījumā 2003. gada decembrī (2003. gada pārdošanas laikā) 53,3 % uzņēmuma Ellinikos Xrysos akciju (160 000 akciju no 300 000 akciju kopskaita) piederēja uzņēmuma Aktor SA meitasuzņēmumam Greek Mines SA. Uzņēmuma Aktor divu iepriekšējo gadu, t. i., 2001. un 2002. gada, apgrozījums sasniedza attiecīgi 120,9 miljonus euro un 302,6 miljonus euro. Tāpat tā divas iepriekšējās kopējās gada bilances sasniedza attiecīgi 151,9 miljonus euro un 260 miljonus euro (6). Ar šiem rādītājiem uzņēmums Aktor atbilst lielo uzņēmumu kategorijai. Līdz ar to uzņēmums Ellinikos Xrysos attiecīgo atbalsta pasākumu laikā bija liels uzņēmums.

| (9) | Uzņēmuma Ellinikos Xrysos pašreizējie akcionāri ir uzņēmums European Goldfields Greece BV (65 % akciju), uzņēmums Hellas Gold BV (30 % akciju) un Grieķijas celtniecības un enerģētikas uzņēmums Aktor SA (5 % akciju). European Goldfields Greece BV un Hellas Gold BV ir uzņēmuma European Goldfields Ltd meitasuzņēmumi. European Goldfields Ltd ir Kanādas uzņēmums, kas ir iesaistīts minerālu īpašumu ieguvē, izpētē un izstrādē Balkānos. |
| --- | --- |

(9)

Uzņēmuma Ellinikos Xrysos pašreizējie akcionāri ir uzņēmums European Goldfields Greece BV (65 % akciju), uzņēmums Hellas Gold BV (30 % akciju) un Grieķijas celtniecības un enerģētikas uzņēmums Aktor SA (5 % akciju). European Goldfields Greece BV un Hellas Gold BV ir uzņēmuma European Goldfields Ltd meitasuzņēmumi. European Goldfields Ltd ir Kanādas uzņēmums, kas ir iesaistīts minerālu īpašumu ieguvē, izpētē un izstrādē Balkānos.

| (10) | Uzņēmumam Ellinikos Xrysos pieder Cassandra raktuves, un tas šīs raktuves ekspluatē. Šis uzņēmums iegādājās tās un to ieguves tiesības no Grieķijas valsts 2003. gada decembrī. Cassandra raktuves atrodas Grieķijas ziemeļu daļā. Cassandra raktuvēs ietilpst Olympias un Skouries zelta raktuves, kā arī Stratoni vara un cinka raktuves. |
| --- | --- |

(10)

Uzņēmumam Ellinikos Xrysos pieder Cassandra raktuves, un tas šīs raktuves ekspluatē. Šis uzņēmums iegādājās tās un to ieguves tiesības no Grieķijas valsts 2003. gada decembrī. Cassandra raktuves atrodas Grieķijas ziemeļu daļā. Cassandra raktuvēs ietilpst Olympias un Skouries zelta raktuves, kā arī Stratoni vara un cinka raktuves.

| (11) | Līdz 2003. gadam Cassandra raktuves piederēja uzņēmumam TVX Hellas SA, kas bija tās ieguvis īpašumā no Grieķijas valsts 1995. gadā piedāvājumu konkursa kārtībā par 11 miljardiem Grieķijas drahmu (aptuveni 39,8 miljoni euro (7)). |
| --- | --- |

(11)

Līdz 2003. gadam Cassandra raktuves piederēja uzņēmumam TVX Hellas SA, kas bija tās ieguvis īpašumā no Grieķijas valsts 1995. gadā piedāvājumu konkursa kārtībā par 11 miljardiem Grieķijas drahmu (aptuveni 39,8 miljoni euro (7)).

| (12) | Grieķijas Valsts padome 2002. gadā anulēja Cassandra raktuvju ieguves un zelta apstrādes atļaujas, proti, Olympias un Stratoni raktuvju atļaujas. Olympias raktuvju ieguves un zelta apstrādes atļauja tika anulēta ar vidi saistītu iemeslu dēļ, kuri tika novērtēti kā nopietni. Stratoni raktuvju ieguves atļauja tika anulēta, jo Grieķijas valsts bija to izsniegusi nelikumīgi. Ieguves atļauju bija izsniegusi iestāde, kas nebija pilnvarota to darīt. |
| --- | --- |

(12)

Grieķijas Valsts padome 2002. gadā anulēja Cassandra raktuvju ieguves un zelta apstrādes atļaujas, proti, Olympias un Stratoni raktuvju atļaujas. Olympias raktuvju ieguves un zelta apstrādes atļauja tika anulēta ar vidi saistītu iemeslu dēļ, kuri tika novērtēti kā nopietni. Stratoni raktuvju ieguves atļauja tika anulēta, jo Grieķijas valsts bija to izsniegusi nelikumīgi. Ieguves atļauju bija izsniegusi iestāde, kas nebija pilnvarota to darīt.

| (13) | Kad Valsts padome bija veikusi iepriekš minēto anulēšanu, atbildīgā Attīstības ministrija attiecībā uz Stratoni raktuvēm izdeva divus aktus: 1) 2003. gada 7. janvārī, liekot pārtraukt darbību Stratoni raktuvēs; un 2) 2003. gada 29. janvārī, liekot attiecībā uz Stratoni raktuvēm pieņemt papildu drošības pasākumus. Saskaņā ar Valsts padomes lēmumu par anulēšanu Attīstības ministrija 2003. gada 18. februārī izdeva vēl vienu aktu, ar ko tika atļauts uzsākt darbību Stratoni raktuvēs un tika anulēti tās iepriekšējie – 2003. gada 7. un 29. janvāra – akti. Laikā, kad raktuves tika pārdotas uzņēmumam Ellinikos Xrysos, spēkā bija 2003. gada 18. februāra akts. |
| --- | --- |

(13)

Kad Valsts padome bija veikusi iepriekš minēto anulēšanu, atbildīgā Attīstības ministrija attiecībā uz Stratoni raktuvēm izdeva divus aktus: 1) 2003. gada 7. janvārī, liekot pārtraukt darbību Stratoni raktuvēs; un 2) 2003. gada 29. janvārī, liekot attiecībā uz Stratoni raktuvēm pieņemt papildu drošības pasākumus. Saskaņā ar Valsts padomes lēmumu par anulēšanu Attīstības ministrija 2003. gada 18. februārī izdeva vēl vienu aktu, ar ko tika atļauts uzsākt darbību Stratoni raktuvēs un tika anulēti tās iepriekšējie – 2003. gada 7. un 29. janvāra – akti. Laikā, kad raktuves tika pārdotas uzņēmumam Ellinikos Xrysos, spēkā bija 2003. gada 18. februāra akts.

| (14) | Tāpat tādēļ, ka bija anulētas iepriekš minētās Cassandra raktuvju ieguves un zelta apstrādes atļaujas, uzņēmuma TVX Hellas īpašnieks Kinross (Kanādas ieguves uzņēmums) pārtrauca uzņēmuma TVX Hellas finansēšanu, lai saglabātu akciju biržas vērtību. Tas piespieda TVX Hellas pieteikt maksātnespēju. |
| --- | --- |

(14)

Tāpat tādēļ, ka bija anulētas iepriekš minētās Cassandra raktuvju ieguves un zelta apstrādes atļaujas, uzņēmuma TVX Hellas īpašnieks Kinross (Kanādas ieguves uzņēmums) pārtrauca uzņēmuma TVX Hellas finansēšanu, lai saglabātu akciju biržas vērtību. Tas piespieda TVX Hellas pieteikt maksātnespēju.

II.c.   1. PASĀKUMS. PĀRDOŠANAS CENA ZEM TIRGUS VĒRTĪBAS

| (15) | Cassandra raktuves 2003. gada 12. decembrī no uzņēmuma TVX Hellas tika nodotas Grieķijas valsts īpašumā par 11 miljoniem euro saskaņā ar ārpustiesas vienošanos, kuras ietvaros tika kompensētas abu pušu prasības (uzņēmuma TVX Hellas prasība pret Grieķiju sasniedza 293,5 miljonus euro). Tajā pašā dienā Grieķijas valsts pārdeva Cassandra raktuves uzņēmumam Ellinikos Xrysos par 11 miljoniem euro, iepriekš neveicot īpašumu vērtēšanu un nerīkojot atklātu piedāvājumu konkursu. Pārdošanā ietilpa: a) Stratoni, Skouries un Olympias raktuves kopā ar attiecīgajām ieguves tiesībām; b) zeme; c) minerālu iegulas; un d) nekustamie īpašumi (ieguves un apstrādes tehnika, darba ņēmēju mājas un rūpnieciskās ražošanas ēkas). Kā minēja Grieķijas iestādes, pasākuma mērķis bija atrast īpašnieku, kas vēlētos raktuves ekspluatēt un līdz ar to aizsargātu nodarbinātību un vidi. |
| --- | --- |

(15)

Cassandra raktuves 2003. gada 12. decembrī no uzņēmuma TVX Hellas tika nodotas Grieķijas valsts īpašumā par 11 miljoniem euro saskaņā ar ārpustiesas vienošanos, kuras ietvaros tika kompensētas abu pušu prasības (uzņēmuma TVX Hellas prasība pret Grieķiju sasniedza 293,5 miljonus euro). Tajā pašā dienā Grieķijas valsts pārdeva Cassandra raktuves uzņēmumam Ellinikos Xrysos par 11 miljoniem euro, iepriekš neveicot īpašumu vērtēšanu un nerīkojot atklātu piedāvājumu konkursu. Pārdošanā ietilpa: a) Stratoni, Skouries un Olympias raktuves kopā ar attiecīgajām ieguves tiesībām; b) zeme; c) minerālu iegulas; un d) nekustamie īpašumi (ieguves un apstrādes tehnika, darba ņēmēju mājas un rūpnieciskās ražošanas ēkas). Kā minēja Grieķijas iestādes, pasākuma mērķis bija atrast īpašnieku, kas vēlētos raktuves ekspluatēt un līdz ar to aizsargātu nodarbinātību un vidi.

II.d.   2. PASĀKUMS. ATBRĪVOJUMS NO NODOKĻU MAKSĀŠANAS UN JURIDISKO PAKALPOJUMU MAKSAS SAMAZINĀJUMS

| (16) | Grieķija pārdeva Cassandra raktuves uzņēmumam Ellinikos Xrysos atbilstoši starp abām pusēm noslēgtajam līgumam, kas tika ratificēts ar Likumu 3220/2004 (8). Saskaņā ar šo likumu uzņēmums Ellenikos Xrysos tika pilnībā atbrīvots no nodokļu maksāšanas. Tika arī noteiks juridisko pakalpojumu un citas maksas samazinājums līdz tikai 5 % no reālā apmēra, kas būtu bijis jāmaksā. Kā apgalvoja Grieķijas iestādes, pasākuma nolūks bija radīt pamudinājumu iespējamajiem pircējiem, jo raktuvju vērtība bija negatīva. |
| --- | --- |

(16)

Grieķija pārdeva Cassandra raktuves uzņēmumam Ellinikos Xrysos atbilstoši starp abām pusēm noslēgtajam līgumam, kas tika ratificēts ar Likumu 3220/2004 (8). Saskaņā ar šo likumu uzņēmums Ellenikos Xrysos tika pilnībā atbrīvots no nodokļu maksāšanas. Tika arī noteiks juridisko pakalpojumu un citas maksas samazinājums līdz tikai 5 % no reālā apmēra, kas būtu bijis jāmaksā. Kā apgalvoja Grieķijas iestādes, pasākuma nolūks bija radīt pamudinājumu iespējamajiem pircējiem, jo raktuvju vērtība bija negatīva.

| (17) | Saskaņā ar Grieķijas tiesību aktiem (9) nekustamā īpašuma pirkuma nodoklis ir 7 % no pārdotā īpašuma vērtības par pirmajiem EUR 15 000 un 9 % par atlikušo daļu. Tāpat saskaņā ar Grieķijas Ieguves nozares kodeksu (10) speciālais ieguves tiesību pirkuma nodoklis ir 5 % no pārdoto tiesību vērtības (t. i., no raktuvju vērtības). |
| --- | --- |

(17)

Saskaņā ar Grieķijas tiesību aktiem (9) nekustamā īpašuma pirkuma nodoklis ir 7 % no pārdotā īpašuma vērtības par pirmajiem EUR 15 000 un 9 % par atlikušo daļu. Tāpat saskaņā ar Grieķijas Ieguves nozares kodeksu (10) speciālais ieguves tiesību pirkuma nodoklis ir 5 % no pārdoto tiesību vērtības (t. i., no raktuvju vērtības).

| (18) | Šajā lēmumā Komisija ir aprēķinājusi kopējo atbalsta summu par 1. un 2. pasākumu 15,34 miljonu euro apmērā pēc turpmāk minētā izvērtēšanas:






  a) | triju atsevišķo raktuvju (Stratoni, Olympias un Skouries), kas kopā veido Cassandra raktuves, vērtība, pamatojoties uz ekonomiskajiem faktoriem, kuri attiecas uz pārdošanas laiku, un arī iespēju šajās raktuvēs veikt darbību (skatīt sīku analīzi 63.–79. punktā); |
| --- | --- | --- |

(18)

Šajā lēmumā Komisija ir aprēķinājusi kopējo atbalsta summu par 1. un 2. pasākumu 15,34 miljonu euro apmērā pēc turpmāk minētā izvērtēšanas:

a)

triju atsevišķo raktuvju (Stratoni, Olympias un Skouries), kas kopā veido Cassandra raktuves, vērtība, pamatojoties uz ekonomiskajiem faktoriem, kuri attiecas uz pārdošanas laiku, un arī iespēju šajās raktuvēs veikt darbību (skatīt sīku analīzi 63.–79. punktā);

| b) | Cassandra raktuvju zemes vērtība, kā tā aprēķināta novērtējuma ziņojumā (skatīt 19. punktu) un pārbaudīta salīdzinājumā ar cenu, kas samaksāta par šīs zemes lielāko daļu 1995. gada atklātajā piedāvājumu konkursā (skatīt sīku analīzi 80.–90. punktā); |
| --- | --- |

b)

Cassandra raktuvju zemes vērtība, kā tā aprēķināta novērtējuma ziņojumā (skatīt 19. punktu) un pārbaudīta salīdzinājumā ar cenu, kas samaksāta par šīs zemes lielāko daļu 1995. gada atklātajā piedāvājumu konkursā (skatīt sīku analīzi 80.–90. punktā);

| c) | to minerālu iegulu vērtība, ko uzņēmums Ellinikos Xrysos ieguva 2003. gada pārdošanas rezultātā, pamatojoties uz šo pašu vērtēšanas ziņojumu (skatīt sīku analīzi 91.–97. punktā); |
| --- | --- |

c)

to minerālu iegulu vērtība, ko uzņēmums Ellinikos Xrysos ieguva 2003. gada pārdošanas rezultātā, pamatojoties uz šo pašu vērtēšanas ziņojumu (skatīt sīku analīzi 91.–97. punktā);

| d) | maksājamā nodokļu summa, kura attiecībā uz uzņēmumu Ellinikos Xrysos netika iekļauta pirkuma līgumā (skatīt sīku analīzi 118.–124. punktā). |
| --- | --- |

d)

maksājamā nodokļu summa, kura attiecībā uz uzņēmumu Ellinikos Xrysos netika iekļauta pirkuma līgumā (skatīt sīku analīzi 118.–124. punktā).

| (19) | Komisija 2008. gada 10. decembra lēmumā par procedūras uzsākšanu apšaubīja to, vai Grieķija ir pārdevusi Cassandra raktuves uzņēmumam Ellinikos Xrysos atbilstīgi to tirgus vērtībai, jo pārdošana tika veikta bez atklāta piedāvājumu konkursa un neatkarīgas īpašumu vērtēšanas, un vai šāda pārdošana zem tirgus vērtības ir saderīga ar LESD. Tika izdarīta atsauce uz Cassandra raktuvju īpašumu novērtējuma ziņojumu, kas izdots Ellinikos Xrysos akcionāra uzņēmuma European Goldfields vārdā. Saskaņā ar šo ziņojumu Cassandra raktuvju faktiskā tirgus vērtība bija 500 miljoni ASV dolāru (2004. gada 30. jūnijā līdzvērtīga 411 miljoniem euro, izmantojot minētās dienas valūtas kursu USD 1,2155 par EUR 1 (11). Ziņojumu (turpmāk “Behre Dolbear ziņojums”) sniedza uzņēmums Behre Dolbear International Ltd – “īpaši atzīts starptautisks minerālu rūpniecības konsultāciju uzņēmums”, kā apgalvoja uzņēmums European Goldfields
   (12). |
| --- | --- |

(19)

Komisija 2008. gada 10. decembra lēmumā par procedūras uzsākšanu apšaubīja to, vai Grieķija ir pārdevusi Cassandra raktuves uzņēmumam Ellinikos Xrysos atbilstīgi to tirgus vērtībai, jo pārdošana tika veikta bez atklāta piedāvājumu konkursa un neatkarīgas īpašumu vērtēšanas, un vai šāda pārdošana zem tirgus vērtības ir saderīga ar LESD. Tika izdarīta atsauce uz Cassandra raktuvju īpašumu novērtējuma ziņojumu, kas izdots Ellinikos Xrysos akcionāra uzņēmuma European Goldfields vārdā. Saskaņā ar šo ziņojumu Cassandra raktuvju faktiskā tirgus vērtība bija 500 miljoni ASV dolāru (2004. gada 30. jūnijā līdzvērtīga 411 miljoniem euro, izmantojot minētās dienas valūtas kursu USD 1,2155 par EUR 1 (11). Ziņojumu (turpmāk “Behre Dolbear ziņojums”) sniedza uzņēmums Behre Dolbear International Ltd – “īpaši atzīts starptautisks minerālu rūpniecības konsultāciju uzņēmums”, kā apgalvoja uzņēmums European Goldfields
   (12).

| (20) | Komisija arī apšaubīja to, vai atbrīvojums no nodokļu maksāšanas un juridisko pakalpojumu maksas samazinājums bija atbrīvojums no tām finanšu saistībām pret valsti, kuras ir saderīgas ar LESD. |
| --- | --- |

(20)

Komisija arī apšaubīja to, vai atbrīvojums no nodokļu maksāšanas un juridisko pakalpojumu maksas samazinājums bija atbrīvojums no tām finanšu saistībām pret valsti, kuras ir saderīgas ar LESD.

III.   GRIEĶIJAS UN IEINTERESĒTO PERSONU APSVĒRUMI

III.a.   GRIEĶIJAS UN ATBALSTA SAŅĒMĒJA APSVĒRUMI

| (21) | Grieķijas un atbalsta saņēmēja apsvērumi lielā mērā sakrīt, un tādēļ Komisija tos norādīs vienkopus, proti, 22.–31. punktā. |
| --- | --- |

(21)

Grieķijas un atbalsta saņēmēja apsvērumi lielā mērā sakrīt, un tādēļ Komisija tos norādīs vienkopus, proti, 22.–31. punktā.

| (22) | Saskaņā ar Grieķijas iestāžu un saņēmēja apgalvoto Grieķija 2003. gada pārdošanā rīkojās kā starpniece vienīgi tādēļ, ka uzņēmums TVX Hellas, būdams maksātnespējas procesa vidusposmā, nevarēja pārdot raktuves uzņēmumam Ellinikos Xrysos tiešā veidā. Tie arī apgalvo, ka Grieķijai raktuves nekad nav piederējušas un tā nesaņēma naudu no 2003. gada pārdošanas, jo 11 miljoni euro tika samaksāti tieši uzņēmumam TVX Hellas. Tie arī argumentē, ka 1995. gadā pārdošanas darījums notika starp TVX Hellas un iepriekšējo īpašnieku – privātu uzņēmumu, kas bija likvidācijas procesā – un ka tādēļ 2003. gada pārdošanā nebija iesaistīti valsts līdzekļi. |
| --- | --- |

(22)

Saskaņā ar Grieķijas iestāžu un saņēmēja apgalvoto Grieķija 2003. gada pārdošanā rīkojās kā starpniece vienīgi tādēļ, ka uzņēmums TVX Hellas, būdams maksātnespējas procesa vidusposmā, nevarēja pārdot raktuves uzņēmumam Ellinikos Xrysos tiešā veidā. Tie arī apgalvo, ka Grieķijai raktuves nekad nav piederējušas un tā nesaņēma naudu no 2003. gada pārdošanas, jo 11 miljoni euro tika samaksāti tieši uzņēmumam TVX Hellas. Tie arī argumentē, ka 1995. gadā pārdošanas darījums notika starp TVX Hellas un iepriekšējo īpašnieku – privātu uzņēmumu, kas bija likvidācijas procesā – un ka tādēļ 2003. gada pārdošanā nebija iesaistīti valsts līdzekļi.

| (23) | Turklāt Grieķijas iestādes un saņēmējs apgalvo, ka pārdošanas laikā Cassandra raktuvju tirgus vērtība bija kritusies vai pat negatīva ilgā darbības pārtraukuma un ieguves tiesību anulēšanas dēļ. Raktuvju negatīvo tirgus vērtību arī varēja apliecināt fakts, ka uzņēmums Kinross – uzņēmuma TVX Hellas īpašnieks un tirgus ekonomikas dalībnieks – raktuvēm noteica negatīvu vērtību, kad tas pārvērta kapitālā būtiskus zaudējumus no tā ieguldījumiem. Tie norāda, ka pozitīvo cenu, ko samaksāja arī privātais uzņēmums Ellinikos Xrysos, attaisno līguma anulēšanas noteikums, kas novērsa pircēja risku. Turklāt tie apgalvo, ka zemi, ko īpašumā iegūst ieguves uzņēmums, var izmantot vienīgi ieguves darbiem un tai nav tirgus vērtības, jo Grieķijas tiesību aktos attiecībā uz šādām teritorijām priekšroku dod ieguves darbiem. Šā iemesla dēļ tie argumentē, ka ieguves tiesību vērtības kritums, ko radīja ilgais darbības pārtraukums un ieguves tiesību anulēšana, noveda arī pie zemes vērtības krituma. Visbeidzot, attiecībā uz zelta iegulām, kas ietilpa uzņēmumam Ellinikos Xrysos pārdotajos īpašumos, tie apgalvo, ka 2003. gadā tām bija negatīva vērtība, jo zeltam bija relatīvi zema cena un relatīvi augstas ar ieguvi saistītās izmaksas, piemēram, transporta un apstrādes izmaksas. |
| --- | --- |

(23)

Turklāt Grieķijas iestādes un saņēmējs apgalvo, ka pārdošanas laikā Cassandra raktuvju tirgus vērtība bija kritusies vai pat negatīva ilgā darbības pārtraukuma un ieguves tiesību anulēšanas dēļ. Raktuvju negatīvo tirgus vērtību arī varēja apliecināt fakts, ka uzņēmums Kinross – uzņēmuma TVX Hellas īpašnieks un tirgus ekonomikas dalībnieks – raktuvēm noteica negatīvu vērtību, kad tas pārvērta kapitālā būtiskus zaudējumus no tā ieguldījumiem. Tie norāda, ka pozitīvo cenu, ko samaksāja arī privātais uzņēmums Ellinikos Xrysos, attaisno līguma anulēšanas noteikums, kas novērsa pircēja risku. Turklāt tie apgalvo, ka zemi, ko īpašumā iegūst ieguves uzņēmums, var izmantot vienīgi ieguves darbiem un tai nav tirgus vērtības, jo Grieķijas tiesību aktos attiecībā uz šādām teritorijām priekšroku dod ieguves darbiem. Šā iemesla dēļ tie argumentē, ka ieguves tiesību vērtības kritums, ko radīja ilgais darbības pārtraukums un ieguves tiesību anulēšana, noveda arī pie zemes vērtības krituma. Visbeidzot, attiecībā uz zelta iegulām, kas ietilpa uzņēmumam Ellinikos Xrysos pārdotajos īpašumos, tie apgalvo, ka 2003. gadā tām bija negatīva vērtība, jo zeltam bija relatīvi zema cena un relatīvi augstas ar ieguvi saistītās izmaksas, piemēram, transporta un apstrādes izmaksas.

| (24) | Papildus iepriekš minētajam un attiecībā uz tirgus ekonomikas kritērijiem, kuri jāņem vērā darījumā, Grieķijas iestādes un saņēmējs argumentē, ka šajos kritērijos ietilpst arī vides un sociālie apsvērumi, kas saistīti ar uzņēmuma tēlu un personāla apmierinātību. To apstiprina fakts, ka uzņēmums TVX Hellas, kas ir tirgus ekonomikas dalībnieks, ņēma vērā arī darbaspēka un vides jautājumus, samaksādams atbilstošu kompensāciju. Tie arī argumentē, ka, ja raktuves netiktu pārdotas, tas nozīmētu būtiskas ar vidi saistītas izmaksas aptuveni 15,7 miljonu euro apmērā, kuras būtu jāsedz Grieķijas valstij. Tajā pašā laikā tie apgalvo, ka cena, ko samaksāja uzņēmums Ellinikos Xrysos, arī bija pamatota ar tirgus ekonomikas kritērijiem, jo tā bija vienāda ar cenu, ko prasīja privāts uzņēmums TVX Hellas. Grieķija un atbalsta saņēmējs apgalvo, ka uzņēmums TVX Hellas būtu prasījis augstāku cenu, ja tas būtu varējis tā rīkoties. Tajā pašā laikā tie norāda, ka uzņēmuma Ellinikos Xrysos samaksātā cena bija vienāda ar aktīvu uzskaites vērtību uzņēmuma TVX Hellas finanšu pārskatos. Visbeidzot, tie apgalvo, ka 2003. gada pārdošanā samaksātā cena atainoja raktuvju reālo vērtību, t. i., Stratoni raktuvju vērtību, jo tajās vienīgajās notika darbība. Attiecībā uz Skouries raktuvēm Grieķija un saņēmējs apgalvo, ka, neskaitot uzņēmuma TVX Hellas pirms 2003. gada pārdošanas veikto ieguves izpēti, tajās nekad nav veikti ieguves darbi vai ieguldījumi. Tie arī uzskata, ka, lai Skouries izveidotu ieguves objektu, ir vajadzīgi nozīmīgi ieguldījumi. Iepriekš minēto iemeslu dēļ tie apgalvo, ka 2003. gada pārdošanā uzņēmumam Ellinikos Xrysos netika dotas priekšrocības. |
| --- | --- |

(24)

Papildus iepriekš minētajam un attiecībā uz tirgus ekonomikas kritērijiem, kuri jāņem vērā darījumā, Grieķijas iestādes un saņēmējs argumentē, ka šajos kritērijos ietilpst arī vides un sociālie apsvērumi, kas saistīti ar uzņēmuma tēlu un personāla apmierinātību. To apstiprina fakts, ka uzņēmums TVX Hellas, kas ir tirgus ekonomikas dalībnieks, ņēma vērā arī darbaspēka un vides jautājumus, samaksādams atbilstošu kompensāciju. Tie arī argumentē, ka, ja raktuves netiktu pārdotas, tas nozīmētu būtiskas ar vidi saistītas izmaksas aptuveni 15,7 miljonu euro apmērā, kuras būtu jāsedz Grieķijas valstij. Tajā pašā laikā tie apgalvo, ka cena, ko samaksāja uzņēmums Ellinikos Xrysos, arī bija pamatota ar tirgus ekonomikas kritērijiem, jo tā bija vienāda ar cenu, ko prasīja privāts uzņēmums TVX Hellas. Grieķija un atbalsta saņēmējs apgalvo, ka uzņēmums TVX Hellas būtu prasījis augstāku cenu, ja tas būtu varējis tā rīkoties. Tajā pašā laikā tie norāda, ka uzņēmuma Ellinikos Xrysos samaksātā cena bija vienāda ar aktīvu uzskaites vērtību uzņēmuma TVX Hellas finanšu pārskatos. Visbeidzot, tie apgalvo, ka 2003. gada pārdošanā samaksātā cena atainoja raktuvju reālo vērtību, t. i., Stratoni raktuvju vērtību, jo tajās vienīgajās notika darbība. Attiecībā uz Skouries raktuvēm Grieķija un saņēmējs apgalvo, ka, neskaitot uzņēmuma TVX Hellas pirms 2003. gada pārdošanas veikto ieguves izpēti, tajās nekad nav veikti ieguves darbi vai ieguldījumi. Tie arī uzskata, ka, lai Skouries izveidotu ieguves objektu, ir vajadzīgi nozīmīgi ieguldījumi. Iepriekš minēto iemeslu dēļ tie apgalvo, ka 2003. gada pārdošanā uzņēmumam Ellinikos Xrysos netika dotas priekšrocības.

| (25) | Attiecībā uz Behre Dolbear ziņojumu ne Grieķijai, ne saņēmējam nav šaubu par uzņēmuma Behre Dolbear uzticamību. Tomēr tie abi apstrīd ziņojumu, apgalvojot, ka to nevar ņemt vērā, jo tā nolūks bija piesaistīt ieguldītāju uzmanību un tā atsauces laiks (2004. gada jūnijs) nesakrīt ar pārdošanas laiku (2003. gada decembris). Tie arī argumentē, ka uzņēmuma Behre Bolbear lēstā raktuvju vērtība ir attiecināta uz īpašumiem kopā ar attiecīgajām ieguves atļaujām, kurpretim uzņēmums Ellinikos Xrysos ieguva vienīgi īpašumus, savukārt ieguves atļaujas vēlāk piešķīra Grieķijas valsts. Papildus tie argumentē, ka ziņojums attiecas nevis uz pārdotajiem īpašumiem, bet uz uzņēmuma Ellinikos Xrysos kā darbību turpinoša uzņēmuma vērtību, un ka tādēļ tajā nav norādīta raksturojošā vērtība īpašumiem, ko Grieķijas valsts pārdeva 2003. gada decembrī. Visbeidzot, tie apgalvo, ka ziņojuma 37. lappuses 5.3. tabulā uzņēmums Behre Dolbear lēš, ka izstrādei gatavo Cassandra raktuvju pašreizējā neto vērtība ir negatīva, proti, 2,59 miljoni ASV dolāru, un ka tādēļ reāli samaksātā cena (11 miljoni euro) bija virs raktuvju tirgus vērtības. |
| --- | --- |

(25)

Attiecībā uz Behre Dolbear ziņojumu ne Grieķijai, ne saņēmējam nav šaubu par uzņēmuma Behre Dolbear uzticamību. Tomēr tie abi apstrīd ziņojumu, apgalvojot, ka to nevar ņemt vērā, jo tā nolūks bija piesaistīt ieguldītāju uzmanību un tā atsauces laiks (2004. gada jūnijs) nesakrīt ar pārdošanas laiku (2003. gada decembris). Tie arī argumentē, ka uzņēmuma Behre Bolbear lēstā raktuvju vērtība ir attiecināta uz īpašumiem kopā ar attiecīgajām ieguves atļaujām, kurpretim uzņēmums Ellinikos Xrysos ieguva vienīgi īpašumus, savukārt ieguves atļaujas vēlāk piešķīra Grieķijas valsts. Papildus tie argumentē, ka ziņojums attiecas nevis uz pārdotajiem īpašumiem, bet uz uzņēmuma Ellinikos Xrysos kā darbību turpinoša uzņēmuma vērtību, un ka tādēļ tajā nav norādīta raksturojošā vērtība īpašumiem, ko Grieķijas valsts pārdeva 2003. gada decembrī. Visbeidzot, tie apgalvo, ka ziņojuma 37. lappuses 5.3. tabulā uzņēmums Behre Dolbear lēš, ka izstrādei gatavo Cassandra raktuvju pašreizējā neto vērtība ir negatīva, proti, 2,59 miljoni ASV dolāru, un ka tādēļ reāli samaksātā cena (11 miljoni euro) bija virs raktuvju tirgus vērtības.

| (26) | Ja tomēr tiek izmantots Behre Dolbear ziņojums, Grieķija uzskata, ka no trijām atšķirīgajām ziņojumā izklāstītajām metodēm ir pieņemama vienīgi ienākumu metode, jo tā ir galvenā starptautiski lietotā novērtējuma metode, un vienīgi attiecībā uz tā apstiprināšanas datumu, kā arī ja tiek piešķirtas ieguves atļaujas un tiek veikts būtisks ieguldījums. |
| --- | --- |

(26)

Ja tomēr tiek izmantots Behre Dolbear ziņojums, Grieķija uzskata, ka no trijām atšķirīgajām ziņojumā izklāstītajām metodēm ir pieņemama vienīgi ienākumu metode, jo tā ir galvenā starptautiski lietotā novērtējuma metode, un vienīgi attiecībā uz tā apstiprināšanas datumu, kā arī ja tiek piešķirtas ieguves atļaujas un tiek veikts būtisks ieguldījums.

| (27) | Grieķijas iestādes un saņēmējs atzīst, ka ierobežotā laika dēļ, lai aizsargātu nodarbinātību un vidi, Grieķija pārdeva īpašumus uzņēmumam Ellinikos Xrysos tieši – bez atklāta piedāvājumu konkursa vai iepriekšēja novērtējuma. Tie arī norāda, ka uzņēmumam TVX Hellas bija prasības pret Grieķiju 293,5 miljonu euro apmērā, pamatojoties uz zaudējumiem, ko radīja ieguldījumi raktuvēs (kurās tika pārtraukta darbība pēc 2002. gada anulēšanas lēmumiem) un izdevumi par vides aizsardzību. Tie argumentē, ka pirkuma līgumā nebija noteikuma par darbinieku minimālo skaitu, jo ieguvē nodarbina daudz darba ņēmēju, taču tajā pašā laikā nav iespējams noteikt kvantitatīvu pienākumu nodrošināt darbu. Visbeidzot, tie norāda, ka, ja Komisija izdotu iekasēšanas rīkojumu, tiktu iesniegts līguma anulēšanas pieprasījums, bet tādā gadījumā Grieķijas valstij varētu pieprasīt atmaksāt uzņēmumam 11 miljonus euro, un tai varētu tikt atdoti īpašumi. |
| --- | --- |

(27)

Grieķijas iestādes un saņēmējs atzīst, ka ierobežotā laika dēļ, lai aizsargātu nodarbinātību un vidi, Grieķija pārdeva īpašumus uzņēmumam Ellinikos Xrysos tieši – bez atklāta piedāvājumu konkursa vai iepriekšēja novērtējuma. Tie arī norāda, ka uzņēmumam TVX Hellas bija prasības pret Grieķiju 293,5 miljonu euro apmērā, pamatojoties uz zaudējumiem, ko radīja ieguldījumi raktuvēs (kurās tika pārtraukta darbība pēc 2002. gada anulēšanas lēmumiem) un izdevumi par vides aizsardzību. Tie argumentē, ka pirkuma līgumā nebija noteikuma par darbinieku minimālo skaitu, jo ieguvē nodarbina daudz darba ņēmēju, taču tajā pašā laikā nav iespējams noteikt kvantitatīvu pienākumu nodrošināt darbu. Visbeidzot, tie norāda, ka, ja Komisija izdotu iekasēšanas rīkojumu, tiktu iesniegts līguma anulēšanas pieprasījums, bet tādā gadījumā Grieķijas valstij varētu pieprasīt atmaksāt uzņēmumam 11 miljonus euro, un tai varētu tikt atdoti īpašumi.

| (28) | Turklāt Grieķijas iestādes argumentē, ka bija iespējams atsaukties uz 1995. gada atklātajā piedāvājumu konkursā noteikto vērtību un ka varētu uzskatīt, ka zemes vērtība nav mainījusies. Tās norāda, ka Behre Dolbear ziņojumā izmantoto metodi (ienākumu metodi) var pieņemt, bet vienīgi attiecībā uz ziņojuma datumu (2004. gada 30. jūnijs) un vienīgi tad, ja tiek piešķirtas ieguves atļaujas un veikti būtiski ieguldījumi. Visbeidzot, Grieķijas iestādes pieņem, ka pārdošanas laikā Stratoni raktuvēm bija derīgas ieguves atļaujas un ka līdz ar to tās darbojās un atbilda Behre Dolbear ziņojuma “izstrādei gatava objekta” noteikumam. |
| --- | --- |

(28)

Turklāt Grieķijas iestādes argumentē, ka bija iespējams atsaukties uz 1995. gada atklātajā piedāvājumu konkursā noteikto vērtību un ka varētu uzskatīt, ka zemes vērtība nav mainījusies. Tās norāda, ka Behre Dolbear ziņojumā izmantoto metodi (ienākumu metodi) var pieņemt, bet vienīgi attiecībā uz ziņojuma datumu (2004. gada 30. jūnijs) un vienīgi tad, ja tiek piešķirtas ieguves atļaujas un veikti būtiski ieguldījumi. Visbeidzot, Grieķijas iestādes pieņem, ka pārdošanas laikā Stratoni raktuvēm bija derīgas ieguves atļaujas un ka līdz ar to tās darbojās un atbilda Behre Dolbear ziņojuma “izstrādei gatava objekta” noteikumam.

| (29) | Attiecībā uz atbrīvojumu no nodokļu maksāšanas un juridisko pakalpojumu maksas samazinājumu atbalsta saņēmējs norādīja, ka šajā gadījumā nebija piemērojams ar likumu noteiktais nodoklis par raktuvju īpašnieka maiņu. Turklāt, kā minēja Grieķija, raktuvju vērtība bija negatīva un attiecīgi bija vajadzīgs pamudinājums iespējamajiem pircējiem. Tāpat Grieķija arī argumentē, ka Grieķijas Ieguves nozares kodeksa 173. pantā ir noteikta nodokļa likme aptuveni 5 % apmērā, taču vienīgi attiecībā uz darījumiem “par atlīdzību” [με επαχθή αιτία], kas, kā apgalvo Grieķija, nozīmē darījumus, kuri veicami, ja noticis nelaimes gadījums, piemēram, miris īpašnieks, tādēļ šajā gadījumā tas nebija piemērojams. Turklāt saņēmējs argumentē, ka pirkuma līgums vēl nav galīgs anulēšanas noteikuma dēļ un attiecīgi piemērot kādu nodokli būtu priekšlaicīgi. Visbeidzot, saņēmējs apgalvo, ka juridisko pakalpojumu maksas samazinājumā nav iesaistīti valsts līdzekļi, jo juristi ir privātā sektora speciālisti un nodokļi un nodevas par to atalgojumu tika atbilstīgi samaksātas. |
| --- | --- |

(29)

Attiecībā uz atbrīvojumu no nodokļu maksāšanas un juridisko pakalpojumu maksas samazinājumu atbalsta saņēmējs norādīja, ka šajā gadījumā nebija piemērojams ar likumu noteiktais nodoklis par raktuvju īpašnieka maiņu. Turklāt, kā minēja Grieķija, raktuvju vērtība bija negatīva un attiecīgi bija vajadzīgs pamudinājums iespējamajiem pircējiem. Tāpat Grieķija arī argumentē, ka Grieķijas Ieguves nozares kodeksa 173. pantā ir noteikta nodokļa likme aptuveni 5 % apmērā, taču vienīgi attiecībā uz darījumiem “par atlīdzību” [με επαχθή αιτία], kas, kā apgalvo Grieķija, nozīmē darījumus, kuri veicami, ja noticis nelaimes gadījums, piemēram, miris īpašnieks, tādēļ šajā gadījumā tas nebija piemērojams. Turklāt saņēmējs argumentē, ka pirkuma līgums vēl nav galīgs anulēšanas noteikuma dēļ un attiecīgi piemērot kādu nodokli būtu priekšlaicīgi. Visbeidzot, saņēmējs apgalvo, ka juridisko pakalpojumu maksas samazinājumā nav iesaistīti valsts līdzekļi, jo juristi ir privātā sektora speciālisti un nodokļi un nodevas par to atalgojumu tika atbilstīgi samaksātas.

| (30) | Grieķija apstiprina, ka nodoklis no 7 % līdz 9 % tiešām tiek iekasēts visos zemes pārdošanas gadījumos neatkarīgi no tā, vai tiek veikta uzņēmuma īpašumu vai privātu īpašumu pārdošana. |
| --- | --- |

(30)

Grieķija apstiprina, ka nodoklis no 7 % līdz 9 % tiešām tiek iekasēts visos zemes pārdošanas gadījumos neatkarīgi no tā, vai tiek veikta uzņēmuma īpašumu vai privātu īpašumu pārdošana.

| (31) | Visbeidzot, gan Grieķija, gan saņēmējs argumentē, ka, pat ja 2003. gada pārdošana bija atbalsts par labu uzņēmumam Ellinikos Xrysos, šim uzņēmumam bija tiesības to saņemt saskaņā ar 1998. gada Pamatnostādnēm par reģionālo valsts atbalstu un 2002. gada Daudznozaru reģionālās palīdzības sniegšanas mehānismu liela apjoma investīciju projektiem. Šie abi dokumenti bija piemērojami pārdošanas laikā, uzņēmumam atrodoties teritorijā, kas tiesīga uz atbalstu saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta a) apakšpunktu. Saņēmējs arī uzskata, ka tam varēja būt tiesības saņemt atbalstu saskaņā ar Vispārējo grupu atbrīvojuma regulu, 2008. gada Pamatnostādnēm par valsts atbalstu vides aizsardzībai un LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu, jo attiecīgais ieguldījums bija saistīts ar valstij izšķirīgi svarīgu nozari un teritoriju. Attiecībā uz atbrīvojumu no nodokļu maksāšanas atbalsta saņēmējs uzsver, ka nodokļa apmērs sasniedza EUR 38 000, tas bija mazāks par de minimis slieksni (EUR 100 000 par jebkuru triju gadu laika posmu) (13) un neradīja nekādu labumu uzņēmumam Ellinikos Xrysos. |
| --- | --- |

(31)

Visbeidzot, gan Grieķija, gan saņēmējs argumentē, ka, pat ja 2003. gada pārdošana bija atbalsts par labu uzņēmumam Ellinikos Xrysos, šim uzņēmumam bija tiesības to saņemt saskaņā ar 1998. gada Pamatnostādnēm par reģionālo valsts atbalstu un 2002. gada Daudznozaru reģionālās palīdzības sniegšanas mehānismu liela apjoma investīciju projektiem. Šie abi dokumenti bija piemērojami pārdošanas laikā, uzņēmumam atrodoties teritorijā, kas tiesīga uz atbalstu saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta a) apakšpunktu. Saņēmējs arī uzskata, ka tam varēja būt tiesības saņemt atbalstu saskaņā ar Vispārējo grupu atbrīvojuma regulu, 2008. gada Pamatnostādnēm par valsts atbalstu vides aizsardzībai un LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu, jo attiecīgais ieguldījums bija saistīts ar valstij izšķirīgi svarīgu nozari un teritoriju. Attiecībā uz atbrīvojumu no nodokļu maksāšanas atbalsta saņēmējs uzsver, ka nodokļa apmērs sasniedza EUR 38 000, tas bija mazāks par de minimis slieksni (EUR 100 000 par jebkuru triju gadu laika posmu) (13) un neradīja nekādu labumu uzņēmumam Ellinikos Xrysos.

III.b.   CITU IEINTERESĒTO PERSONU APSVĒRUMI

| (32) | Komisija arī saņēma apsvērumus par procedūras uzsākšanas lēmumu no organizācijas Hellenic Mining Watch
   (14). Organizācija Hellenic Mining Watch apgalvo, ka Cassandra raktuvju īpašumos ietilpst arī nozīmīgs nekustamais īpašums, kas ievērojami palielina raktuvju kopējo vērtību, bet nebija ņemts vērā Behre Dolbear ziņojumā. Organizācija Hellenic Mining Watch noraida argumentus par bezdarba radīšanu, kas izmantoti attiecībā uz raktuvju īpašnieka maiņu neatbilstīgi juridiskajai procedūrai, apgalvojot, ka pirkuma līgumā nebija iekļauts pienākums uzņēmumam Ellinikos Xrysos pieņemt darbā noteiktu vai minimālu skaitu darba ņēmēju. |
| --- | --- |

(32)

Komisija arī saņēma apsvērumus par procedūras uzsākšanas lēmumu no organizācijas Hellenic Mining Watch
   (14). Organizācija Hellenic Mining Watch apgalvo, ka Cassandra raktuvju īpašumos ietilpst arī nozīmīgs nekustamais īpašums, kas ievērojami palielina raktuvju kopējo vērtību, bet nebija ņemts vērā Behre Dolbear ziņojumā. Organizācija Hellenic Mining Watch noraida argumentus par bezdarba radīšanu, kas izmantoti attiecībā uz raktuvju īpašnieka maiņu neatbilstīgi juridiskajai procedūrai, apgalvojot, ka pirkuma līgumā nebija iekļauts pienākums uzņēmumam Ellinikos Xrysos pieņemt darbā noteiktu vai minimālu skaitu darba ņēmēju.

| (33) | Organizācija Hellenic Mining Watch tāpat noraida ar vidi saistītos argumentus, kas izmantoti attiecībā uz raktuvju īpašnieka maiņu neatbilstīgi juridiskajai procedūrai, apgalvojot, ka 2003. gada pirkuma līguma 1. pantā uzņēmums Ellinikos Xrysos ir atbrīvots no atbildības par kaitējumu videi, ja šāds kaitējums ir nodarīts vai šāda kaitējuma cēlonis ir radīts līdz pirkuma līgumu ratificējošā likuma publicēšanai. Visbeidzot, organizācija Hellenic Mining Watch apgalvo, ka raktuvju īpašumos ietilpa arī ļoti vērtīgas zeltu saturošu minerālu iegulas aptuveni 80 miljonu euro vērtībā, kas nebija minētas ar uzņēmumu Ellinikos Xrysos noslēgtajā pirkuma līgumā. |
| --- | --- |

(33)

Organizācija Hellenic Mining Watch tāpat noraida ar vidi saistītos argumentus, kas izmantoti attiecībā uz raktuvju īpašnieka maiņu neatbilstīgi juridiskajai procedūrai, apgalvojot, ka 2003. gada pirkuma līguma 1. pantā uzņēmums Ellinikos Xrysos ir atbrīvots no atbildības par kaitējumu videi, ja šāds kaitējums ir nodarīts vai šāda kaitējuma cēlonis ir radīts līdz pirkuma līgumu ratificējošā likuma publicēšanai. Visbeidzot, organizācija Hellenic Mining Watch apgalvo, ka raktuvju īpašumos ietilpa arī ļoti vērtīgas zeltu saturošu minerālu iegulas aptuveni 80 miljonu euro vērtībā, kas nebija minētas ar uzņēmumu Ellinikos Xrysos noslēgtajā pirkuma līgumā.

| (34) | Atbildot uz organizācijas Hellenic Mining Watch apsvērumiem, Grieķija atkārto viedokli, ka uzņēmums Ellinikos Xrysos nesaņēma nekādu valsts atbalstu. Proti, Grieķija apgalvo, ka tā nebija ne raktuvju īpašniece, ne pārdevēja, bet bija vienīgi starpniece darījumā starp divām privātām pusēm. Turklāt Grieķija apgalvo, ka organizācijas Hellenic Mining Watch apgalvojumi ir neskaidri, neprecīzi un pretrunīgi. Visbeidzot, Grieķija apgalvo, ka organizācija Hellenic Mining Watch cenšas panākt, lai Cassandra raktuves atgrieztos valsts īpašumā, jo tās sākotnējais mērķis ir vides aizsardzība. |
| --- | --- |

(34)

Atbildot uz organizācijas Hellenic Mining Watch apsvērumiem, Grieķija atkārto viedokli, ka uzņēmums Ellinikos Xrysos nesaņēma nekādu valsts atbalstu. Proti, Grieķija apgalvo, ka tā nebija ne raktuvju īpašniece, ne pārdevēja, bet bija vienīgi starpniece darījumā starp divām privātām pusēm. Turklāt Grieķija apgalvo, ka organizācijas Hellenic Mining Watch apgalvojumi ir neskaidri, neprecīzi un pretrunīgi. Visbeidzot, Grieķija apgalvo, ka organizācija Hellenic Mining Watch cenšas panākt, lai Cassandra raktuves atgrieztos valsts īpašumā, jo tās sākotnējais mērķis ir vides aizsardzība.

| (35) | Visbeidzot, Komisija arī saņēma apsvērumus par procedūras uzsākšanas lēmumu no Cassandra raktuvju arodbiedrībām (15), kuros tās apšauba, ka pasākumi ietver nelikumīgu valsts atbalstu, un atsaucas uz raktuvju devumu ekonomikas un nodarbinātības labā. |
| --- | --- |

(35)

Visbeidzot, Komisija arī saņēma apsvērumus par procedūras uzsākšanas lēmumu no Cassandra raktuvju arodbiedrībām (15), kuros tās apšauba, ka pasākumi ietver nelikumīgu valsts atbalstu, un atsaucas uz raktuvju devumu ekonomikas un nodarbinātības labā.

IV.   ATBALSTA NOVĒRTĒJUMS

| (36) | Šajā iedaļā, pamatojoties uz iepriekš minētajiem Grieķijas un citu trešo personu sniegtajiem faktiem un argumentiem, Komisija izvērtēs attiecīgos pasākumus. Pirmkārt, Komisija izvērtēs atbalsta esību izskatāmajos pasākumos, lai izvērtētu, vai tie ietver atbalstu (IV.a. apakšiedaļa). Otrkārt, ja pasākumā tiešām būs konstatēts atbalsts, Komisija izvērtēs tā saderību ar iekšējo tirgu (IV.b. apakšiedaļa). |
| --- | --- |

(36)

Šajā iedaļā, pamatojoties uz iepriekš minētajiem Grieķijas un citu trešo personu sniegtajiem faktiem un argumentiem, Komisija izvērtēs attiecīgos pasākumus. Pirmkārt, Komisija izvērtēs atbalsta esību izskatāmajos pasākumos, lai izvērtētu, vai tie ietver atbalstu (IV.a. apakšiedaļa). Otrkārt, ja pasākumā tiešām būs konstatēts atbalsts, Komisija izvērtēs tā saderību ar iekšējo tirgu (IV.b. apakšiedaļa).

IV.a.   ATBALSTS LESD 107. PANTA 1. PUNKTA NOZĪMĒ

| (37) | Lai noskaidrotu, vai pasākums ir atbalsts, Komisijai ir jāizvērtē, vai apstrīdētais pasākums ir saderīgs ar LESD 107. panta 1. punktu, kurā ir noteikts, ka “ja vien Līgumi neparedz ko citu, ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm.” |
| --- | --- |

(37)

Lai noskaidrotu, vai pasākums ir atbalsts, Komisijai ir jāizvērtē, vai apstrīdētais pasākums ir saderīgs ar LESD 107. panta 1. punktu, kurā ir noteikts, ka “ja vien Līgumi neparedz ko citu, ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm.”

| (38) | Ņemot vērā šo noteikumu, Komisija turpmāk izvērtēs, vai apstrīdētie pasākumi uzņēmuma Ellinikos Xrysos labā ir valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(38)

Ņemot vērā šo noteikumu, Komisija turpmāk izvērtēs, vai apstrīdētie pasākumi uzņēmuma Ellinikos Xrysos labā ir valsts atbalsts.

1. PASĀKUMS.   PĀRDOŠANAS CENA ZEM TIRGUS VĒRTĪBAS

a.   
  Priekšrocības

| (39) | Ja valsts pārdod īpašumu par cenu, kas ir zem tirgus vērtības, šādi tiek sniegtas priekšrocības pircējam (kurš saņem īpašumu par subsidētu cenu) un var veidoties valsts atbalsts. Pretējā gadījumā īpašumu pārdod atbilstīgi tirgus vērtībai (un līdz ar to ir izslēgts valsts atbalsts), ja cenu nosaka neatkarīgs vērtētājs un cena atbilst pārdošanas cenai vai ja pārdošana tiek rīkota kā konkursa procedūra, kā atklāts, pārredzams beznosacījumu piedāvājumu konkurss un ja uzvarētāju nosaka vairāksolīšanā (16). |
| --- | --- |

(39)

Ja valsts pārdod īpašumu par cenu, kas ir zem tirgus vērtības, šādi tiek sniegtas priekšrocības pircējam (kurš saņem īpašumu par subsidētu cenu) un var veidoties valsts atbalsts. Pretējā gadījumā īpašumu pārdod atbilstīgi tirgus vērtībai (un līdz ar to ir izslēgts valsts atbalsts), ja cenu nosaka neatkarīgs vērtētājs un cena atbilst pārdošanas cenai vai ja pārdošana tiek rīkota kā konkursa procedūra, kā atklāts, pārredzams beznosacījumu piedāvājumu konkurss un ja uzvarētāju nosaka vairāksolīšanā (16).

| (40) | Šajā gadījumā Cassandra raktuves tika pārdotas, nerīkojot atklātu piedāvājumu konkursu un neveicot nekādu vērtēšanu. Lai izvairītos no valsts atbalsta piešķiršanas, valstij ir jārīkojas kā racionālam, uz maksimālu peļņu orientētam privātīpašniekam, t. i., kā “pārdevējam tirgus ekonomikā”, un pārdošanā jācenšas panākt labāko finansiālo iznākumu. Šādā veidā konkrētajā gadījumā Komisija ir izvērtējusi, vai Grieķijas valsts ir rīkojusies kā pārdevējs tirgus ekonomikā. |
| --- | --- |

(40)

Šajā gadījumā Cassandra raktuves tika pārdotas, nerīkojot atklātu piedāvājumu konkursu un neveicot nekādu vērtēšanu. Lai izvairītos no valsts atbalsta piešķiršanas, valstij ir jārīkojas kā racionālam, uz maksimālu peļņu orientētam privātīpašniekam, t. i., kā “pārdevējam tirgus ekonomikā”, un pārdošanā jācenšas panākt labāko finansiālo iznākumu. Šādā veidā konkrētajā gadījumā Komisija ir izvērtējusi, vai Grieķijas valsts ir rīkojusies kā pārdevējs tirgus ekonomikā.

| (41) | Grieķijas iestādes un atbalsta saņēmējs min argumentu, ka vides un sociālos jautājumus arī būtu jāuzskata par tirgus ekonomikas kritēriju, jo tie ir saistīti ar uzņēmuma tēlu un personāla apmierinātību. Tie uzskata, ka šo argumentu apstiprina fakts, ka uzņēmums TVX Hellas, kas ir tirgus ekonomikas dalībnieks, ņēma vērā arī darbaspēka un vides jautājumus, saviem darbiniekiem samaksādams atbilstošu kompensāciju, tostarp arī par senākām saistībām attiecībā uz vides aizsardzību (saistības pirms 2003. gada pārdošanas). Tie apgalvo, ka tādā pašā veidā pārdevējs tirgus ekonomikā piekristu samazinātai cenai, lai nodrošinātu vides un sociālo apsvērumu izpildi. |
| --- | --- |

(41)

Grieķijas iestādes un atbalsta saņēmējs min argumentu, ka vides un sociālos jautājumus arī būtu jāuzskata par tirgus ekonomikas kritēriju, jo tie ir saistīti ar uzņēmuma tēlu un personāla apmierinātību. Tie uzskata, ka šo argumentu apstiprina fakts, ka uzņēmums TVX Hellas, kas ir tirgus ekonomikas dalībnieks, ņēma vērā arī darbaspēka un vides jautājumus, saviem darbiniekiem samaksādams atbilstošu kompensāciju, tostarp arī par senākām saistībām attiecībā uz vides aizsardzību (saistības pirms 2003. gada pārdošanas). Tie apgalvo, ka tādā pašā veidā pārdevējs tirgus ekonomikā piekristu samazinātai cenai, lai nodrošinātu vides un sociālo apsvērumu izpildi.

| (42) | Komisija nevar pieņemt iepriekš minēto argumentu. Vides un sociālie apsvērumi savā dziļākajā būtībā ir valsts politikas apsvērumi, pēc kuriem rīkojas valsts iestādes. Pārdevējs tirgus ekonomikā var ņemt vērā bezdarba un vides jautājumus ne vairāk kā ierobežotā apmērā, lai aizsargātu vai attīstītu pret sabiedrību un vidi atbildīga darījumu veicēja reputāciju, bet ne tādā mērā, lai tas būtiski kaitētu tā finansiālajām interesēm. Katrā ziņā saistībā ar pārdošanu racionāls pārdevējs tirgus ekonomikā kvantitatīvi novērtētu visus šo jautājumu radītos maksājumus vai izmaksas, lai nolemtu, kā tās varētu ietekmēt pieņemamo cenu. Komisija norāda, ka šajā gadījumā līgumā nav iekļautas šādas finansiālas specifikācijas un Grieķija nav parādījusi, ka pārdošanas laikā tā ir veikusi šādu finansiālu izmaksu novērtējumu. |
| --- | --- |

(42)

Komisija nevar pieņemt iepriekš minēto argumentu. Vides un sociālie apsvērumi savā dziļākajā būtībā ir valsts politikas apsvērumi, pēc kuriem rīkojas valsts iestādes. Pārdevējs tirgus ekonomikā var ņemt vērā bezdarba un vides jautājumus ne vairāk kā ierobežotā apmērā, lai aizsargātu vai attīstītu pret sabiedrību un vidi atbildīga darījumu veicēja reputāciju, bet ne tādā mērā, lai tas būtiski kaitētu tā finansiālajām interesēm. Katrā ziņā saistībā ar pārdošanu racionāls pārdevējs tirgus ekonomikā kvantitatīvi novērtētu visus šo jautājumu radītos maksājumus vai izmaksas, lai nolemtu, kā tās varētu ietekmēt pieņemamo cenu. Komisija norāda, ka šajā gadījumā līgumā nav iekļautas šādas finansiālas specifikācijas un Grieķija nav parādījusi, ka pārdošanas laikā tā ir veikusi šādu finansiālu izmaksu novērtējumu.

| (43) | Grieķijas iestādes un saņēmējs arī apgalvo, ka raktuvēm bija negatīva tirgus vērtība, ko apliecina fakts, ka uzņēmums Kinross, kas ir uzņēmuma TVX Hellas īpašnieks un tirgus ekonomikas dalībnieks, raktuvēm noteica negatīvu vērtību, kad tas finansēja būtiskus zaudējumus no saviem ieguldījumiem. |
| --- | --- |

(43)

Grieķijas iestādes un saņēmējs arī apgalvo, ka raktuvēm bija negatīva tirgus vērtība, ko apliecina fakts, ka uzņēmums Kinross, kas ir uzņēmuma TVX Hellas īpašnieks un tirgus ekonomikas dalībnieks, raktuvēm noteica negatīvu vērtību, kad tas finansēja būtiskus zaudējumus no saviem ieguldījumiem.

| (44) | Komisija nevar pieņemt iepriekš minēto argumentu. Uzņēmums TVX Hellas apturēja savu uzņēmējdarbību Cassandra raktuvēs, jo Valsts padome anulēja raktuvju atļaujas. Tomēr Stratoni raktuvēm, kad uzņēmums TVX Hellas tās pārdeva Grieķijai (skatīt 13. punktu), bija derīga ieguves atļauja, kurpretim Olympias raktuvju atļauja palika anulēta. Tādēļ Komisija uzskata, ka uzņēmuma TVX Hellas lēmums pārdot Cassandra raktuves bija saistīts ar tā būtisko ieguldījumu neveiksmi Olympias raktuvēs. Tādēļ uzņēmuma TVX Hellas rīcība bija saistīta ar Olympias ieguldījumu vērtību, nevis ar Stratoni raktuvju vērtību. |
| --- | --- |

(44)

Komisija nevar pieņemt iepriekš minēto argumentu. Uzņēmums TVX Hellas apturēja savu uzņēmējdarbību Cassandra raktuvēs, jo Valsts padome anulēja raktuvju atļaujas. Tomēr Stratoni raktuvēm, kad uzņēmums TVX Hellas tās pārdeva Grieķijai (skatīt 13. punktu), bija derīga ieguves atļauja, kurpretim Olympias raktuvju atļauja palika anulēta. Tādēļ Komisija uzskata, ka uzņēmuma TVX Hellas lēmums pārdot Cassandra raktuves bija saistīts ar tā būtisko ieguldījumu neveiksmi Olympias raktuvēs. Tādēļ uzņēmuma TVX Hellas rīcība bija saistīta ar Olympias ieguldījumu vērtību, nevis ar Stratoni raktuvju vērtību.

| (45) | Grieķijas iestādes un saņēmējs atzīst, ka Grieķija pārdeva īpašumus uzņēmumam Ellinikos Xrysos tieši – bez atklāta piedāvājumu konkursa vai iepriekšējas vērtēšanas – ierobežotā laika dēļ, lai aizsargātu nodarbinātību un vidi. Attiecībā uz vidi tie argumentē, ka, ja raktuves netiktu pārdotas, tas nozīmētu būtiskas ar vidi saistītas izmaksas aptuveni 15,7 miljonu euro apmērā, kas būtu jāsedz Grieķijas valstij. Attiecībā uz nodarbinātību Grieķijas iestādes un saņēmējs pieņem, ka pirkuma līgumā nebija noteikuma par darbinieku minimālo skaitu, taču argumentē, ka nav iespējams noteikt kvantitatīvu pienākumu nodrošināt darbu un ka ieguvē nodarbina daudz darba ņēmēju. |
| --- | --- |

(45)

Grieķijas iestādes un saņēmējs atzīst, ka Grieķija pārdeva īpašumus uzņēmumam Ellinikos Xrysos tieši – bez atklāta piedāvājumu konkursa vai iepriekšējas vērtēšanas – ierobežotā laika dēļ, lai aizsargātu nodarbinātību un vidi. Attiecībā uz vidi tie argumentē, ka, ja raktuves netiktu pārdotas, tas nozīmētu būtiskas ar vidi saistītas izmaksas aptuveni 15,7 miljonu euro apmērā, kas būtu jāsedz Grieķijas valstij. Attiecībā uz nodarbinātību Grieķijas iestādes un saņēmējs pieņem, ka pirkuma līgumā nebija noteikuma par darbinieku minimālo skaitu, taču argumentē, ka nav iespējams noteikt kvantitatīvu pienākumu nodrošināt darbu un ka ieguvē nodarbina daudz darba ņēmēju.

| (46) | Attiecībā uz iepriekš minēto Komisija norāda, ka pārdoto īpašumu vērtība līdz pārdošanai nekādi netika izvērtēta un pārdošana tika veikta nevis atklāta procesa veidā, bet ar pircēju sazinoties tieši. Attiecībā uz izmaksām, kas saistītas ar vidi un kas, iespējams, būtu jāsedz Grieķijai, Komisija secina, ka par šīm izmaksām nav nekādu ziņu ne līgumā, ne kādā citā attiecīgā laika dokumentā. Komisija arī norāda, ka pircējam netika uzlikti papildu pienākumi pret vidi papildus tiem pienākumiem, kas bija noteikti piemērojamos tiesību aktos. Komisija uzskata, ka, ja ar vidi saistītās izmaksas būtu uzskatāmas par faktoru, nosakot pārdošanas cenu, tad privātais pārdevējs rūpīgi novērtētu un aprēķinātu šīs izmaksas, pirms noteiktu pārdošanas cenu. Grieķija nav apliecinājusi, ka pārdošanas laikā tā būtu veikusi šādu novērtēšanu un aprēķināšanu vai ka tā būtu kā citādi ņēmusi vērā šādas ar vidi saistītas izmaksas. |
| --- | --- |

(46)

Attiecībā uz iepriekš minēto Komisija norāda, ka pārdoto īpašumu vērtība līdz pārdošanai nekādi netika izvērtēta un pārdošana tika veikta nevis atklāta procesa veidā, bet ar pircēju sazinoties tieši. Attiecībā uz izmaksām, kas saistītas ar vidi un kas, iespējams, būtu jāsedz Grieķijai, Komisija secina, ka par šīm izmaksām nav nekādu ziņu ne līgumā, ne kādā citā attiecīgā laika dokumentā. Komisija arī norāda, ka pircējam netika uzlikti papildu pienākumi pret vidi papildus tiem pienākumiem, kas bija noteikti piemērojamos tiesību aktos. Komisija uzskata, ka, ja ar vidi saistītās izmaksas būtu uzskatāmas par faktoru, nosakot pārdošanas cenu, tad privātais pārdevējs rūpīgi novērtētu un aprēķinātu šīs izmaksas, pirms noteiktu pārdošanas cenu. Grieķija nav apliecinājusi, ka pārdošanas laikā tā būtu veikusi šādu novērtēšanu un aprēķināšanu vai ka tā būtu kā citādi ņēmusi vērā šādas ar vidi saistītas izmaksas.

| (47) | Komisija arī norāda, ka 2003. gada pirkuma līgumā nebija iekļauts noteikums par prasību pircējam saglabāt vai radīt minimālu skaitu darbvietu. Tādēļ Komisija nevar pieņemt argumentu, ka pircējam bija uzlikts pienākums saglabāt vairāk darbvietu nekā ekonomiski vajadzīgs, jo pirkuma līgumā nebija ietverts pienākums saglabāt noteiktu skaitu darbvietu. Līdz ar to Komisija uzskata, ka privātā pārdevēja skatījumā neviens arguments, kas saistīts ar darbvietu skaitu vai darbinieku aizsardzību, nevar attaisnot pārdošanas cenu, kura ir zemāka par raktuvju tirgus vērtību. |
| --- | --- |

(47)

Komisija arī norāda, ka 2003. gada pirkuma līgumā nebija iekļauts noteikums par prasību pircējam saglabāt vai radīt minimālu skaitu darbvietu. Tādēļ Komisija nevar pieņemt argumentu, ka pircējam bija uzlikts pienākums saglabāt vairāk darbvietu nekā ekonomiski vajadzīgs, jo pirkuma līgumā nebija ietverts pienākums saglabāt noteiktu skaitu darbvietu. Līdz ar to Komisija uzskata, ka privātā pārdevēja skatījumā neviens arguments, kas saistīts ar darbvietu skaitu vai darbinieku aizsardzību, nevar attaisnot pārdošanas cenu, kura ir zemāka par raktuvju tirgus vērtību.

| (48) | Tāpēc, pamatojoties uz 46. un 47. punktu, Komisija nevar pieņemt 45. punktā izklāstītos Grieķijas un atbalsta saņēmēja argumentus. |
| --- | --- |

(48)

Tāpēc, pamatojoties uz 46. un 47. punktu, Komisija nevar pieņemt 45. punktā izklāstītos Grieķijas un atbalsta saņēmēja argumentus.

| (49) | Jautājumā par nodarbinātību un vides aizsardzību (skatīt 45. punktu) organizācija Hellenic Mining Watch noraida argumentus par bezdarba radīšanu, kas izmantoti attiecībā uz raktuvju īpašnieka maiņu neatbilstīgi juridiskajai procedūrai, apgalvojot, ka pirkuma līgumā nebija iekļauts pienākums uzņēmumam Ellinikos Xrysos pieņemt darbā noteiktu vai minimālu skaitu darba ņēmēju. Organizācija Hellenic Mining Watch arī apgalvo, ka uzņēmums Ellinikos Xrysos guva priekšrocības, jo 2003. gada pirkuma līguma 1. punktā uzņēmums Ellinikos Xrysos ir atbrīvots no atbildības par kaitējumu videi, ja šāds kaitējums ir nodarīts vai šāda kaitējuma cēlonis ir radīts līdz pirkuma līgumu ratificējošā likuma publicēšanai. |
| --- | --- |

(49)

Jautājumā par nodarbinātību un vides aizsardzību (skatīt 45. punktu) organizācija Hellenic Mining Watch noraida argumentus par bezdarba radīšanu, kas izmantoti attiecībā uz raktuvju īpašnieka maiņu neatbilstīgi juridiskajai procedūrai, apgalvojot, ka pirkuma līgumā nebija iekļauts pienākums uzņēmumam Ellinikos Xrysos pieņemt darbā noteiktu vai minimālu skaitu darba ņēmēju. Organizācija Hellenic Mining Watch arī apgalvo, ka uzņēmums Ellinikos Xrysos guva priekšrocības, jo 2003. gada pirkuma līguma 1. punktā uzņēmums Ellinikos Xrysos ir atbrīvots no atbildības par kaitējumu videi, ja šāds kaitējums ir nodarīts vai šāda kaitējuma cēlonis ir radīts līdz pirkuma līgumu ratificējošā likuma publicēšanai.

| (50) | Attiecībā uz organizācijas Hellenic Mining Watch iepriekš izklāstīto otro argumentu Komisija norāda, ka 2003. gada pirkuma līgumā uzņēmums Ellinikos Xrysos ir atbrīvots no atbildības par kaitējumu videi, ja šāds kaitējums ir nodarīts vai šāda kaitējuma cēlonis ir radīts līdz pirkuma līgumu ratificējošā likuma publicēšanai. Komisija uzskata, ka iepriekš minētais līguma noteikums nesniedz atsevišķu priekšrocību uzņēmumam Ellinikos Xrysos neatkarīgi no pārdošanas cenas. Noteikumus, ar kuriem finansiālās saistības par iepriekšējo laiku samērīgi sadala starp pārdevēju un pircēju, privātos līgumos iekļauj bieži. Galu galā pārdošanas darījuma puses ņem vērā šādus noteikumus, nosakot pārdošanas cenu. Tādēļ galvenais jautājums šajā gadījumā ir tas, vai pārdošanā, ņemot vērā tās apstākļus, tika atspoguļota raktuvju tirgus vērtība. |
| --- | --- |

(50)

Attiecībā uz organizācijas Hellenic Mining Watch iepriekš izklāstīto otro argumentu Komisija norāda, ka 2003. gada pirkuma līgumā uzņēmums Ellinikos Xrysos ir atbrīvots no atbildības par kaitējumu videi, ja šāds kaitējums ir nodarīts vai šāda kaitējuma cēlonis ir radīts līdz pirkuma līgumu ratificējošā likuma publicēšanai. Komisija uzskata, ka iepriekš minētais līguma noteikums nesniedz atsevišķu priekšrocību uzņēmumam Ellinikos Xrysos neatkarīgi no pārdošanas cenas. Noteikumus, ar kuriem finansiālās saistības par iepriekšējo laiku samērīgi sadala starp pārdevēju un pircēju, privātos līgumos iekļauj bieži. Galu galā pārdošanas darījuma puses ņem vērā šādus noteikumus, nosakot pārdošanas cenu. Tādēļ galvenais jautājums šajā gadījumā ir tas, vai pārdošanā, ņemot vērā tās apstākļus, tika atspoguļota raktuvju tirgus vērtība.

| (51) | Grieķijas iestādes un saņēmējs apgalvo, ka 2003. gada pārdošanā uzņēmumam Ellinikos Xrysos netika sniegtas priekšrocības, jo uzņēmuma Ellinikos Xrysos samaksātā cena bija vienāda ar aktīvu uzskaites vērtību uzņēmuma TVX Hellas finanšu pārskatos. Uzņēmums TVX Hellas bija Cassandra raktuvju īpašnieks pirms Grieķijas valsts. |
| --- | --- |

(51)

Grieķijas iestādes un saņēmējs apgalvo, ka 2003. gada pārdošanā uzņēmumam Ellinikos Xrysos netika sniegtas priekšrocības, jo uzņēmuma Ellinikos Xrysos samaksātā cena bija vienāda ar aktīvu uzskaites vērtību uzņēmuma TVX Hellas finanšu pārskatos. Uzņēmums TVX Hellas bija Cassandra raktuvju īpašnieks pirms Grieķijas valsts.

| (52) | Komisija nevar pieņemt iepriekš minēto argumentu. Komisija uzskata, ka uzņēmuma TVX Hellas uzskaites vērtību nevar ņemt vērā, izvērtējot īpašumu vērtību, jo tā ir aprēķināta pēc vērtības amortizācijas uzņēmuma grāmatvedības uzskaitē, ko veic nodokļu maksāšanas nolūkos (17), un atspoguļo aktīvu grāmatvedības vērtību. Saskaņā ar iedibināto judikatūru (18) grāmatvedības vērtība ne vienmēr ir tāda pati kā tirgus vērtība, ja mērķis ir novērtēt īpašumus nolūkā noteikt to pārdošanas cenu. Turklāt attiecīgie īpašumi tika nodoti īpašumā atsevišķi, un iepriekšējā īpašnieka realizētā amortizācija attiecās vienīgi uz tā grāmatvedības uzskaiti un nodokļu maksāšanu. |
| --- | --- |

(52)

Komisija nevar pieņemt iepriekš minēto argumentu. Komisija uzskata, ka uzņēmuma TVX Hellas uzskaites vērtību nevar ņemt vērā, izvērtējot īpašumu vērtību, jo tā ir aprēķināta pēc vērtības amortizācijas uzņēmuma grāmatvedības uzskaitē, ko veic nodokļu maksāšanas nolūkos (17), un atspoguļo aktīvu grāmatvedības vērtību. Saskaņā ar iedibināto judikatūru (18) grāmatvedības vērtība ne vienmēr ir tāda pati kā tirgus vērtība, ja mērķis ir novērtēt īpašumus nolūkā noteikt to pārdošanas cenu. Turklāt attiecīgie īpašumi tika nodoti īpašumā atsevišķi, un iepriekšējā īpašnieka realizētā amortizācija attiecās vienīgi uz tā grāmatvedības uzskaiti un nodokļu maksāšanu.

| (53) | Grieķijas iestādes un saņēmējs apgalvo, ka cena, ko samaksāja uzņēmums Ellinikos Xrysos, ir pamatota tirgus ekonomikas kritēriju ziņā, jo tā bija vienāda ar cenu, ko prasīja privāts uzņēmums TVX Hellas. TVX Hellas būtu prasījis augstāku cenu, ja būtu varējis tā rīkoties. |
| --- | --- |

(53)

Grieķijas iestādes un saņēmējs apgalvo, ka cena, ko samaksāja uzņēmums Ellinikos Xrysos, ir pamatota tirgus ekonomikas kritēriju ziņā, jo tā bija vienāda ar cenu, ko prasīja privāts uzņēmums TVX Hellas. TVX Hellas būtu prasījis augstāku cenu, ja būtu varējis tā rīkoties.

| (54) | Komisija nevar pieņemt iepriekš minēto argumentu. Komisija norāda, ka cena, ko Grieķija samaksāja uzņēmumam TVX Hellas, bija abu pušu savstarpējo prasību kompensācijas rezultāts. Komisija arī norāda, ka uzņēmuma TVX Hellas prasība pret Grieķiju sasniedza 293,5 miljonus euro (skatīt 15. punktu). Saskaņā ar šo argumentāciju, ja abu pušu prasības būtu bijušas atšķirīgas, galīgais vienošanās iznākums varētu būt atšķirīgs, lai arī tas būtu saistīts ar šo pašu īpašumu pārdošanu. Tādēļ Komisija uzskata, ka prasību kompensācija neatspoguļoja pārdoto īpašumu vērtību. |
| --- | --- |

(54)

Komisija nevar pieņemt iepriekš minēto argumentu. Komisija norāda, ka cena, ko Grieķija samaksāja uzņēmumam TVX Hellas, bija abu pušu savstarpējo prasību kompensācijas rezultāts. Komisija arī norāda, ka uzņēmuma TVX Hellas prasība pret Grieķiju sasniedza 293,5 miljonus euro (skatīt 15. punktu). Saskaņā ar šo argumentāciju, ja abu pušu prasības būtu bijušas atšķirīgas, galīgais vienošanās iznākums varētu būt atšķirīgs, lai arī tas būtu saistīts ar šo pašu īpašumu pārdošanu. Tādēļ Komisija uzskata, ka prasību kompensācija neatspoguļoja pārdoto īpašumu vērtību.

| (55) | Tajā pašā laikā Komisija norāda, ka prasības sastāvēja no abu pušu izvirzītajiem atlīdzības pieprasījumiem. Proti, Grieķijas prasība attiecās uz kaitējumu videi, ko, iespējams, bija radījis uzņēmums TVX Hellas. Uzņēmuma TVX Hellas prasība attiecās uz izdevumiem, kas saistīti ar vidi, un zaudējumiem no ieguldījumiem, kurus uzņēmums, iespējams, cieta saistībā ar ieguves atļauju anulēšanu 2002. gadā. Komisija arī norāda, ka īpašumu vērtība iepriekš minētās kompensācijas laikā netika nekādi vērtēta. Tādēļ 11 miljonu euro lielā cena par Cassandra raktuvju pārdošanu Grieķijai bija saistīta ar abu pušu iespējamām saistībām, nevis ar īpašumu vērtību. |
| --- | --- |

(55)

Tajā pašā laikā Komisija norāda, ka prasības sastāvēja no abu pušu izvirzītajiem atlīdzības pieprasījumiem. Proti, Grieķijas prasība attiecās uz kaitējumu videi, ko, iespējams, bija radījis uzņēmums TVX Hellas. Uzņēmuma TVX Hellas prasība attiecās uz izdevumiem, kas saistīti ar vidi, un zaudējumiem no ieguldījumiem, kurus uzņēmums, iespējams, cieta saistībā ar ieguves atļauju anulēšanu 2002. gadā. Komisija arī norāda, ka īpašumu vērtība iepriekš minētās kompensācijas laikā netika nekādi vērtēta. Tādēļ 11 miljonu euro lielā cena par Cassandra raktuvju pārdošanu Grieķijai bija saistīta ar abu pušu iespējamām saistībām, nevis ar īpašumu vērtību.

| (56) | Visbeidzot, Komisija norāda, ka uzņēmuma TVX Hellas lēmums pārdot Cassandra raktuves bija saistīts ar tā būtisko ieguldījumu neveiksmi Olympias raktuvēs un attiecīgi arī ar Olympias raktuvju ieguldījumu vērtību, nevis ar Stratoni raktuvju vērtību. Uzņēmums Ellinikos Xrysos nebija veicis šādu ieguldījumu, un tādēļ to neietekmēja šā ieguldījuma neveiksme. Tāpēc Komisija uzskata, ka 11 miljonu euro lielā cena par Cassandra raktuvju pārdošanu Grieķijai atspoguļoja vienīgi uzņēmuma TVX Hellas un Grieķijas komercattiecības un konkrēto situāciju uzņēmumā TVX Hellas pārdošanas laikā. Tāpēc to nevarētu atspoguļot tāds atsevišķs komerclīgums kā starp Grieķiju un uzņēmumu Ellinikos Xrysos noslēgtais. |
| --- | --- |

(56)

Visbeidzot, Komisija norāda, ka uzņēmuma TVX Hellas lēmums pārdot Cassandra raktuves bija saistīts ar tā būtisko ieguldījumu neveiksmi Olympias raktuvēs un attiecīgi arī ar Olympias raktuvju ieguldījumu vērtību, nevis ar Stratoni raktuvju vērtību. Uzņēmums Ellinikos Xrysos nebija veicis šādu ieguldījumu, un tādēļ to neietekmēja šā ieguldījuma neveiksme. Tāpēc Komisija uzskata, ka 11 miljonu euro lielā cena par Cassandra raktuvju pārdošanu Grieķijai atspoguļoja vienīgi uzņēmuma TVX Hellas un Grieķijas komercattiecības un konkrēto situāciju uzņēmumā TVX Hellas pārdošanas laikā. Tāpēc to nevarētu atspoguļot tāds atsevišķs komerclīgums kā starp Grieķiju un uzņēmumu Ellinikos Xrysos noslēgtais.

| (57) | Ņemot vērā iepriekš minēto (54.–56. punkts), Komisija secina, ka nepastāvēja saistība starp Grieķijas un uzņēmuma TVX Hellas savstarpējo prasību kompensāciju un īpašumu vērtību. |
| --- | --- |

(57)

Ņemot vērā iepriekš minēto (54.–56. punkts), Komisija secina, ka nepastāvēja saistība starp Grieķijas un uzņēmuma TVX Hellas savstarpējo prasību kompensāciju un īpašumu vērtību.

| (58) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, lai noteiktu, vai pārdošanas cena atspoguļoja īpašumu tirgus vērtību, Komisija ir sadalījusi īpašumus trijās kategorijās: a) raktuves; b) zeme; un c) minerālu iegulas. Īpašumu tirgus vērtības aprēķinā Komisija balstījās uz Behre Dolbear ziņojumu (skatīt 19. punktu). Attiecībā uz zemi Komisija pārbaudīja ziņojumā minēto vērtību, izmantojot cenu, kas samaksāta par attiecīgo zemi iepriekšējā piedāvājumu konkursā 1995. gadā (skatīt 11. punktu). |
| --- | --- |

(58)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, lai noteiktu, vai pārdošanas cena atspoguļoja īpašumu tirgus vērtību, Komisija ir sadalījusi īpašumus trijās kategorijās: a) raktuves; b) zeme; un c) minerālu iegulas. Īpašumu tirgus vērtības aprēķinā Komisija balstījās uz Behre Dolbear ziņojumu (skatīt 19. punktu). Attiecībā uz zemi Komisija pārbaudīja ziņojumā minēto vērtību, izmantojot cenu, kas samaksāta par attiecīgo zemi iepriekšējā piedāvājumu konkursā 1995. gadā (skatīt 11. punktu).

| (59) | Grieķija un saņēmējs uzskata, ka Behre Dolbear ziņojumu nevar ņemt vērā, jo tā nolūks bija piesaistīt ieguldītāju uzmanību. Komisija nevar pieņemt šo argumentu, jo ieguldītāju uzmanības piesaistīšana ir jebkura tāda novērtējuma ziņojuma būtisks un likumīgs nolūks, kas izdots tirgus ekonomikas dalībnieku vārdā, tiem meklējot līdzekļus finanšu tirgos. Ļoti svarīgi ir pārbaudīt katra vērtējuma derīgumu, bet, lai to apšaubītu, nepietiek tikai ar faktu, ka novērtējuma ziņojuma nolūks ir piesaistīt ieguldītājus. |
| --- | --- |

(59)

Grieķija un saņēmējs uzskata, ka Behre Dolbear ziņojumu nevar ņemt vērā, jo tā nolūks bija piesaistīt ieguldītāju uzmanību. Komisija nevar pieņemt šo argumentu, jo ieguldītāju uzmanības piesaistīšana ir jebkura tāda novērtējuma ziņojuma būtisks un likumīgs nolūks, kas izdots tirgus ekonomikas dalībnieku vārdā, tiem meklējot līdzekļus finanšu tirgos. Ļoti svarīgi ir pārbaudīt katra vērtējuma derīgumu, bet, lai to apšaubītu, nepietiek tikai ar faktu, ka novērtējuma ziņojuma nolūks ir piesaistīt ieguldītājus.

| (60) | Grieķija un saņēmējs turklāt apgalvo, ka ziņojumu nevar ņemt vērā, jo tā atsauces laiks (2004. gada jūnijs) nesakrītot ar pārdošanas laiku (2003. gada decembris). |
| --- | --- |

(60)

Grieķija un saņēmējs turklāt apgalvo, ka ziņojumu nevar ņemt vērā, jo tā atsauces laiks (2004. gada jūnijs) nesakrītot ar pārdošanas laiku (2003. gada decembris).

| (61) | Komisija nevar pieņemt iepriekš minēto argumentu. Komisija norāda, ka Behre Dolbear ziņojuma datums tiešām ir 2004. gada 30. jūnijs, bet tā saturs ir uzskatāms par laika izteiksmē atbilstīgu 2003. gada decembra pārdošanai, jo tas ir balstīts uz metāla cenu svārstībām laikposmā no 1993. līdz 2003. gadam. |
| --- | --- |

(61)

Komisija nevar pieņemt iepriekš minēto argumentu. Komisija norāda, ka Behre Dolbear ziņojuma datums tiešām ir 2004. gada 30. jūnijs, bet tā saturs ir uzskatāms par laika izteiksmē atbilstīgu 2003. gada decembra pārdošanai, jo tas ir balstīts uz metāla cenu svārstībām laikposmā no 1993. līdz 2003. gadam.

| (62) | Grieķijas valsts un uzņēmums Ellinikos Xrysos argumentē, ka ziņojums attiecas nevis uz pārdotajiem īpašumiem, bet gan uz Ellinikos Xrysos kā darbību turpinoša uzņēmuma vērtību un ka tādēļ tajā nav norādīta raksturojošā vērtība īpašumiem, ko Grieķijas valsts pārdeva 2003. gada decembrī. Komisija nevar pieņemt šo argumentu, jo, lai aprēķinātu uzņēmuma kopējo vērtību, ziņojumā ir sniegts sīks pārdoto īpašumu vērtības izvērtējums pēc priekšmetiskā principa. |
| --- | --- |

(62)

Grieķijas valsts un uzņēmums Ellinikos Xrysos argumentē, ka ziņojums attiecas nevis uz pārdotajiem īpašumiem, bet gan uz Ellinikos Xrysos kā darbību turpinoša uzņēmuma vērtību un ka tādēļ tajā nav norādīta raksturojošā vērtība īpašumiem, ko Grieķijas valsts pārdeva 2003. gada decembrī. Komisija nevar pieņemt šo argumentu, jo, lai aprēķinātu uzņēmuma kopējo vērtību, ziņojumā ir sniegts sīks pārdoto īpašumu vērtības izvērtējums pēc priekšmetiskā principa.

a.a.   Raktuvju vērtības aprēķins

a.a.1.   Argumenti saistībā ar raktuvju vērtību

| (63) | Grieķijas iestādes un saņēmējs apgalvo, ka pārdošanas laikā Cassandra raktuvju tirgus vērtība bija kritusies vai pat negatīva ilgā darbības pārtraukuma un ieguves tiesību anulēšanas dēļ. Tie arī argumentē, ka 2003. gada pārdošanā samaksātā cena atspoguļoja Stratoni raktuvju vērtību, jo tajās vienīgajās notika darbība. Proti, Grieķija pieņem, ka pārdošanas laikā Stratoni raktuvēm bija derīgas ieguves atļaujas un ka tādēļ tās darbojās un atbilda Behre Dolbear ziņojuma “izstrādei gatava objekta” noteikumam. |
| --- | --- |

(63)

Grieķijas iestādes un saņēmējs apgalvo, ka pārdošanas laikā Cassandra raktuvju tirgus vērtība bija kritusies vai pat negatīva ilgā darbības pārtraukuma un ieguves tiesību anulēšanas dēļ. Tie arī argumentē, ka 2003. gada pārdošanā samaksātā cena atspoguļoja Stratoni raktuvju vērtību, jo tajās vienīgajās notika darbība. Proti, Grieķija pieņem, ka pārdošanas laikā Stratoni raktuvēm bija derīgas ieguves atļaujas un ka tādēļ tās darbojās un atbilda Behre Dolbear ziņojuma “izstrādei gatava objekta” noteikumam.

| (64) | Komisija norāda, ka 2002. gada anulēšanas lēmumi ietekmēja vienīgi Olympias raktuvju vērtību, jo pārdošanas laikā Stratoni raktuvēm bija derīgas ieguves atļaujas un attiecīgi bija arī vērtība. Tajā pašā laikā uzņēmums TVX Hellas pārtrauca darbību, jo ieguldījumi zelta ieguves jomā izrādījās neveiksmīgi, kad tika anulētas Olympias raktuvju atļaujas. Tādēļ tā rīcība bija saistīta vienīgi ar Olympias raktuvju ieguldījumu vērtību, nevis ar Stratoni raktuvju vērtību. |
| --- | --- |

(64)

Komisija norāda, ka 2002. gada anulēšanas lēmumi ietekmēja vienīgi Olympias raktuvju vērtību, jo pārdošanas laikā Stratoni raktuvēm bija derīgas ieguves atļaujas un attiecīgi bija arī vērtība. Tajā pašā laikā uzņēmums TVX Hellas pārtrauca darbību, jo ieguldījumi zelta ieguves jomā izrādījās neveiksmīgi, kad tika anulētas Olympias raktuvju atļaujas. Tādēļ tā rīcība bija saistīta vienīgi ar Olympias raktuvju ieguldījumu vērtību, nevis ar Stratoni raktuvju vērtību.

| (65) | Attiecībā uz Skouries raktuvēm Grieķijas iestādes un saņēmējs apgalvo, ka tajās nekad nav veikti ieguves darbi vai ieguldījumi, neskaitot uzņēmuma TVX Hellas pirms 2003. gada pārdošanas veikto ieguves izpēti, un ka ir vajadzīgi būtiski ieguldījumi, lai tajās izveidotu ieguves objektu. |
| --- | --- |

(65)

Attiecībā uz Skouries raktuvēm Grieķijas iestādes un saņēmējs apgalvo, ka tajās nekad nav veikti ieguves darbi vai ieguldījumi, neskaitot uzņēmuma TVX Hellas pirms 2003. gada pārdošanas veikto ieguves izpēti, un ka ir vajadzīgi būtiski ieguldījumi, lai tajās izveidotu ieguves objektu.

| (66) | Komisija atzīmē, ka Skouries raktuvēm nebija ieguves atļauju vai izveidotas ieguves infrastruktūras. Tomēr Grieķijas iestādēm un saņēmējam neizdevās iesniegt jelkādu informāciju vai būtisku argumentu, ar ko tiktu pierādīts, ka darbība Skouries raktuvēs nebija administratīvi atļauta vai ekonomiski izdevīga. Turklāt, kā minēts Behre Dolbear ziņojumā, kapitāla izmaksas par raktuvju attīstīšanu un izbūvi Skouries 2004. gadā bija 268 miljoni ASV dolāru, t. i., 220 miljoni euro. Savā ziņojumā uzņēmums Behre Dolbear pauž viedokli, ka šīs izmaksas ir “samērīgas”. Tādēļ Komisija uzskata, ka nebija ne administratīvu, ne ekonomisku šķēršļu tam, lai Skouries raktuvēm nepiešķirtu ieguves atļaujas vai lai tajās neizbūvētu ieguves infrastruktūru un neveiktu ieguves darbību. |
| --- | --- |

(66)

Komisija atzīmē, ka Skouries raktuvēm nebija ieguves atļauju vai izveidotas ieguves infrastruktūras. Tomēr Grieķijas iestādēm un saņēmējam neizdevās iesniegt jelkādu informāciju vai būtisku argumentu, ar ko tiktu pierādīts, ka darbība Skouries raktuvēs nebija administratīvi atļauta vai ekonomiski izdevīga. Turklāt, kā minēts Behre Dolbear ziņojumā, kapitāla izmaksas par raktuvju attīstīšanu un izbūvi Skouries 2004. gadā bija 268 miljoni ASV dolāru, t. i., 220 miljoni euro. Savā ziņojumā uzņēmums Behre Dolbear pauž viedokli, ka šīs izmaksas ir “samērīgas”. Tādēļ Komisija uzskata, ka nebija ne administratīvu, ne ekonomisku šķēršļu tam, lai Skouries raktuvēm nepiešķirtu ieguves atļaujas vai lai tajās neizbūvētu ieguves infrastruktūru un neveiktu ieguves darbību.

| (67) | Pamatojoties uz iepriekš minēto (63.–66. punkts), Komisija uzskata, ka pārdošanas laikā Olympias raktuvju tirgus vērtību tiešām apdraudēja 2002. gada anulēšanas lēmumi, bet tie neapdraudēja Stratoni un Skouries raktuvju tirgus vērtību. Tādēļ 2003. gada pārdošanas laikā bija iespējams aplēst Cassandra raktuvju tirgus vērtību. |
| --- | --- |

(67)

Pamatojoties uz iepriekš minēto (63.–66. punkts), Komisija uzskata, ka pārdošanas laikā Olympias raktuvju tirgus vērtību tiešām apdraudēja 2002. gada anulēšanas lēmumi, bet tie neapdraudēja Stratoni un Skouries raktuvju tirgus vērtību. Tādēļ 2003. gada pārdošanas laikā bija iespējams aplēst Cassandra raktuvju tirgus vērtību.

a.a.2.   Raktuvju vērtības aprēķins

| (68) | Lai aprēķinātu Cassandra raktuvju vērtību, Komisija ir izvērtējusi katru no trijām raktuvēm, kas kopā veido Cassandra raktuves (Stratoni, Olympias un Skouries raktuves), attiecībā uz šādiem diviem jautājumiem: a) raktuvju vērtība, kurai būtu jābalstās uz ekonomiskajiem faktoriem, kas uz to attiecās pārdošanas laikā; un b) raktuvju spēja darboties, lai īstenotu iepriekš minēto vērtību. Pamatojoties uz šiem diviem faktoriem, Komisija ir nonākusi pie secinājuma, ka Stratoni un Skouries raktuvēm bija zināma vērtība, ko varēja īstenot, bet Olympias raktuvju vērtību 2003. gada pārdošanas laikā bija sarežģīti noteikt. |
| --- | --- |

(68)

Lai aprēķinātu Cassandra raktuvju vērtību, Komisija ir izvērtējusi katru no trijām raktuvēm, kas kopā veido Cassandra raktuves (Stratoni, Olympias un Skouries raktuves), attiecībā uz šādiem diviem jautājumiem: a) raktuvju vērtība, kurai būtu jābalstās uz ekonomiskajiem faktoriem, kas uz to attiecās pārdošanas laikā; un b) raktuvju spēja darboties, lai īstenotu iepriekš minēto vērtību. Pamatojoties uz šiem diviem faktoriem, Komisija ir nonākusi pie secinājuma, ka Stratoni un Skouries raktuvēm bija zināma vērtība, ko varēja īstenot, bet Olympias raktuvju vērtību 2003. gada pārdošanas laikā bija sarežģīti noteikt.

| (69) | Lai aplēstu raktuvju vērtību, Komisija izmantoja Behre Dolbear ziņojumu. Ziņojumā ir izmantotas trīs metodes, kā aprēķināt Cassandra raktuvju faktisko tirgus vērtību: a) vērtēšana ar ienākumu metodi (19); b) saistīto darījumu (salīdzināmo pārdošanas darījumu) vērtēšana; un c) tirgus kapitalizācijas pieeja (20). Izmantojot šīs trīs metodes, aprēķinātās vērtības attiecīgi ir a) 130,3–402,5 miljoni ASV dolāru jeb 107,2–331,1 miljons euro; b) 504,7 miljoni ASV dolāru jeb 415,2 miljoni euro; un c) 614,9 miljoni ASV dolāru jeb 505,9 miljoni euro. Vērtēšanā ar ienākumu metodi šādas vērtību robežas ir tādēļ, ka tajā tika izmantoti atšķirīgi cenu noteikšanas scenāriji (skatīt 72. punktu). No šīm trim metodēm Komisija ir ņēmusi vērā ienākumu metodi. Pamatojums izklāstīts tabulā:

  tabula


  Ienākumu metodes izmantošanas pamatojums








  Ienākumu metode | Saistītie darījumi | Tirgus kapitalizācija |
| --- | --- | --- | --- |
| Ienākumu metode sniedz detalizētas vērtības katram no trijiem ieguves objektiem, pamatojoties uz raktuvju pārdošanas laikā zināmajām metālu cenām. Kad aplēš īpašuma vērtību darījumā, vērā ņemami ir vienīgi tie faktori, kuri darbojas darījuma laikā. | Saistīto darījumu vērtēšanas pamatojums ir apšaubāms, jo divas atšķirīgas raktuves nevar būt identiskas. Uzņēmums Behre Dolbear uzskata, ka saistīto darījumu metode ir strīdīga tā fakta dēļ, ka katra minerālu atradne, pat ar vienu un to pašu preci, zināmā mērā atšķiras no citām atradnēm attiecībā uz mineraloģiju, ieguves apstākļiem, metalurģiju, vides aspektiem, pastāvošajiem sociālajiem jautājumiem, rūdu pakāpēm utt. | Behre Dolbear ziņojumā ir arī iekļauts apsvērums par tirgus kapitalizācijas metodi, kuru izstrādājis uzņēmums American Appraisal Associates un kurā tirgus kapitalizāciju iesaka kā sekundāru vērtēšanas metodi vai kā aptuvenu vērtēšanas metodi, kas ir piemērota ar primārām metodēm veiktas vērtēšanas pārbaudei.
  Ienākumu metode ir primāra vērtēšanas metode, un tādēļ tā ir uzticamāka metode. Turklāt šajā gadījumā ar tirgus kapitalizācijas metodi pārbauda vienīgi 2004. gada pirmā pusgada tirgus kapitalizācijas, kas nav pieņemami, jo šī informācija attiecas uz laiku pēc pārdošanas. Tādēļ tirgus kapitalizācijas metodi nevar izmantot pat kā sekundāru vērtēšanas metodi. |
| Šķiet, uzņēmums Behre Dolbear piešķir lielāku ticamību ar ienākumu metodi iegūtajai vērtībai, jo tas norāda, ka “gadu gaitā uzņēmums Behre Dolbear ir licis īpašu uzsvaru uz vērtību, kas iegūta ar ienākumu metodi” (vērtību apkopojums Behre Dolbear ziņojuma 43. lpp.). |

(69)

Lai aplēstu raktuvju vērtību, Komisija izmantoja Behre Dolbear ziņojumu. Ziņojumā ir izmantotas trīs metodes, kā aprēķināt Cassandra raktuvju faktisko tirgus vērtību: a) vērtēšana ar ienākumu metodi (19); b) saistīto darījumu (salīdzināmo pārdošanas darījumu) vērtēšana; un c) tirgus kapitalizācijas pieeja (20). Izmantojot šīs trīs metodes, aprēķinātās vērtības attiecīgi ir a) 130,3–402,5 miljoni ASV dolāru jeb 107,2–331,1 miljons euro; b) 504,7 miljoni ASV dolāru jeb 415,2 miljoni euro; un c) 614,9 miljoni ASV dolāru jeb 505,9 miljoni euro. Vērtēšanā ar ienākumu metodi šādas vērtību robežas ir tādēļ, ka tajā tika izmantoti atšķirīgi cenu noteikšanas scenāriji (skatīt 72. punktu). No šīm trim metodēm Komisija ir ņēmusi vērā ienākumu metodi. Pamatojums izklāstīts tabulā:

tabula

Ienākumu metodes izmantošanas pamatojums

Ienākumu metode

Saistītie darījumi

Tirgus kapitalizācija

Ienākumu metode sniedz detalizētas vērtības katram no trijiem ieguves objektiem, pamatojoties uz raktuvju pārdošanas laikā zināmajām metālu cenām. Kad aplēš īpašuma vērtību darījumā, vērā ņemami ir vienīgi tie faktori, kuri darbojas darījuma laikā.

Saistīto darījumu vērtēšanas pamatojums ir apšaubāms, jo divas atšķirīgas raktuves nevar būt identiskas. Uzņēmums Behre Dolbear uzskata, ka saistīto darījumu metode ir strīdīga tā fakta dēļ, ka katra minerālu atradne, pat ar vienu un to pašu preci, zināmā mērā atšķiras no citām atradnēm attiecībā uz mineraloģiju, ieguves apstākļiem, metalurģiju, vides aspektiem, pastāvošajiem sociālajiem jautājumiem, rūdu pakāpēm utt.

Behre Dolbear ziņojumā ir arī iekļauts apsvērums par tirgus kapitalizācijas metodi, kuru izstrādājis uzņēmums American Appraisal Associates un kurā tirgus kapitalizāciju iesaka kā sekundāru vērtēšanas metodi vai kā aptuvenu vērtēšanas metodi, kas ir piemērota ar primārām metodēm veiktas vērtēšanas pārbaudei.

Ienākumu metode ir primāra vērtēšanas metode, un tādēļ tā ir uzticamāka metode. Turklāt šajā gadījumā ar tirgus kapitalizācijas metodi pārbauda vienīgi 2004. gada pirmā pusgada tirgus kapitalizācijas, kas nav pieņemami, jo šī informācija attiecas uz laiku pēc pārdošanas. Tādēļ tirgus kapitalizācijas metodi nevar izmantot pat kā sekundāru vērtēšanas metodi.

Šķiet, uzņēmums Behre Dolbear piešķir lielāku ticamību ar ienākumu metodi iegūtajai vērtībai, jo tas norāda, ka “gadu gaitā uzņēmums Behre Dolbear ir licis īpašu uzsvaru uz vērtību, kas iegūta ar ienākumu metodi” (vērtību apkopojums Behre Dolbear ziņojuma 43. lpp.).

| (70) | Grieķija pieņem, ka, ja tiek izmantots Behre Dolbear ziņojums, ir pieņemama vienīgi ienākumu metode, jo tā ir galvenā starptautiski lietotā vērtējuma metode, un vienīgi attiecībā uz tā apstiprināšanas datumu (2004. gada 30. jūnijs), kā arī ja tiek piešķirtas ieguves atļaujas un tiek veikti būtiski ieguldījumi. |
| --- | --- |

(70)

Grieķija pieņem, ka, ja tiek izmantots Behre Dolbear ziņojums, ir pieņemama vienīgi ienākumu metode, jo tā ir galvenā starptautiski lietotā vērtējuma metode, un vienīgi attiecībā uz tā apstiprināšanas datumu (2004. gada 30. jūnijs), kā arī ja tiek piešķirtas ieguves atļaujas un tiek veikti būtiski ieguldījumi.

| (71) | Pamatojoties uz ienākumu metodi, Komisija lēš, ka 2003. gada pārdošanas laikā raktuvju vērtība bija šāda (skatīt 72.–79. punktu). |
| --- | --- |

(71)

Pamatojoties uz ienākumu metodi, Komisija lēš, ka 2003. gada pārdošanas laikā raktuvju vērtība bija šāda (skatīt 72.–79. punktu).

| (72) | Ar ienākumu metodi tiek aplēsta Cassandra raktuvju faktiskā tirgus vērtība izstrādei gatava objekta līmenī (21), kā liecina raktuvju darbība, ar skaidri noteiktām izmaksām un pierādītām un iespējamām iegulām (22). Ziņojumā ir izmantoti trīs atšķirīgi scenāriji vērtības noteikšanai, pamatojoties uz šādos laika posmos piemērojamām cenām: a) 1993.–2003. gada vidējais aprēķins; b) aprēķins tikai par 2004. gada pirmo pusgadu; un c) 1993.–2003. gada vidējais aprēķins, pieskaitot aprēķinu par 2004. gada pirmo pusgadu (dalīts ar divi). Komisija uzskata, ka tā var ņemt vērā vienīgi 1993.–2003. gada vidējā aprēķina scenāriju, nevis divus pārējos, jo tas ir balstīts uz cenām un izmaksām, kas bija zināmas 2003. gada decembrī notikušās pārdošanas laikā. Turklāt uzņēmuma Behre Dolbear izmantotās 1993.–2003. gada cenas neparāda konkrētu tendenci visā 1993.–2003. gada periodā, t. i., tās svārstās pa gadiem, un tādēļ Komisija uzskata, ka 1993.–2003. gada vidējais aprēķins skaidrāk aptver metālu tirgus attīstību šajā laikposmā. Tāpat 2004. gada pirmā pusgada cenas neatspoguļo raktuvju vērtību, jo tās ir vienīgi “momentuzņēmums” un tajās nav ņemtas vērā svārstības. Ir būtiski ņemt vērā svārstības, lai iespējami mazinātu jebkādu neparastu pārmaiņu vai nejaušu notikumu ietekmi un lai iegūtu ticamu ainu par raktuvju vērtību. |
| --- | --- |

(72)

Ar ienākumu metodi tiek aplēsta Cassandra raktuvju faktiskā tirgus vērtība izstrādei gatava objekta līmenī (21), kā liecina raktuvju darbība, ar skaidri noteiktām izmaksām un pierādītām un iespējamām iegulām (22). Ziņojumā ir izmantoti trīs atšķirīgi scenāriji vērtības noteikšanai, pamatojoties uz šādos laika posmos piemērojamām cenām: a) 1993.–2003. gada vidējais aprēķins; b) aprēķins tikai par 2004. gada pirmo pusgadu; un c) 1993.–2003. gada vidējais aprēķins, pieskaitot aprēķinu par 2004. gada pirmo pusgadu (dalīts ar divi). Komisija uzskata, ka tā var ņemt vērā vienīgi 1993.–2003. gada vidējā aprēķina scenāriju, nevis divus pārējos, jo tas ir balstīts uz cenām un izmaksām, kas bija zināmas 2003. gada decembrī notikušās pārdošanas laikā. Turklāt uzņēmuma Behre Dolbear izmantotās 1993.–2003. gada cenas neparāda konkrētu tendenci visā 1993.–2003. gada periodā, t. i., tās svārstās pa gadiem, un tādēļ Komisija uzskata, ka 1993.–2003. gada vidējais aprēķins skaidrāk aptver metālu tirgus attīstību šajā laikposmā. Tāpat 2004. gada pirmā pusgada cenas neatspoguļo raktuvju vērtību, jo tās ir vienīgi “momentuzņēmums” un tajās nav ņemtas vērā svārstības. Ir būtiski ņemt vērā svārstības, lai iespējami mazinātu jebkādu neparastu pārmaiņu vai nejaušu notikumu ietekmi un lai iegūtu ticamu ainu par raktuvju vērtību.

| (73) | Grieķija un saņēmējs argumentē, ka uzņēmums Behre Dolbear lēš, ka izstrādei gatavo Cassandra raktuvju pašreizējā neto vērtība ir negatīva, proti, - 2,59 miljoni ASV dolāru (ziņojuma 37. lpp., 5.3. tabula), tā ka samaksātā cena (11 miljoni euro) pārsniedza raktuvju tirgus vērtību. |
| --- | --- |

(73)

Grieķija un saņēmējs argumentē, ka uzņēmums Behre Dolbear lēš, ka izstrādei gatavo Cassandra raktuvju pašreizējā neto vērtība ir negatīva, proti, - 2,59 miljoni ASV dolāru (ziņojuma 37. lpp., 5.3. tabula), tā ka samaksātā cena (11 miljoni euro) pārsniedza raktuvju tirgus vērtību.

| (74) | Komisija norāda, ka atsevišķi (izstrādei gatava objekta līmenī) pašreizējās neto vērtības, kas ar ienākumu metodi ir piešķirtas trijiem ieguves projektiem ir: a) – 28,79 miljoni ASV dolāru, t. i., – 23,7 miljoni euro, Olympias raktuvēm, b) 10,48 miljoni ASV dolāru, t. i., 8,6 miljoni euro, Stratoni raktuvēm un c) 15,72 miljoni ASV dolāru, t. i., 12,9 miljoni euro, Skouries raktuvēm. Šo triju vērtību summa ir vienāda ar negatīvu vērtību, proti, – 2,59 miljoni ASV dolāru. |
| --- | --- |

(74)

Komisija norāda, ka atsevišķi (izstrādei gatava objekta līmenī) pašreizējās neto vērtības, kas ar ienākumu metodi ir piešķirtas trijiem ieguves projektiem ir: a) – 28,79 miljoni ASV dolāru, t. i., – 23,7 miljoni euro, Olympias raktuvēm, b) 10,48 miljoni ASV dolāru, t. i., 8,6 miljoni euro, Stratoni raktuvēm un c) 15,72 miljoni ASV dolāru, t. i., 12,9 miljoni euro, Skouries raktuvēm. Šo triju vērtību summa ir vienāda ar negatīvu vērtību, proti, – 2,59 miljoni ASV dolāru.

| (75) | Tomēr Komisija nepieņem iepriekš minēto Grieķijas un saņēmēja argumentu. Tā norāda, ka, ņemot vērā iepriekš minētās vērtības, Olympias raktuvju pašreizējā neto vērtība (izstrādei gatava objekta līmenī) pārdošanas laikā tiešām bija negatīva. Tomēr tā uzskata, ka Olympias raktuvju negatīvā neto pašreizējā vērtība nozīmē, ka pārdošanas laikā gaidāmā peļņa, ko dotu darbība raktuvēs pēdējos 11 gados novērotajā cenu līmenī, būtu negatīva. Ņemot vērā zelta cenu, jebkurš Olympias raktuvju īpašnieks būtu izvēlējies neveikt darbību raktuvēs un būtu centies pēc iespējas izvairīties no zaudējumiem. Kā parādīts, neveicot raktuvēs darbību, pircējs varētu ierobežot zaudējumus līdz 5,5 miljoniem euro, kas atspoguļo izmaksas, kuras vides aizsardzības iemeslu dēļ un uzturēšanas nolūkos pircējam būtu jāsedz saskaņā ar līgumu. Tomēr no tā vien nevar secināt, ka Olympias raktuvju vērtība būtu jālēš – 5,5 miljonu euro apmērā, jo principā īpašumtiesības uz raktuvēm arī sniedz izvēles vērtību: īpašnieks var veikt darbību raktuvēs labos laikos (kad zelta cenas ir pietiekami augstas) un izvēlēties neveikt darbību sliktos laikos (kad zelta cenas nav pietiekami augstas). Tāpēc uzņēmums Ellinikos Xrysos būtu varējis izvēlēties pārņemt raktuves Cassandra raktuvju paketes ietvaros vai ar nodomu vēlāk spēt veikt vajadzīgos ieguldījumus Olympias raktuvēs, lai atsāktu to izmantošanu, ja zelta cenas (būtiski) paaugstinātos virs 1993.–2003. gada periodā novērotā cenu līmeņa. |
| --- | --- |

(75)

Tomēr Komisija nepieņem iepriekš minēto Grieķijas un saņēmēja argumentu. Tā norāda, ka, ņemot vērā iepriekš minētās vērtības, Olympias raktuvju pašreizējā neto vērtība (izstrādei gatava objekta līmenī) pārdošanas laikā tiešām bija negatīva. Tomēr tā uzskata, ka Olympias raktuvju negatīvā neto pašreizējā vērtība nozīmē, ka pārdošanas laikā gaidāmā peļņa, ko dotu darbība raktuvēs pēdējos 11 gados novērotajā cenu līmenī, būtu negatīva. Ņemot vērā zelta cenu, jebkurš Olympias raktuvju īpašnieks būtu izvēlējies neveikt darbību raktuvēs un būtu centies pēc iespējas izvairīties no zaudējumiem. Kā parādīts, neveicot raktuvēs darbību, pircējs varētu ierobežot zaudējumus līdz 5,5 miljoniem euro, kas atspoguļo izmaksas, kuras vides aizsardzības iemeslu dēļ un uzturēšanas nolūkos pircējam būtu jāsedz saskaņā ar līgumu. Tomēr no tā vien nevar secināt, ka Olympias raktuvju vērtība būtu jālēš – 5,5 miljonu euro apmērā, jo principā īpašumtiesības uz raktuvēm arī sniedz izvēles vērtību: īpašnieks var veikt darbību raktuvēs labos laikos (kad zelta cenas ir pietiekami augstas) un izvēlēties neveikt darbību sliktos laikos (kad zelta cenas nav pietiekami augstas). Tāpēc uzņēmums Ellinikos Xrysos būtu varējis izvēlēties pārņemt raktuves Cassandra raktuvju paketes ietvaros vai ar nodomu vēlāk spēt veikt vajadzīgos ieguldījumus Olympias raktuvēs, lai atsāktu to izmantošanu, ja zelta cenas (būtiski) paaugstinātos virs 1993.–2003. gada periodā novērotā cenu līmeņa.

| (76) | Iegūt ticamu šīs izvēles vērtības aplēsi ir visai sarežģīti. Vēl svarīgāk ir tas, ka jebkāda šī vērtība būtu jākoriģē, lai ņemtu vērā (iespējams, lielu) varbūtību, ka, pat ja zelta cenas būtu pietiekami augstas, lai garantētu peļņu nesošu darbību, šīm raktuvēm var nepiešķirt atļauju. Kā minēts iepriekš (skatīt 12. punktu), Olympias raktuvju ieguves un zelta apstrādes atļauja tika anulēta ar vidi saistītu iemeslu dēļ, kuri tika novērtēti kā nopietni. Tādēļ būtu piemēroti aplūkot Olympias raktuves, pieņemot, ka tām ir izvēles vērtība, ko var piesardzīgi aplēst nulles līmenī. Tāpēc Olympias raktuvju neto vērtība būtu jāaplēš – 5,5 miljonu euro apmērā. |
| --- | --- |

(76)

Iegūt ticamu šīs izvēles vērtības aplēsi ir visai sarežģīti. Vēl svarīgāk ir tas, ka jebkāda šī vērtība būtu jākoriģē, lai ņemtu vērā (iespējams, lielu) varbūtību, ka, pat ja zelta cenas būtu pietiekami augstas, lai garantētu peļņu nesošu darbību, šīm raktuvēm var nepiešķirt atļauju. Kā minēts iepriekš (skatīt 12. punktu), Olympias raktuvju ieguves un zelta apstrādes atļauja tika anulēta ar vidi saistītu iemeslu dēļ, kuri tika novērtēti kā nopietni. Tādēļ būtu piemēroti aplūkot Olympias raktuves, pieņemot, ka tām ir izvēles vērtība, ko var piesardzīgi aplēst nulles līmenī. Tāpēc Olympias raktuvju neto vērtība būtu jāaplēš – 5,5 miljonu euro apmērā.

| (77) | Turpretim Komisija uzskata, ka Stratoni un Skouries raktuvju atsevišķā vērtība sasniedz 21,5 miljonus euro, kas ir abu raktuvju vērtību summa saskaņā ar Behre Dolbear ziņojumu (attiecīgi 8,6 miljoni euro plus 12,9 miljoni euro, skatīt 74. punktu), jo:






  a. | Stratoni raktuvēm bija derīga ieguves atļauja, izveidota ieguves infrastruktūra un pozitīva vērtība, ko radīja to darbība (pozitīva pašreizējā neto vērtība), un tādēļ pārdošanas laikā tās darbojās; |
| --- | --- | --- |

(77)

Turpretim Komisija uzskata, ka Stratoni un Skouries raktuvju atsevišķā vērtība sasniedz 21,5 miljonus euro, kas ir abu raktuvju vērtību summa saskaņā ar Behre Dolbear ziņojumu (attiecīgi 8,6 miljoni euro plus 12,9 miljoni euro, skatīt 74. punktu), jo:

a.

Stratoni raktuvēm bija derīga ieguves atļauja, izveidota ieguves infrastruktūra un pozitīva vērtība, ko radīja to darbība (pozitīva pašreizējā neto vērtība), un tādēļ pārdošanas laikā tās darbojās;

| b. | attiecībā uz Skouries raktuvēm Komisija uzskata, ka nepastāvēja ne administratīvi, ne ekonomiski šķēršļi, lai nepiešķirtu ieguves atļaujas vai lai tajās neizbūvētu ieguves infrastruktūru un neveiktu ieguves darbību; Skouries raktuvēm arī bija pozitīva vērtība, ko radīja to darbība (pozitīva pašreizējā neto vērtība). |
| --- | --- |

b.

attiecībā uz Skouries raktuvēm Komisija uzskata, ka nepastāvēja ne administratīvi, ne ekonomiski šķēršļi, lai nepiešķirtu ieguves atļaujas vai lai tajās neizbūvētu ieguves infrastruktūru un neveiktu ieguves darbību; Skouries raktuvēm arī bija pozitīva vērtība, ko radīja to darbība (pozitīva pašreizējā neto vērtība).

| (78) | Grieķija un atbalsta saņēmējs argumentē, ka uzņēmuma Behre Dolbear lēsto raktuvju vērtību nevar ņemt vērā, jo tā ir attiecināta uz īpašumiem kopā ar attiecīgajām ieguves atļaujām, kurpretim uzņēmums Ellinikos Xrysos ieguva vienīgi īpašumus. Ieguves atļaujas vēlāk piešķīra Grieķijas valsts. Komisija nepieņem šo argumentu, jo, kā apliecināts iepriekš, Stratoni raktuvēm pārdošanas laikā bija derīga ieguves atļauja. Tāpat, kā apliecināts iepriekš, nepastāvēja administratīvi šķēršļi, lai Skouries raktuvēm nepiešķirtu ieguves atļauju. Vienīgās izmaksas par to, lai pieteiktos uz ieguves atļauju Skouries raktuvēm un to saņemtu, bija maksa ģeologiem un citiem speciālistiem par atļaujai vajadzīgo pētījumu sagatavošanu un maksa, kas saistīta ar garantijas vēstuli, kuru pieprasīja atbildīgā ministrija. Saskaņā ar Grieķijas iestāžu iesniegumu iepriekš minētās izmaksas (attiecīgi) sasniedz vienreizēju maksu aptuveni EUR 5 000 apmērā un papildus ne vairāk kā EUR 600 000 gadā. Komisija uzskata, ka šīs summas ir mazas salīdzinājumā ar kopējām kapitāla izmaksām Skouries raktuvju attīstīšanai un izbūvei, kuras 2004. gadā sasniedza 268 miljonus ASV dolāru, t. i., 220 miljonus euro (skatīt 66. punktu). Tāpēc Komisija uzskata, ka iepriekš minētās ieguves atļaujas izmaksas nebija šķērslis uzņēmumam, kas vēlējās ieguldīt Skouries raktuvēs. Komisija arī norāda, ka Behre Dolbear ziņojumā raktuvju pašreizējās neto vērtības aprēķinā ir iekļautas arī “administratīvās” izmaksas. Komisija tādēļ uzskata, ka iepriekš minētās izmaksas (par pieteikšanos uz ieguves atļauju Skouries raktuvēm un tās saņemšanu) bija ņemtas vērā Behre Dolbear ziņojumā. |
| --- | --- |

(78)

Grieķija un atbalsta saņēmējs argumentē, ka uzņēmuma Behre Dolbear lēsto raktuvju vērtību nevar ņemt vērā, jo tā ir attiecināta uz īpašumiem kopā ar attiecīgajām ieguves atļaujām, kurpretim uzņēmums Ellinikos Xrysos ieguva vienīgi īpašumus. Ieguves atļaujas vēlāk piešķīra Grieķijas valsts. Komisija nepieņem šo argumentu, jo, kā apliecināts iepriekš, Stratoni raktuvēm pārdošanas laikā bija derīga ieguves atļauja. Tāpat, kā apliecināts iepriekš, nepastāvēja administratīvi šķēršļi, lai Skouries raktuvēm nepiešķirtu ieguves atļauju. Vienīgās izmaksas par to, lai pieteiktos uz ieguves atļauju Skouries raktuvēm un to saņemtu, bija maksa ģeologiem un citiem speciālistiem par atļaujai vajadzīgo pētījumu sagatavošanu un maksa, kas saistīta ar garantijas vēstuli, kuru pieprasīja atbildīgā ministrija. Saskaņā ar Grieķijas iestāžu iesniegumu iepriekš minētās izmaksas (attiecīgi) sasniedz vienreizēju maksu aptuveni EUR 5 000 apmērā un papildus ne vairāk kā EUR 600 000 gadā. Komisija uzskata, ka šīs summas ir mazas salīdzinājumā ar kopējām kapitāla izmaksām Skouries raktuvju attīstīšanai un izbūvei, kuras 2004. gadā sasniedza 268 miljonus ASV dolāru, t. i., 220 miljonus euro (skatīt 66. punktu). Tāpēc Komisija uzskata, ka iepriekš minētās ieguves atļaujas izmaksas nebija šķērslis uzņēmumam, kas vēlējās ieguldīt Skouries raktuvēs. Komisija arī norāda, ka Behre Dolbear ziņojumā raktuvju pašreizējās neto vērtības aprēķinā ir iekļautas arī “administratīvās” izmaksas. Komisija tādēļ uzskata, ka iepriekš minētās izmaksas (par pieteikšanos uz ieguves atļauju Skouries raktuvēm un tās saņemšanu) bija ņemtas vērā Behre Dolbear ziņojumā.

| (79) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, raktuvju vērtība tiek lēsta 16 miljonu euro apmērā par visām trijām raktuvēm (21,5 miljoni euro – 5,5 miljoni euro). |
| --- | --- |

(79)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, raktuvju vērtība tiek lēsta 16 miljonu euro apmērā par visām trijām raktuvēm (21,5 miljoni euro – 5,5 miljoni euro).

a.b.   Zemes vērtības aprēķins

| (80) | Grieķijas iestādes un saņēmējs argumentē, ka zemi, ko īpašumā iegūst ieguves uzņēmums, var izmantot vienīgi ieguves darbiem un tai nav tirgus vērtības, jo Grieķijas tiesību aktos attiecībā uz šādām teritorijām priekšroku dod ieguves darbiem. Tādēļ ieguves tiesību vērtības kritums, ko radīja ilgais darbības pārtraukums un ieguves atļauju anulēšana, izraisīja arī zemes vērtības kritumu. |
| --- | --- |

(80)

Grieķijas iestādes un saņēmējs argumentē, ka zemi, ko īpašumā iegūst ieguves uzņēmums, var izmantot vienīgi ieguves darbiem un tai nav tirgus vērtības, jo Grieķijas tiesību aktos attiecībā uz šādām teritorijām priekšroku dod ieguves darbiem. Tādēļ ieguves tiesību vērtības kritums, ko radīja ilgais darbības pārtraukums un ieguves atļauju anulēšana, izraisīja arī zemes vērtības kritumu.

| (81) | Attiecībā uz iepriekšminēto jautājumu Komisija uzskata attiecīgo zemi par ieguves uzņēmuma īpašumu, nevis par “nekustamo īpašumu” termina plašākā nozīmē, konkrēto ieguves darbības īpašību dēļ (piesārņojums, rakšanas darbi vidē utt.), kas padarītu apšaubāmu iespēju tirgoties ar šādiem īpašumiem, tos nodalot no raktuvēm. |
| --- | --- |

(81)

Attiecībā uz iepriekšminēto jautājumu Komisija uzskata attiecīgo zemi par ieguves uzņēmuma īpašumu, nevis par “nekustamo īpašumu” termina plašākā nozīmē, konkrēto ieguves darbības īpašību dēļ (piesārņojums, rakšanas darbi vidē utt.), kas padarītu apšaubāmu iespēju tirgoties ar šādiem īpašumiem, tos nodalot no raktuvēm.

| (82) | Tomēr Komisija arī uzskata, ka uzņēmējdarbības īpašumam ir vērtība, jo tas dod labumu vai var dot labumu uzņēmuma darbībai un izpeļņas gūšanai. Cassandra raktuves bija uzņēmums, kas pārdošanas laikā darbojās, un tādēļ Komisija uzskata, ka zemi varēja izmantot raktuvju darbībai un ka tāpēc tai bija vērtība. Komisija tāpēc nevar pieņemt Grieķijas un uzņēmuma Ellinikos Xrysos izvirzīto argumentu. |
| --- | --- |

(82)

Tomēr Komisija arī uzskata, ka uzņēmējdarbības īpašumam ir vērtība, jo tas dod labumu vai var dot labumu uzņēmuma darbībai un izpeļņas gūšanai. Cassandra raktuves bija uzņēmums, kas pārdošanas laikā darbojās, un tādēļ Komisija uzskata, ka zemi varēja izmantot raktuvju darbībai un ka tāpēc tai bija vērtība. Komisija tāpēc nevar pieņemt Grieķijas un uzņēmuma Ellinikos Xrysos izvirzīto argumentu.

| (83) | Organizācija Hellenic Mining Watch apgalvo, ka Cassandra raktuvju īpašumos ietilpst arī nozīmīgs nekustamais īpašums, kas ievērojami palielina raktuvju kopējo vērtību, bet nebija ņemts vērā Behre Dolbear ziņojumā. |
| --- | --- |

(83)

Organizācija Hellenic Mining Watch apgalvo, ka Cassandra raktuvju īpašumos ietilpst arī nozīmīgs nekustamais īpašums, kas ievērojami palielina raktuvju kopējo vērtību, bet nebija ņemts vērā Behre Dolbear ziņojumā.

| (84) | Komisija savukārt norāda, ka Behre Dolbear ziņojumā tomēr ir ņemta vērā zeme, to nodalot no raktuvēm. Behre Dolbear ziņojumā zeme ir apskatīta kā Cassandra raktuvju neminerālu īpašums, un tās vērtība ir noteikta 6 miljonu euro apmērā (23) neatkarīgi no ienākumu metodes. |
| --- | --- |

(84)

Komisija savukārt norāda, ka Behre Dolbear ziņojumā tomēr ir ņemta vērā zeme, to nodalot no raktuvēm. Behre Dolbear ziņojumā zeme ir apskatīta kā Cassandra raktuvju neminerālu īpašums, un tās vērtība ir noteikta 6 miljonu euro apmērā (23) neatkarīgi no ienākumu metodes.

| (85) | Savukārt uzņēmums Behre Dolbear savā ziņojumā norāda, ka zemei piešķirtā vērtība ir vērtība, ko norādīja uzņēmums Ellinikos Xrysos, un ka tas nav pats vērtējis zemi. Tāpēc Komisijai ir jāpārbauda šī vērtība. |
| --- | --- |

(85)

Savukārt uzņēmums Behre Dolbear savā ziņojumā norāda, ka zemei piešķirtā vērtība ir vērtība, ko norādīja uzņēmums Ellinikos Xrysos, un ka tas nav pats vērtējis zemi. Tāpēc Komisijai ir jāpārbauda šī vērtība.

| (86) | Lai to paveiktu, Komisija ir izmantojusi cenu, kas tika samaksāta par zemi, pārdodot Cassandra raktuves uzņēmumam TVX Hellas 1995. gada atklātajā piedāvājumu konkursā (skatīt 11. punktu). Šis ir nevis primārs, bet gan sekundārs aprēķins, kas paredzēts tam, lai pārbaudītu, vai ir spēkā Behre Dolbear ziņojumā sniegtā vērtība (6 miljoni euro). |
| --- | --- |

(86)

Lai to paveiktu, Komisija ir izmantojusi cenu, kas tika samaksāta par zemi, pārdodot Cassandra raktuves uzņēmumam TVX Hellas 1995. gada atklātajā piedāvājumu konkursā (skatīt 11. punktu). Šis ir nevis primārs, bet gan sekundārs aprēķins, kas paredzēts tam, lai pārbaudītu, vai ir spēkā Behre Dolbear ziņojumā sniegtā vērtība (6 miljoni euro).

| (87) | Grieķijas iestādes pieņem, ka 1995. gada atklātajā piedāvājumu konkursā noteikto vērtību var ņemt vērā un ka zemes vērtību var uzskatīt par nemainījušos. Komisija norāda, ka saistībā ar 1995. gada pārdošanu, kad Cassandra raktuves tika pārdotas uzņēmumam TVX Hellas, zemei tika noteikta cena 1,2 miljardu Grieķijas drahmu apmērā. Komisija uzsver faktu, ka nav derīgu cenu atsauču vai cenu indeksu Cassandra raktuvju zemei, ko uzskata par ieguves uzņēmuma īpašumu, nevis par “nekustamo īpašumu” termina plašākā nozīmē (skatīt 81. punktu). Ja būtu šādas derīgas cenu atsauces vai cenu indeksi, būtu bijis iespējams aprēķināt attiecīgajam laikam atbilstošu atsauces vērtību. Tā kā to nav, Komisija uzskata 1995. gada cenu par attiecīgajā gadījumā labāko pieejamo aplēsi. Tādēļ Komisija par sākumpunktu zemes faktiskajai tirgus vērtībai nosaka 1,2 miljardus Grieķijas drahmu jeb 3,5 miljonus euro (izmantojot valūtas kursu GRD 340,75 par EUR 1, ar kādu Grieķija 2001. gadā pievienojās euro zonai). |
| --- | --- |

(87)

Grieķijas iestādes pieņem, ka 1995. gada atklātajā piedāvājumu konkursā noteikto vērtību var ņemt vērā un ka zemes vērtību var uzskatīt par nemainījušos. Komisija norāda, ka saistībā ar 1995. gada pārdošanu, kad Cassandra raktuves tika pārdotas uzņēmumam TVX Hellas, zemei tika noteikta cena 1,2 miljardu Grieķijas drahmu apmērā. Komisija uzsver faktu, ka nav derīgu cenu atsauču vai cenu indeksu Cassandra raktuvju zemei, ko uzskata par ieguves uzņēmuma īpašumu, nevis par “nekustamo īpašumu” termina plašākā nozīmē (skatīt 81. punktu). Ja būtu šādas derīgas cenu atsauces vai cenu indeksi, būtu bijis iespējams aprēķināt attiecīgajam laikam atbilstošu atsauces vērtību. Tā kā to nav, Komisija uzskata 1995. gada cenu par attiecīgajā gadījumā labāko pieejamo aplēsi. Tādēļ Komisija par sākumpunktu zemes faktiskajai tirgus vērtībai nosaka 1,2 miljardus Grieķijas drahmu jeb 3,5 miljonus euro (izmantojot valūtas kursu GRD 340,75 par EUR 1, ar kādu Grieķija 2001. gadā pievienojās euro zonai).

| (88) | Pēc 1995. gada uzņēmums TVX Hellas ieguva 70 papildu zemesgabalus (laika periodā no 1997. līdz 2000. gadam, galvenokārt 1998. un 1999. gadā). Komisija norāda, ka šo 70 papildu zemesgabalu iegādes vērtība sasniedz 1,1 miljonu euro, kā uzrādīts uzņēmuma TVX Hellas finanšu pārskatos. Komisija uzskata, ka šī iegādes vērtība bija vērsta uz tirgu, jo tirgus to bija noteicis. Saskaitot abas iepriekš minētās vērtības (3,5 miljoni euro plus 1,1 miljons euro), zemes kopējo faktisko tirgus vērtību var lēst 4,6 miljonu euro apmērā. |
| --- | --- |

(88)

Pēc 1995. gada uzņēmums TVX Hellas ieguva 70 papildu zemesgabalus (laika periodā no 1997. līdz 2000. gadam, galvenokārt 1998. un 1999. gadā). Komisija norāda, ka šo 70 papildu zemesgabalu iegādes vērtība sasniedz 1,1 miljonu euro, kā uzrādīts uzņēmuma TVX Hellas finanšu pārskatos. Komisija uzskata, ka šī iegādes vērtība bija vērsta uz tirgu, jo tirgus to bija noteicis. Saskaitot abas iepriekš minētās vērtības (3,5 miljoni euro plus 1,1 miljons euro), zemes kopējo faktisko tirgus vērtību var lēst 4,6 miljonu euro apmērā.

| (89) | Iegūtie 4,6 miljoni euro atspoguļo zemes nominālvērtību 2003. gadā, pamatojoties uz 1995. gada un 1997.–2000. gada cenām. Komisija uzskata, ka šī vērtība ir jākoriģē saskaņā ar Grieķijas vispārīgo rūpniecības produkcijas apjoma cenu indeksu par 1995.–2003. gada un 1998.–2003. gada periodu. Rūpniecības produkcijas apjoma cenu indeksu izmanto, jo minētā zeme ir rūpniecības uzņēmuma īpašums un korekcijai ir jāatspoguļo cenu pārmaiņas rūpniecības nozarē. Šīs 1995. gada un 1997.–2000. gada pārdošanas cenu korekcijas rezultātā galīgais iznākums ir 5,9 miljoni euro 2003. gada decembrī. |
| --- | --- |

(89)

Iegūtie 4,6 miljoni euro atspoguļo zemes nominālvērtību 2003. gadā, pamatojoties uz 1995. gada un 1997.–2000. gada cenām. Komisija uzskata, ka šī vērtība ir jākoriģē saskaņā ar Grieķijas vispārīgo rūpniecības produkcijas apjoma cenu indeksu par 1995.–2003. gada un 1998.–2003. gada periodu. Rūpniecības produkcijas apjoma cenu indeksu izmanto, jo minētā zeme ir rūpniecības uzņēmuma īpašums un korekcijai ir jāatspoguļo cenu pārmaiņas rūpniecības nozarē. Šīs 1995. gada un 1997.–2000. gada pārdošanas cenu korekcijas rezultātā galīgais iznākums ir 5,9 miljoni euro 2003. gada decembrī.

| (90) | Komisija norāda, ka iepriekš minētā vērtība 5,9 miljoni euro aptuveni sakrīt ar vērtību 6 miljoni euro, ko uzņēmums Behre Dolbear sniedza savā novērtējuma ziņojumā (skatīt 84. punktu). Komisija uzskata, ka šī aptuvenā atbilstība apstiprina Behre Dolbear ziņojumā izmantotās uzņēmuma Ellinikos Xrysos veiktās zemes vērtēšanas pamatotību un tādēļ pamato skaitļa 6 miljoni euro lietošanu, lai atspoguļotu faktisko tirgus vērtību 2003. gada decembrī. |
| --- | --- |

(90)

Komisija norāda, ka iepriekš minētā vērtība 5,9 miljoni euro aptuveni sakrīt ar vērtību 6 miljoni euro, ko uzņēmums Behre Dolbear sniedza savā novērtējuma ziņojumā (skatīt 84. punktu). Komisija uzskata, ka šī aptuvenā atbilstība apstiprina Behre Dolbear ziņojumā izmantotās uzņēmuma Ellinikos Xrysos veiktās zemes vērtēšanas pamatotību un tādēļ pamato skaitļa 6 miljoni euro lietošanu, lai atspoguļotu faktisko tirgus vērtību 2003. gada decembrī.

a.c.   Minerālu iegulu vērtības aprēķins

| (91) | 2003. gada pārdošanā bija iekļauts arī zināms daudzums minerālu iegulu ar zelta koncentrātiem (24). Grieķijas iestādes un saņēmējs apgalvo, ka 2003. gadā iepriekš minētajām iegulām bija negatīva vērtība relatīvi mazās zelta cenas un relatīvi lielo saistīto izmaksu dēļ. |
| --- | --- |

(91)

2003. gada pārdošanā bija iekļauts arī zināms daudzums minerālu iegulu ar zelta koncentrātiem (24). Grieķijas iestādes un saņēmējs apgalvo, ka 2003. gadā iepriekš minētajām iegulām bija negatīva vērtība relatīvi mazās zelta cenas un relatīvi lielo saistīto izmaksu dēļ.

| (92) | Grieķijas iestādes ir sniegušas tā peļņas un zaudējumu sliekšņa cenas punkta aprēķinu, pie kura tirdzniecība ar iepriekš minētajām iegulām nestu peļņu. Ņemot vērā zelta koncentrāciju minerālā, t. i., 0,7 unces zelta tonnā, un zelta cenu 2003. gada 12. decembrī, t. i., USD 407 par unci, zelta iegulās koncentrētā zelta vērtība bija USD 284,9 par tonnu. Grieķijas iestādes arī sniedza ar iepriekš minēto iegulu tirdzniecību saistīto izmaksu uzskaitījumu: apstrādes izmaksas bija USD 245 par unci un USD 171,5 par tonnu, transporta izmaksas bija USD 50 par tonnu, tīrīšanas kļūdu izmaksas bija USD 270 par tonnu, un apstrādes maksājumi bija USD 5 par unci un USD 4,1 par tonnu. Aprēķinot iepriekš minēto, rezultāts ir negatīva pārdošanas cena, proti, - USD 210,7 par tonnu. |
| --- | --- |

(92)

Grieķijas iestādes ir sniegušas tā peļņas un zaudējumu sliekšņa cenas punkta aprēķinu, pie kura tirdzniecība ar iepriekš minētajām iegulām nestu peļņu. Ņemot vērā zelta koncentrāciju minerālā, t. i., 0,7 unces zelta tonnā, un zelta cenu 2003. gada 12. decembrī, t. i., USD 407 par unci, zelta iegulās koncentrētā zelta vērtība bija USD 284,9 par tonnu. Grieķijas iestādes arī sniedza ar iepriekš minēto iegulu tirdzniecību saistīto izmaksu uzskaitījumu: apstrādes izmaksas bija USD 245 par unci un USD 171,5 par tonnu, transporta izmaksas bija USD 50 par tonnu, tīrīšanas kļūdu izmaksas bija USD 270 par tonnu, un apstrādes maksājumi bija USD 5 par unci un USD 4,1 par tonnu. Aprēķinot iepriekš minēto, rezultāts ir negatīva pārdošanas cena, proti, - USD 210,7 par tonnu.

| (93) | Komisija pārbaudīja iepriekšminēto aprēķinu. Tā uzskata, ka iepriekšminēto cenu un izmaksu dēļ iegulu cena pārdošanas laikā nenesa peļņu. Tirdzniecība ar zelta minerālu iegulām, iespējams, varētu nest peļņu, ja mainītos transporta izmaksas vai būtu gaidāms, ka tās mainīsies, taču tas nebija nosakāms. Turklāt Behre Dolbear ziņojumā nav norādīta zelta minerālu iegulu vērtība. Tādēļ Komisija uzskata, ka šo iegulu vērtību nevar aprēķināt. |
| --- | --- |

(93)

Komisija pārbaudīja iepriekšminēto aprēķinu. Tā uzskata, ka iepriekšminēto cenu un izmaksu dēļ iegulu cena pārdošanas laikā nenesa peļņu. Tirdzniecība ar zelta minerālu iegulām, iespējams, varētu nest peļņu, ja mainītos transporta izmaksas vai būtu gaidāms, ka tās mainīsies, taču tas nebija nosakāms. Turklāt Behre Dolbear ziņojumā nav norādīta zelta minerālu iegulu vērtība. Tādēļ Komisija uzskata, ka šo iegulu vērtību nevar aprēķināt.

| (94) | Organizācija Hellenic Mining Watch apgalvo, ka īpašumos ietilpa arī ļoti vērtīgas zeltu saturošu minerālu iegulas aptuveni 80 miljonu euro vērtībā. Komisija norāda, ka organizācija Hellenic Mining Watch nav sniegusi nekādus datus vai pierādījumus, kas apstiprinātu šo vērtību, proti, 80 miljonus euro. Pamatojoties uz to un ņemot vērā iepriekš minēto aprēķinu, pēc kura šķiet, ka šo iegulu vērtību nevar aprēķināt, Komisija noraida organizācijas Hellenic Mining Watch argumentu. |
| --- | --- |

(94)

Organizācija Hellenic Mining Watch apgalvo, ka īpašumos ietilpa arī ļoti vērtīgas zeltu saturošu minerālu iegulas aptuveni 80 miljonu euro vērtībā. Komisija norāda, ka organizācija Hellenic Mining Watch nav sniegusi nekādus datus vai pierādījumus, kas apstiprinātu šo vērtību, proti, 80 miljonus euro. Pamatojoties uz to un ņemot vērā iepriekš minēto aprēķinu, pēc kura šķiet, ka šo iegulu vērtību nevar aprēķināt, Komisija noraida organizācijas Hellenic Mining Watch argumentu.

| (95) | Komisija norāda, ka 2003. gada decembrī pārdotajos īpašumos ietilpa arī divas svina un cinka minerālu atradnes. Behre Dolbear ziņojumā ir iekļauta 2004. gada 30. jūnijā esošo svina un cinka koncentrātu vērtības aplēse (25). Šī aplēse ir nošķirta no raktuvju pašreizējās neto vērtības un nav ietverta vērtējumā atbilstoši ienākumu metodei. Tajā ir sniegta neto kausēšanas atdeve (26) raktuvju īpašniekam: pirmkārt, aprēķina metāla satura (svina, sudraba un cinka) vērtību, pamatojoties uz pašreizējām cenām un pieejamo apjomu, otrkārt, piemēro “kausēšanas rūpnīcas samaksas grafiku” (turpmākās apstrādes izmaksas, ko minerālu pircējs iekasē no ražotāja), ņemot vērā konkrētos apstākļus, lai atņemtu šīs izmaksas (konkrētas amortizācijas procentu likmes, apstrādes un rafinēšanas maksājumi un kravas izmaksas), visbeidzot, no iepriekš minētās metāla satura vērtības atņem kausēšanas rūpnīcas samaksas grafiku (27). |
| --- | --- |

(95)

Komisija norāda, ka 2003. gada decembrī pārdotajos īpašumos ietilpa arī divas svina un cinka minerālu atradnes. Behre Dolbear ziņojumā ir iekļauta 2004. gada 30. jūnijā esošo svina un cinka koncentrātu vērtības aplēse (25). Šī aplēse ir nošķirta no raktuvju pašreizējās neto vērtības un nav ietverta vērtējumā atbilstoši ienākumu metodei. Tajā ir sniegta neto kausēšanas atdeve (26) raktuvju īpašniekam: pirmkārt, aprēķina metāla satura (svina, sudraba un cinka) vērtību, pamatojoties uz pašreizējām cenām un pieejamo apjomu, otrkārt, piemēro “kausēšanas rūpnīcas samaksas grafiku” (turpmākās apstrādes izmaksas, ko minerālu pircējs iekasē no ražotāja), ņemot vērā konkrētos apstākļus, lai atņemtu šīs izmaksas (konkrētas amortizācijas procentu likmes, apstrādes un rafinēšanas maksājumi un kravas izmaksas), visbeidzot, no iepriekš minētās metāla satura vērtības atņem kausēšanas rūpnīcas samaksas grafiku (27).

| (96) | Komisija norāda, ka iepriekšminētā metode ir metāla maksājumu aprēķināšanas standarta metode. Tādēļ Komisija izmantos iepriekš minēto metodi, lai aplēstu 2003. gada decembrī uzņēmuma Ellinikos Xrysos iegūto minerālu atradņu tirgus vērtību, pamatojoties uz minerālu atradņu apjomu un metālu cenām 2003. gada decembrī (28). Iepriekšminēto metodi piemērojot minerālu apjomam, 2003. gada decembra metālu cenām un uzņēmuma Ellinikos Xrysos kausēšanas rūpnīcas samaksas grafika īpašajiem nosacījumiem, Komisija secina, ka 2003. gada decembrī uzņēmuma Ellinikos Xrysos iegūto minerālu atradņu tirgus vērtība sasniedza 3,7 miljonus euro jeb 3 miljonus euro (izmantojot valūtas kursu USD 1,2254 par EUR 1, kāds tas bija dienā, kad minerāli tika pārdoti uzņēmumam Ellinikos Xrysos, proti, 2003. gada 12. decembrī). |
| --- | --- |

(96)

Komisija norāda, ka iepriekšminētā metode ir metāla maksājumu aprēķināšanas standarta metode. Tādēļ Komisija izmantos iepriekš minēto metodi, lai aplēstu 2003. gada decembrī uzņēmuma Ellinikos Xrysos iegūto minerālu atradņu tirgus vērtību, pamatojoties uz minerālu atradņu apjomu un metālu cenām 2003. gada decembrī (28). Iepriekšminēto metodi piemērojot minerālu apjomam, 2003. gada decembra metālu cenām un uzņēmuma Ellinikos Xrysos kausēšanas rūpnīcas samaksas grafika īpašajiem nosacījumiem, Komisija secina, ka 2003. gada decembrī uzņēmuma Ellinikos Xrysos iegūto minerālu atradņu tirgus vērtība sasniedza 3,7 miljonus euro jeb 3 miljonus euro (izmantojot valūtas kursu USD 1,2254 par EUR 1, kāds tas bija dienā, kad minerāli tika pārdoti uzņēmumam Ellinikos Xrysos, proti, 2003. gada 12. decembrī).

| (97) | Komisija norāda, ka saņēmēja iesniegumā minēts – 2003. gada decembrī iegūtās svina un cinka minerālu atradnes tika pārdotas 2004. gada decembrī (2004. gada 1. decembrī un 2004. gada 31. decembrī), t. i., pēc tam, kad bija sagatavots Behre Dolbear ziņojums. Tādējādi Komisija uzskata, ka iepriekšminētajai metodei (atradņu vērtības aprēķins 2004. gada jūnijā, skatīt 95. punktu) piemērojamie konkrētie nosacījumi attiecas arī uz 2003. gada decembra minerālu atradņu vērtības aprēķinu, jo no 2003. gada decembra līdz 2004. gada jūnijam nenotika cita minerālu pārdošana, kurā varētu tikt paredzēti jauni nosacījumi. |
| --- | --- |

(97)

Komisija norāda, ka saņēmēja iesniegumā minēts – 2003. gada decembrī iegūtās svina un cinka minerālu atradnes tika pārdotas 2004. gada decembrī (2004. gada 1. decembrī un 2004. gada 31. decembrī), t. i., pēc tam, kad bija sagatavots Behre Dolbear ziņojums. Tādējādi Komisija uzskata, ka iepriekšminētajai metodei (atradņu vērtības aprēķins 2004. gada jūnijā, skatīt 95. punktu) piemērojamie konkrētie nosacījumi attiecas arī uz 2003. gada decembra minerālu atradņu vērtības aprēķinu, jo no 2003. gada decembra līdz 2004. gada jūnijam nenotika cita minerālu pārdošana, kurā varētu tikt paredzēti jauni nosacījumi.

a.d.   Secinājums par priekšrocībām

| (98) | Iepriekšminētais aprēķins uzrāda Cassandra raktuvju kopējo vērtību 25 miljonu euro apmērā. Šo summu veido raktuvju vērtība (16 miljoni euro), zemes vērtība (6 miljoni euro) un minerālu iegulu vērtība (3 miljoni euro). |
| --- | --- |

(98)

Iepriekšminētais aprēķins uzrāda Cassandra raktuvju kopējo vērtību 25 miljonu euro apmērā. Šo summu veido raktuvju vērtība (16 miljoni euro), zemes vērtība (6 miljoni euro) un minerālu iegulu vērtība (3 miljoni euro).

| (99) | Šī kopējā vērtība ir ievērojami mazāka par to vērtību, kas Behre Dolbear ziņojumā norādīta kā Cassandra raktuvju īpašumu faktiskā tirgus vērtība (500 miljoni ASV dolāru jeb 411 miljoni euro, skatīt 19. punktu). Behre Dolbear ziņojumā norādītā vērtība tika minēta Komisijas 2008. gada 10. decembra lēmumā par formālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu kā norāde, ka pārdošanas cena bija zem raktuvju tirgus vērtības. |
| --- | --- |

(99)

Šī kopējā vērtība ir ievērojami mazāka par to vērtību, kas Behre Dolbear ziņojumā norādīta kā Cassandra raktuvju īpašumu faktiskā tirgus vērtība (500 miljoni ASV dolāru jeb 411 miljoni euro, skatīt 19. punktu). Behre Dolbear ziņojumā norādītā vērtība tika minēta Komisijas 2008. gada 10. decembra lēmumā par formālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu kā norāde, ka pārdošanas cena bija zem raktuvju tirgus vērtības.

| (100) | Iemesls, kādēļ tika izdarīta novirze no Behre Dolbear ziņojuma vērtības (500 miljoni ASV dolāru), ir tāds, ka tā ir iegūta ar divām vērtēšanas metodēm, kuras nav piemērotas šim gadījumam (skatīt iepriekšminēto 1. tabulu), proti, ar “saistīto darījumu” un “tirgus kapitalizācijas” metodi, ko nevar pieņemt, jo: a) saistīto darījumu vērtēšanas pamatojums ir apšaubāms, jo divas atšķirīgas raktuves nevar būt identiskas – katra minerālu atradne, pat ar vienu un to pašu preci, zināmā mērā atšķiras no citām atradnēm; b) tirgus kapitalizāciju iesaka kā sekundāru vērtēšanas metodi vai kā aptuvenu vērtēšanas metodi, kas ir piemērota ar primārām metodēm, piemēram, ar ienākumu metodi, veiktas vērtēšanas pārbaudei, jo ar to pārbauda vienīgi ienākumu metodes vērtību, kura iegūta no tirgus kapitalizācijas 2004. gada pirmajā pusgadā, kas nav pieņemami, jo šī informācija attiecas uz laiku pēc pārdošanas dienas; c) uzņēmums Behre Dolbear par ticamāku uzskata ar ienākumu metodi iegūto vērtību. |
| --- | --- |

(100)

Iemesls, kādēļ tika izdarīta novirze no Behre Dolbear ziņojuma vērtības (500 miljoni ASV dolāru), ir tāds, ka tā ir iegūta ar divām vērtēšanas metodēm, kuras nav piemērotas šim gadījumam (skatīt iepriekšminēto 1. tabulu), proti, ar “saistīto darījumu” un “tirgus kapitalizācijas” metodi, ko nevar pieņemt, jo: a) saistīto darījumu vērtēšanas pamatojums ir apšaubāms, jo divas atšķirīgas raktuves nevar būt identiskas – katra minerālu atradne, pat ar vienu un to pašu preci, zināmā mērā atšķiras no citām atradnēm; b) tirgus kapitalizāciju iesaka kā sekundāru vērtēšanas metodi vai kā aptuvenu vērtēšanas metodi, kas ir piemērota ar primārām metodēm, piemēram, ar ienākumu metodi, veiktas vērtēšanas pārbaudei, jo ar to pārbauda vienīgi ienākumu metodes vērtību, kura iegūta no tirgus kapitalizācijas 2004. gada pirmajā pusgadā, kas nav pieņemami, jo šī informācija attiecas uz laiku pēc pārdošanas dienas; c) uzņēmums Behre Dolbear par ticamāku uzskata ar ienākumu metodi iegūto vērtību.

| (101) | Kopējā Komisijas aprēķinātā vērtība (25 miljoni euro) arī ir ievērojami zem cenu vērtību robežām, kas noteiktas ar ienākumu metodi (107,2–331,1 miljons euro, skatīt 69. punktu). Tā iemesls ir tāds, ka pēdējā cenā ietilpst: a) to īpašumu vērtība, kas 2003. gada decembrī nemainīja īpašnieku, piemēram, debitoru parādi, naudas plūsmas un minerālu iegulas (2004. gada jūnija vērtības atšķiras no 2003. gada decembra vērtībām, skatīt aprēķinu 91.–97. punktā); b) minerālu resursi Behre Dolbear ziņojumā ir raksturoti kā spekulatīvi un nenoteikti (29) (iegūstamais materiāls vai izpētes potenciāls). Pēdējie nav iekļauti naudas plūsmās, lai noteiktu pašreizējo neto vērtību atbilstoši ienākumu metodei (skatīt 72. punktu), ko iegūst vienīgi no pierādītām un iespējamām iegulām, neskaitot visus pārējos resursus. Turklāt iepriekšminētajās vērtību robežās ir iekļautas arī atšķirīgas vērtības attiecībā uz Olympias raktuvēm saskaņā ar trim atšķirīgiem cenu noteikšanas scenārijiem. Komisija nepieņem šīs vērtības (skatīt 72.–76. punktu). Visbeidzot, iepriekšminēto vērtību robežas ietekmē atšķirīgie cenu noteikšanas scenāriji, no kuriem Komisija pieņem tikai vienu (skatīt 72. punktu). |
| --- | --- |

(101)

Kopējā Komisijas aprēķinātā vērtība (25 miljoni euro) arī ir ievērojami zem cenu vērtību robežām, kas noteiktas ar ienākumu metodi (107,2–331,1 miljons euro, skatīt 69. punktu). Tā iemesls ir tāds, ka pēdējā cenā ietilpst: a) to īpašumu vērtība, kas 2003. gada decembrī nemainīja īpašnieku, piemēram, debitoru parādi, naudas plūsmas un minerālu iegulas (2004. gada jūnija vērtības atšķiras no 2003. gada decembra vērtībām, skatīt aprēķinu 91.–97. punktā); b) minerālu resursi Behre Dolbear ziņojumā ir raksturoti kā spekulatīvi un nenoteikti (29) (iegūstamais materiāls vai izpētes potenciāls). Pēdējie nav iekļauti naudas plūsmās, lai noteiktu pašreizējo neto vērtību atbilstoši ienākumu metodei (skatīt 72. punktu), ko iegūst vienīgi no pierādītām un iespējamām iegulām, neskaitot visus pārējos resursus. Turklāt iepriekšminētajās vērtību robežās ir iekļautas arī atšķirīgas vērtības attiecībā uz Olympias raktuvēm saskaņā ar trim atšķirīgiem cenu noteikšanas scenārijiem. Komisija nepieņem šīs vērtības (skatīt 72.–76. punktu). Visbeidzot, iepriekšminēto vērtību robežas ietekmē atšķirīgie cenu noteikšanas scenāriji, no kuriem Komisija pieņem tikai vienu (skatīt 72. punktu).

| (102) | Komisija secina, ka Cassandra raktuvju īpašumu tirgus vērtība tajā laikā, kad tās pārdeva uzņēmumam Ellinikos Xrysos, bija 25 miljoni euro. |
| --- | --- |

(102)

Komisija secina, ka Cassandra raktuvju īpašumu tirgus vērtība tajā laikā, kad tās pārdeva uzņēmumam Ellinikos Xrysos, bija 25 miljoni euro.

| (103) | Komisija uzskata, ka to priekšrocību vērtība, no kurām uzņēmums Ellinikos Xrysos guva labumu, sasniedz 14 miljonus euro, kas ir starpība starp Cassandra raktuvju īpašumu kopējo faktisko tirgus vērtību (25 miljoni euro) un pārdošanā samaksāto cenu (11 miljoni euro). |
| --- | --- |

(103)

Komisija uzskata, ka to priekšrocību vērtība, no kurām uzņēmums Ellinikos Xrysos guva labumu, sasniedz 14 miljonus euro, kas ir starpība starp Cassandra raktuvju īpašumu kopējo faktisko tirgus vērtību (25 miljoni euro) un pārdošanā samaksāto cenu (11 miljoni euro).

| (104) | Pamatojoties uz Grieķijas un atbalsta saņēmēja izvirzīto argumentu iepriekšminēto analīzi un ņemot vērā pārdoto īpašumu tirgus vērtības aprēķinu un šīs tirgus vērtības salīdzinājumu ar cenu, ko reāli samaksāja uzņēmums Ellinikos Xrysos, Komisija uzskata, ka priekšrocību kritērijs ir izpildīts. |
| --- | --- |

(104)

Pamatojoties uz Grieķijas un atbalsta saņēmēja izvirzīto argumentu iepriekšminēto analīzi un ņemot vērā pārdoto īpašumu tirgus vērtības aprēķinu un šīs tirgus vērtības salīdzinājumu ar cenu, ko reāli samaksāja uzņēmums Ellinikos Xrysos, Komisija uzskata, ka priekšrocību kritērijs ir izpildīts.

b.   
  Valsts līdzekļi

| (105) | Grieķijas iestādes un atbalsta saņēmējs argumentē, ka Grieķija 2003. gada pārdošanā darbojās vienīgi kā starpniece un raktuves tai nekad nav piederējušas. Tie arī argumentē, ka Grieķija nesaņēma naudu no 2003. gada pārdošanas, jo 11 miljoni euro tika samaksāti tieši uzņēmumam TVX Hellas. Visbeidzot, Grieķijas iestādes un saņēmējs argumentē, ka 1995. gada pārdošanas darījums notika starp uzņēmumu TVX Hellas un iepriekšējo īpašnieku – privātu uzņēmumu, kas bija likvidācijas procesā. |
| --- | --- |

(105)

Grieķijas iestādes un atbalsta saņēmējs argumentē, ka Grieķija 2003. gada pārdošanā darbojās vienīgi kā starpniece un raktuves tai nekad nav piederējušas. Tie arī argumentē, ka Grieķija nesaņēma naudu no 2003. gada pārdošanas, jo 11 miljoni euro tika samaksāti tieši uzņēmumam TVX Hellas. Visbeidzot, Grieķijas iestādes un saņēmējs argumentē, ka 1995. gada pārdošanas darījums notika starp uzņēmumu TVX Hellas un iepriekšējo īpašnieku – privātu uzņēmumu, kas bija likvidācijas procesā.

| (106) | Komisija norāda, ka Grieķija bija aktīva puse abos darījumos, kas tika ietekmēti ar diviem atšķirīgiem līgumiem. Otrajā līgumā Grieķija uzņēmās pārdevējas pienākumus, bet tai arī bija tiesības uz ieņēmumiem no pārdošanas. Šie ieņēmumi tika tieši samaksāti uzņēmumam TVX Hellas, lai veiktu konkrētu Grieķijas valsts pienākumu, kas vēlreiz pierāda Grieķijas kā pārdevējas, nevis tikai kā starpnieces lomu. Attiecībā uz argumentu, ka 1995. gada pārdošana notika starp uzņēmumu TVX Hellas un privātu uzņēmumu, Komisija uzskata, ka šajā gadījumā tas neattiecas uz jautājumu par valsts līdzekļiem, jo šo kritēriju izskata vienīgi attiecībā uz 2003. gada pārdošanu. |
| --- | --- |

(106)

Komisija norāda, ka Grieķija bija aktīva puse abos darījumos, kas tika ietekmēti ar diviem atšķirīgiem līgumiem. Otrajā līgumā Grieķija uzņēmās pārdevējas pienākumus, bet tai arī bija tiesības uz ieņēmumiem no pārdošanas. Šie ieņēmumi tika tieši samaksāti uzņēmumam TVX Hellas, lai veiktu konkrētu Grieķijas valsts pienākumu, kas vēlreiz pierāda Grieķijas kā pārdevējas, nevis tikai kā starpnieces lomu. Attiecībā uz argumentu, ka 1995. gada pārdošana notika starp uzņēmumu TVX Hellas un privātu uzņēmumu, Komisija uzskata, ka šajā gadījumā tas neattiecas uz jautājumu par valsts līdzekļiem, jo šo kritēriju izskata vienīgi attiecībā uz 2003. gada pārdošanu.

| (107) | Tāpēc Komisija nepieņem Grieķijas un atbalsta saņēmēja izvirzītos argumentus un uzskata, ka valsts līdzekļu kritērijs ir izpildīts. |
| --- | --- |

(107)

Tāpēc Komisija nepieņem Grieķijas un atbalsta saņēmēja izvirzītos argumentus un uzskata, ka valsts līdzekļu kritērijs ir izpildīts.

c.   
  Selektivitāte

| (108) | Cassandra raktuves tika pārdotas uzņēmumam Ellinikos Xrysos, un uzņēmums Ellinikos Xrysos tādēļ guva selektīvu labumu no starpības starp pārdoto īpašumu pārdošanas cenu un tirgus vērtību. Tāpēc Komisija uzskata, ka pasākums ir selektīvs, jo tas ir labvēlīgs vienīgi pret šo konkrēto uzņēmumu. |
| --- | --- |

(108)

Cassandra raktuves tika pārdotas uzņēmumam Ellinikos Xrysos, un uzņēmums Ellinikos Xrysos tādēļ guva selektīvu labumu no starpības starp pārdoto īpašumu pārdošanas cenu un tirgus vērtību. Tāpēc Komisija uzskata, ka pasākums ir selektīvs, jo tas ir labvēlīgs vienīgi pret šo konkrēto uzņēmumu.

| (109) | Ne Grieķija, ne arī atbalsta saņēmējs nav apstrīdējuši šo punktu. |
| --- | --- |

(109)

Ne Grieķija, ne arī atbalsta saņēmējs nav apstrīdējuši šo punktu.

d.   
  Konkurences izkropļojums un ietekme uz tirdzniecību starp dalībvalstīm

| (110) | Uzņēmums Ellinikos Xrysos aktīvi darbojas nozarē, kuras produktus plaši tirgo dalībvalstīs. Līdztekus Grieķijai cinku, varu, svinu, zeltu un sudrabu iegūst vēl vienpadsmit dalībvalstīs, proti, Apvienotajā Karalistē, Itālijā, Somijā, Polijā, Slovākijā, Rumānijā, Bulgārijā, Spānijā, Īrijā, Portugālē un Zviedrijā (30). Cinku, varu, svinu, zeltu un sudrabu tirgo visās dalībvalstīs (31). Turklāt minētie atbalsta pasākumi uzņēmumam Ellinikos Xrysos radīja priekšrocības attiecībā pret konkurentiem (skatīt 39.–104. punktu). Ja valsts atbalsts stiprina kāda uzņēmuma stāvokli attiecībā pret citiem uzņēmumiem, kuri konkurē dalībvalstu savstarpējā tirdzniecībā, jāuzskata, ka attiecīgais atbalsts ietekmē šos citus uzņēmumus. Tādējādi ir izpildīts konkurences izkropļojuma un ietekmes uz tirdzniecību starp dalībvalstīm kritērijs. |
| --- | --- |

(110)

Uzņēmums Ellinikos Xrysos aktīvi darbojas nozarē, kuras produktus plaši tirgo dalībvalstīs. Līdztekus Grieķijai cinku, varu, svinu, zeltu un sudrabu iegūst vēl vienpadsmit dalībvalstīs, proti, Apvienotajā Karalistē, Itālijā, Somijā, Polijā, Slovākijā, Rumānijā, Bulgārijā, Spānijā, Īrijā, Portugālē un Zviedrijā (30). Cinku, varu, svinu, zeltu un sudrabu tirgo visās dalībvalstīs (31). Turklāt minētie atbalsta pasākumi uzņēmumam Ellinikos Xrysos radīja priekšrocības attiecībā pret konkurentiem (skatīt 39.–104. punktu). Ja valsts atbalsts stiprina kāda uzņēmuma stāvokli attiecībā pret citiem uzņēmumiem, kuri konkurē dalībvalstu savstarpējā tirdzniecībā, jāuzskata, ka attiecīgais atbalsts ietekmē šos citus uzņēmumus. Tādējādi ir izpildīts konkurences izkropļojuma un ietekmes uz tirdzniecību starp dalībvalstīm kritērijs.

| (111) | Ne Grieķija, ne arī atbalsta saņēmējs nav apstrīdējuši šo punktu. |
| --- | --- |

(111)

Ne Grieķija, ne arī atbalsta saņēmējs nav apstrīdējuši šo punktu.

e.   
  Secinājums par 1. pasākumā sniegto atbalstu

| (112) | Ņemot vērā minētos faktus, Komisija secina, ka Cassandra raktuvju pārdošana uzņēmumam Ellinikos Xrysos 2003. gadā uzskatāma par valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta nozīmē. Atbalsta summa ir 14 miljoni euro, ko veido starpība starp 2003. gadā samaksāto pārdošanas cenu – 11 miljoniem euro – un aktīvu tirgus vērtību pārdošanas brīdī – 25 miljoniem euro. |
| --- | --- |

(112)

Ņemot vērā minētos faktus, Komisija secina, ka Cassandra raktuvju pārdošana uzņēmumam Ellinikos Xrysos 2003. gadā uzskatāma par valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta nozīmē. Atbalsta summa ir 14 miljoni euro, ko veido starpība starp 2003. gadā samaksāto pārdošanas cenu – 11 miljoniem euro – un aktīvu tirgus vērtību pārdošanas brīdī – 25 miljoniem euro.

2. PASĀKUMS –   ATBRĪVOJUMS NO NODOKĻA UN JURIDISKO PAKALPOJUMU MAKSAS SAMAZINĀŠANA

a)   
  Valsts līdzekļi

| (113) | Gan Grieķija, gan atbalsta saņēmējs apgalvo, ka, tā kā juristi nav valsts sektora darbinieki, bet ir privāti nodarbināti speciālisti, juridisko pakalpojumu maksas samazināšanā nav izmantoti valsts līdzekļi un ar juristu atlīdzību saistītie nodokļi un nodevas tikuši pienācīgi samaksāti. Grieķija apgalvo arī, ka valsts nav maksājusi par juridiskajiem pakalpojumiem. Tomēr samazināta juridisko pakalpojumu maksa ir paredzēta pārdošanas līguma 5. pantā, kur noteikts, ka juridisko tiesību nostiprināšanas un juridisko pakalpojumu maksas “jāsamazina līdz 5 % no attiecīgajos tiesību aktos noteiktās minimālās summas”. |
| --- | --- |

(113)

Gan Grieķija, gan atbalsta saņēmējs apgalvo, ka, tā kā juristi nav valsts sektora darbinieki, bet ir privāti nodarbināti speciālisti, juridisko pakalpojumu maksas samazināšanā nav izmantoti valsts līdzekļi un ar juristu atlīdzību saistītie nodokļi un nodevas tikuši pienācīgi samaksāti. Grieķija apgalvo arī, ka valsts nav maksājusi par juridiskajiem pakalpojumiem. Tomēr samazināta juridisko pakalpojumu maksa ir paredzēta pārdošanas līguma 5. pantā, kur noteikts, ka juridisko tiesību nostiprināšanas un juridisko pakalpojumu maksas “jāsamazina līdz 5 % no attiecīgajos tiesību aktos noteiktās minimālās summas”.

| (114) | Komisija piekrīt tam, ka juristi nav valsts sektora darbinieki. Taču Komisija norāda, ka notāri neapšaubāmi ir valsts sektora darbinieki. Tomēr notāri nesaņem algu; viņi ienākumus gūst tikai no klientiem, nevis no valsts budžeta. |
| --- | --- |

(114)

Komisija piekrīt tam, ka juristi nav valsts sektora darbinieki. Taču Komisija norāda, ka notāri neapšaubāmi ir valsts sektora darbinieki. Tomēr notāri nesaņem algu; viņi ienākumus gūst tikai no klientiem, nevis no valsts budžeta.

| (115) | Komisija norāda arī, ka saskaņā ar pirkuma līgumiem par juridiskajiem pakalpojumiem maksā līgumslēdzējas puses. Komisija pieņem Grieķijas iestāžu apgalvojumu, ka valsts par minētajiem pakalpojumiem pircēja vietā nav maksājusi. |
| --- | --- |

(115)

Komisija norāda arī, ka saskaņā ar pirkuma līgumiem par juridiskajiem pakalpojumiem maksā līgumslēdzējas puses. Komisija pieņem Grieķijas iestāžu apgalvojumu, ka valsts par minētajiem pakalpojumiem pircēja vietā nav maksājusi.

| (116) | Tāpēc Komisija uzskata, ka juridisko pakalpojumu maksas samazināšana ir pasākums, kurā valsts līdzekļi nav izmantoti, un tāpēc tā nav uzskatāma par valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(116)

Tāpēc Komisija uzskata, ka juridisko pakalpojumu maksas samazināšana ir pasākums, kurā valsts līdzekļi nav izmantoti, un tāpēc tā nav uzskatāma par valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta nozīmē.

| (117) | Attiecībā uz atbrīvojumu no nodokļa jāsaka, ka nodokļi ir paredzēti valsts budžeta finansēšanai. Tādējādi, neiekasējot nodokļus, valstij tiek atņemti līdzekļi. Tāpēc Komisija uzskata, ka atbrīvojums no nodokļa tomēr ir saistīts ar valsts līdzekļu izmantošanu. |
| --- | --- |

(117)

Attiecībā uz atbrīvojumu no nodokļa jāsaka, ka nodokļi ir paredzēti valsts budžeta finansēšanai. Tādējādi, neiekasējot nodokļus, valstij tiek atņemti līdzekļi. Tāpēc Komisija uzskata, ka atbrīvojums no nodokļa tomēr ir saistīts ar valsts līdzekļu izmantošanu.

b.   
  Priekšrocība

| (118) | Komisija norāda, ka Cassandra raktuvju pārdošanas gadījumā piemērojami divi nodokļi: 1) nodoklis par raktuvju nodošanu 5 % apmērā; un 2) nodoklis par zemes īpašuma nodošanu 7 % līdz 9 % apmērā. |
| --- | --- |

(118)

Komisija norāda, ka Cassandra raktuvju pārdošanas gadījumā piemērojami divi nodokļi: 1) nodoklis par raktuvju nodošanu 5 % apmērā; un 2) nodoklis par zemes īpašuma nodošanu 7 % līdz 9 % apmērā.

| (119) | Uzņēmums Ellinikos Xrysos apgalvo, ka pirkuma līgums nebija galīgs, jo tajā bija iekļauts noteikums par līguma laušanu, tāpēc 2003. gada pārdošanas procesā jebkādu nodokļu uzlikšana būtu bijusi pāragra. Komisija nepieņem šo pamatojumu, jo šis konkrētais noteikums par līguma laušanu paredz pirkumu atzīt par spēkā neesošu vienīgi tad, ja līgumslēdzējas puses nepilda konkrētas saistības, kas nodrošina šā līguma izpildi; šo punktu parasti iekļauj vairumā līgumu, un tas nebūt nenozīmē, ka šādi līgumi nav galīgi. Turklāt šajā līgumā norādīts, kā tam jāstājas spēkā, proti, tā 9. pantā noteikts, ka līgums stājas spēkā dienā, kad Grieķijas Valdības Vēstnesī ir publicēts likums, ar ko ratificē šo līgumu. Visbeidzot, līgumā nav norādīts, ka tas nav galīgs. Tāpēc Komisija uzskata, ka minētais līgums neapšaubāmi bija galīgs un ka atbilstīgi nodokļi būtu bijuši jāuzliek. |
| --- | --- |

(119)

Uzņēmums Ellinikos Xrysos apgalvo, ka pirkuma līgums nebija galīgs, jo tajā bija iekļauts noteikums par līguma laušanu, tāpēc 2003. gada pārdošanas procesā jebkādu nodokļu uzlikšana būtu bijusi pāragra. Komisija nepieņem šo pamatojumu, jo šis konkrētais noteikums par līguma laušanu paredz pirkumu atzīt par spēkā neesošu vienīgi tad, ja līgumslēdzējas puses nepilda konkrētas saistības, kas nodrošina šā līguma izpildi; šo punktu parasti iekļauj vairumā līgumu, un tas nebūt nenozīmē, ka šādi līgumi nav galīgi. Turklāt šajā līgumā norādīts, kā tam jāstājas spēkā, proti, tā 9. pantā noteikts, ka līgums stājas spēkā dienā, kad Grieķijas Valdības Vēstnesī ir publicēts likums, ar ko ratificē šo līgumu. Visbeidzot, līgumā nav norādīts, ka tas nav galīgs. Tāpēc Komisija uzskata, ka minētais līgums neapšaubāmi bija galīgs un ka atbilstīgi nodokļi būtu bijuši jāuzliek.

| (120) | Gan Grieķijas iestādes, gan atbalsta saņēmējs apgalvo, ka raktuvju vērtība bijusi negatīva un ka tāpēc bija jāveicina potenciālo pircēju vēlme ieguldīt līdzekļus. Attiecībā uz šo argumentu Komisija norāda, ka raktuvju vērtība pārdošanas brīdī bija 16 miljoni euro (kā aprēķināts 68.–79. punktā), tāpēc tā bija pozitīva, nevis negatīva. |
| --- | --- |

(120)

Gan Grieķijas iestādes, gan atbalsta saņēmējs apgalvo, ka raktuvju vērtība bijusi negatīva un ka tāpēc bija jāveicina potenciālo pircēju vēlme ieguldīt līdzekļus. Attiecībā uz šo argumentu Komisija norāda, ka raktuvju vērtība pārdošanas brīdī bija 16 miljoni euro (kā aprēķināts 68.–79. punktā), tāpēc tā bija pozitīva, nevis negatīva.

| (121) | Komisija norāda, ka saskaņā ar Grieķijas Ieguves nozares kodeksu raktuvju nodošanai piemēro nodokli 5 % apmērā no to vērtības un ka šo nodokli piemēro darījumiem “par atlīdzību” (“με επαχθή αιτία”). Grieķijas iestādes apgalvo, ka darījumi “par atlīdzību” ir darījumi, kas veikti saistībā ar nelaimes gadījumiem, piemēram, īpašnieka nāves gadījumā, tāpēc 5 % nodokli piemēro tikai šādiem darījumiem un konkrētajā gadījumā tas nebija jāpiemēro. Komisija nevar pieņemt šo argumentu, jo izmeklēšanā noskaidrots, ka darījumi “par atlīdzību” ir darījumi, kurus veicot, persona, kas iegādājas kādu īpašumu, pretī atdod zināmu kompensāciju jeb, vispārīgāk runājot, zināmu atlīdzību par ieguvumu. Šī ir vispāratzīta un pieņemta interpretācija (32). |
| --- | --- |

(121)

Komisija norāda, ka saskaņā ar Grieķijas Ieguves nozares kodeksu raktuvju nodošanai piemēro nodokli 5 % apmērā no to vērtības un ka šo nodokli piemēro darījumiem “par atlīdzību” (“με επαχθή αιτία”). Grieķijas iestādes apgalvo, ka darījumi “par atlīdzību” ir darījumi, kas veikti saistībā ar nelaimes gadījumiem, piemēram, īpašnieka nāves gadījumā, tāpēc 5 % nodokli piemēro tikai šādiem darījumiem un konkrētajā gadījumā tas nebija jāpiemēro. Komisija nevar pieņemt šo argumentu, jo izmeklēšanā noskaidrots, ka darījumi “par atlīdzību” ir darījumi, kurus veicot, persona, kas iegādājas kādu īpašumu, pretī atdod zināmu kompensāciju jeb, vispārīgāk runājot, zināmu atlīdzību par ieguvumu. Šī ir vispāratzīta un pieņemta interpretācija (32).

| (122) | Raktuvju tirgus vērtība 2003. gadā bija 16 miljoni euro (kā aprēķināts 68.–79. punktā). Tāpēc Komisija uzskata, ka attiecīgajam nodoklim par 2003. gadā pārdotajām raktuvēm vajadzēja būt 0,8 miljoniem euro. |
| --- | --- |

(122)

Raktuvju tirgus vērtība 2003. gadā bija 16 miljoni euro (kā aprēķināts 68.–79. punktā). Tāpēc Komisija uzskata, ka attiecīgajam nodoklim par 2003. gadā pārdotajām raktuvēm vajadzēja būt 0,8 miljoniem euro.

| (123) | Grieķija arī atzīst, ka neatkarīgi no tā, vai pārdod uzņēmumu vai privātpersonu aktīvus, nodokli 7 %-9 % apmērā neapšaubāmi piemēro visos zemes īpašuma pārdošanas gadījumos. Komisija saistībā ar šo jautājumu saņēma divas dažādas, pretrunīgas vēstules – vienu no Finanšu ministrijas un otru no Vides, enerģētikas un klimata pārmaiņu ministrijas (par ieguves nozares jautājumiem atbildīgā ministrija). Komisija Grieķijas iestādēm ir norādījusi uz šo pretrunu, bet nav saņēmusi vēstuli ar galīgo atzinumu. Tāpēc Komisija pieņem, ka pareiza ir informācija, ko sniegusi par nodokļu jautājumiem atbildīgā Finanšu ministrija. |
| --- | --- |

(123)

Grieķija arī atzīst, ka neatkarīgi no tā, vai pārdod uzņēmumu vai privātpersonu aktīvus, nodokli 7 %-9 % apmērā neapšaubāmi piemēro visos zemes īpašuma pārdošanas gadījumos. Komisija saistībā ar šo jautājumu saņēma divas dažādas, pretrunīgas vēstules – vienu no Finanšu ministrijas un otru no Vides, enerģētikas un klimata pārmaiņu ministrijas (par ieguves nozares jautājumiem atbildīgā ministrija). Komisija Grieķijas iestādēm ir norādījusi uz šo pretrunu, bet nav saņēmusi vēstuli ar galīgo atzinumu. Tāpēc Komisija pieņem, ka pareiza ir informācija, ko sniegusi par nodokļu jautājumiem atbildīgā Finanšu ministrija.

| (124) | Zemes īpašuma tirgus vērtība 2003. gadā bija 6 miljoni euro (kā aprēķināts 80.–90. punktā). Tāpēc Komisija uzskata, ka par 2003. gadā pārdoto zemes īpašumu attiecīgā nodokļa summai vajadzēja būt 0,54 miljoniem euro (33). |
| --- | --- |

(124)

Zemes īpašuma tirgus vērtība 2003. gadā bija 6 miljoni euro (kā aprēķināts 80.–90. punktā). Tāpēc Komisija uzskata, ka par 2003. gadā pārdoto zemes īpašumu attiecīgā nodokļa summai vajadzēja būt 0,54 miljoniem euro (33).

| (125) | Tā kā 2003. gada pirkuma līgumā par īpašuma nodošanu bija noteikta nulles nodokļu likme, Komisija uzskata, ka minētās summas (kopā 1,34 miljoni euro) uzskatāmas par priekšrocību uzņēmumam Ellinikos Xrysos. |
| --- | --- |

(125)

Tā kā 2003. gada pirkuma līgumā par īpašuma nodošanu bija noteikta nulles nodokļu likme, Komisija uzskata, ka minētās summas (kopā 1,34 miljoni euro) uzskatāmas par priekšrocību uzņēmumam Ellinikos Xrysos.

| (126) | Gan Grieķija, gan atbalsta saņēmējs apgalvo, ka atbrīvojums no nodokļa nepārsniedza EUR 38 000 un ka tāpēc tā apmērs bija zemāks par de minimis slieksni (34) un nepiešķīra priekšrocības pircējam. Komisija nevar pieņemt šo argumentu, jo de minimis slieksni, kas 2003. gadā pārdošanas brīdī bija EUR 100 000, piemēro neatkarīgi no atbalsta veida vai mērķa. Tāpēc noteikti nevar nošķirt dažādos apstrīdētos atbalsta pasākumus, proti, 1. un 2. pasākumu, un aplūkot tikai daļu no 2. pasākuma, proti, atbrīvojumu no nodokļiem. Komisija ir izskatījusi abus ar šo lietu saistītos atbalsta pasākumus un konstatējusi, ka abi šie pasākumi ietver atbalstu, kura apmērs pārsniedz EUR 100 000de minimis slieksni, un tāpēc uzskata, ka piešķirtā atbalsta apmērs neatbilst de minimis atbalsta noteikumiem. Pamatojoties uz minētajiem faktiem, Komisija saglabā 125. punktā pausto secinājumu. |
| --- | --- |

(126)

Gan Grieķija, gan atbalsta saņēmējs apgalvo, ka atbrīvojums no nodokļa nepārsniedza EUR 38 000 un ka tāpēc tā apmērs bija zemāks par de minimis slieksni (34) un nepiešķīra priekšrocības pircējam. Komisija nevar pieņemt šo argumentu, jo de minimis slieksni, kas 2003. gadā pārdošanas brīdī bija EUR 100 000, piemēro neatkarīgi no atbalsta veida vai mērķa. Tāpēc noteikti nevar nošķirt dažādos apstrīdētos atbalsta pasākumus, proti, 1. un 2. pasākumu, un aplūkot tikai daļu no 2. pasākuma, proti, atbrīvojumu no nodokļiem. Komisija ir izskatījusi abus ar šo lietu saistītos atbalsta pasākumus un konstatējusi, ka abi šie pasākumi ietver atbalstu, kura apmērs pārsniedz EUR 100 000de minimis slieksni, un tāpēc uzskata, ka piešķirtā atbalsta apmērs neatbilst de minimis atbalsta noteikumiem. Pamatojoties uz minētajiem faktiem, Komisija saglabā 125. punktā pausto secinājumu.

c.   
  Selektivitāte

| (127) | Selektivitātes kritērijs ir izpildīts tāpat kā 108. punktā. |
| --- | --- |

(127)

Selektivitātes kritērijs ir izpildīts tāpat kā 108. punktā.

d.   
  Konkurences izkropļojums un ietekme uz tirdzniecību starp dalībvalstīm

| (128) | Konkurences izkropļojuma un ietekmes uz tirdzniecību starp dalībvalstīm kritērijs ir izpildīts tāpat kā 110. punktā. |
| --- | --- |

(128)

Konkurences izkropļojuma un ietekmes uz tirdzniecību starp dalībvalstīm kritērijs ir izpildīts tāpat kā 110. punktā.

e.   
  Secinājums par 2. pasākumā sniegto atbalstu

| (129) | Ņemot vērā minētos faktus, Komisija secina, ka uzņēmumam Ellinikos Xrysos piešķirtais atbrīvojums no nodokļiem 1,34 miljonu euro apmērā uzskatāms par valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta nozīmē. Taču Komisija uzskata, ka juridisko pakalpojumu maksas samazināšana nav uzskatāma par valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(129)

Ņemot vērā minētos faktus, Komisija secina, ka uzņēmumam Ellinikos Xrysos piešķirtais atbrīvojums no nodokļiem 1,34 miljonu euro apmērā uzskatāms par valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta nozīmē. Taču Komisija uzskata, ka juridisko pakalpojumu maksas samazināšana nav uzskatāma par valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta nozīmē.

IV.b.   ATBALSTA SADERĪBA AR IEKŠĒJO TIRGU

| (130) | Tā kā attiecīgie pasākumi uzskatāmi par valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta nozīmē, to saderība jāvērtē, ņemot vērā šā panta 2. un 3. punktā minētos izņēmumus. |
| --- | --- |

(130)

Tā kā attiecīgie pasākumi uzskatāmi par valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta nozīmē, to saderība jāvērtē, ņemot vērā šā panta 2. un 3. punktā minētos izņēmumus.

| (131) | LESD 107. panta 2. un 3. punktā paredzēti izņēmumi 107. panta 1. punktā minētajam vispārīgajam noteikumam par valsts atbalsta nesaderību ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(131)

LESD 107. panta 2. un 3. punktā paredzēti izņēmumi 107. panta 1. punktā minētajam vispārīgajam noteikumam par valsts atbalsta nesaderību ar iekšējo tirgu.

| (132) | Turpmākajos punktos Komisija novērtēs pasākumu saderību saistībā ar šiem izņēmumiem. |
| --- | --- |

(132)

Turpmākajos punktos Komisija novērtēs pasākumu saderību saistībā ar šiem izņēmumiem.

| (133) | Šajā gadījumā nav piemērojami LESD 107. panta 2. punktā minētie izņēmumi, jo šis atbalsts nav sociāls atbalsts, tas nav piešķirts individuāliem patērētājiem, tas nav paredzēts, lai novērstu kaitējumu, ko nodarījušas dabas katastrofas vai ārkārtēji notikumi, un tas nav atbalsts, ko sniedz tautsaimniecībai dažos Vācijas Federatīvās Republikas apvidos, kurus iespaidojusi Vācijas sadalīšana. |
| --- | --- |

(133)

Šajā gadījumā nav piemērojami LESD 107. panta 2. punktā minētie izņēmumi, jo šis atbalsts nav sociāls atbalsts, tas nav piešķirts individuāliem patērētājiem, tas nav paredzēts, lai novērstu kaitējumu, ko nodarījušas dabas katastrofas vai ārkārtēji notikumi, un tas nav atbalsts, ko sniedz tautsaimniecībai dažos Vācijas Federatīvās Republikas apvidos, kurus iespaidojusi Vācijas sadalīšana.

| (134) | LESD 107. panta 3. punktā paredzēti papildu izņēmumi. Nepārprotami, nav piemērojami 107. panta 3. punkta b), d) un e) apakšpunktā noteiktie izņēmumi, un Grieķijas iestādes tos nav minējušas. Turpmākajos punktos Komisija novērtēs pasākumu iespējamo saderību saistībā ar 107. panta 3. punkta a) un c) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(134)

LESD 107. panta 3. punktā paredzēti papildu izņēmumi. Nepārprotami, nav piemērojami 107. panta 3. punkta b), d) un e) apakšpunktā noteiktie izņēmumi, un Grieķijas iestādes tos nav minējušas. Turpmākajos punktos Komisija novērtēs pasākumu iespējamo saderību saistībā ar 107. panta 3. punkta a) un c) apakšpunktu.

| (135) | Līguma 107. panta 3. punkta a) apakšpunktā noteikts, ka par saderīgu ar iekšējo tirgu var uzskatīt “atbalstu, kas veicina ekonomikas attīstību apgabalos, kur dzīves līmenis ir ārkārtīgi zems vai kur valda liels bezdarbs”. Cassandra raktuves atrodas apgabalā, kuram ir tiesības saņemt atbalstu saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta a) apakšpunktu, tāpēc uzņēmumam Ellinikos Xrysos, iespējams, varētu būt tiesības uz reģionālo atbalstu. |
| --- | --- |

(135)

Līguma 107. panta 3. punkta a) apakšpunktā noteikts, ka par saderīgu ar iekšējo tirgu var uzskatīt “atbalstu, kas veicina ekonomikas attīstību apgabalos, kur dzīves līmenis ir ārkārtīgi zems vai kur valda liels bezdarbs”. Cassandra raktuves atrodas apgabalā, kuram ir tiesības saņemt atbalstu saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta a) apakšpunktu, tāpēc uzņēmumam Ellinikos Xrysos, iespējams, varētu būt tiesības uz reģionālo atbalstu.

| (136) | Valstu reģionālā atbalsta pamatnostādnēs (turpmāk “Reģionālā atbalsta 1998. gada pamatnostādnes” (35), ko piemēroja 2003. gadā, kad veica pārdošanu, paredzēti reģionālā ieguldījumu atbalsta apstiprināšanas noteikumi. |
| --- | --- |

(136)

Valstu reģionālā atbalsta pamatnostādnēs (turpmāk “Reģionālā atbalsta 1998. gada pamatnostādnes” (35), ko piemēroja 2003. gadā, kad veica pārdošanu, paredzēti reģionālā ieguldījumu atbalsta apstiprināšanas noteikumi.

| (137) | Saskaņā ar Reģionālā atbalsta 1998. gada pamatnostādnēm reģionālajam atbalstam jānodrošina vai nu ienesīgi ieguldījumi (sākotnējais ieguldījums), vai ieguldījumu rezultātā jārada darbvietas. |
| --- | --- |

(137)

Saskaņā ar Reģionālā atbalsta 1998. gada pamatnostādnēm reģionālajam atbalstam jānodrošina vai nu ienesīgi ieguldījumi (sākotnējais ieguldījums), vai ieguldījumu rezultātā jārada darbvietas.

| (138) | Attiecībā uz iespēju, ka pasākumi varētu veicināt darbvietu radīšanu, jāuzsver, ka reģionālā atbalsta mērķis ir panākt pārbaudāmā uzņēmuma darbvietu skaita tīro pieaugumu, salīdzinot ar vidējo darbvietu skaitu noteiktā periodā, un ka tāpēc jebkuras šajā periodā zaudētās darbvietas jāatņem no šajā periodā radīto darbvietu skaita. Turklāt atbalsta apmērs jāaprēķina, ņemot vērā ar algojumu saistītās izmaksas, proti, šis apmērs nedrīkst pārsniegt noteiktus procentus no darbā pieņemtas personas divu gadu periodā aprēķinātajām atalgojuma izmaksām. |
| --- | --- |

(138)

Attiecībā uz iespēju, ka pasākumi varētu veicināt darbvietu radīšanu, jāuzsver, ka reģionālā atbalsta mērķis ir panākt pārbaudāmā uzņēmuma darbvietu skaita tīro pieaugumu, salīdzinot ar vidējo darbvietu skaitu noteiktā periodā, un ka tāpēc jebkuras šajā periodā zaudētās darbvietas jāatņem no šajā periodā radīto darbvietu skaita. Turklāt atbalsta apmērs jāaprēķina, ņemot vērā ar algojumu saistītās izmaksas, proti, šis apmērs nedrīkst pārsniegt noteiktus procentus no darbā pieņemtas personas divu gadu periodā aprēķinātajām atalgojuma izmaksām.

| (139) | Attiecībā uz šo prasību izpildi Komisija konstatē, ka pirkuma līgumā bija iekļauts vienīgi noteikums par atalgojumu, kas uzņēmumam Ellinikos Xrysos piešķīra tiesības pēc saviem ieskatiem un atbilstīgi savām vajadzībām pieņemt darbā jebkādu skaitu darbinieku, tādējādi iepriekšminētie nosacījumi nav izpildīti. Tāpēc Komisija uzskata, ka minēto pamatnostādņu nozīmē darbvietas netika radītas. |
| --- | --- |

(139)

Attiecībā uz šo prasību izpildi Komisija konstatē, ka pirkuma līgumā bija iekļauts vienīgi noteikums par atalgojumu, kas uzņēmumam Ellinikos Xrysos piešķīra tiesības pēc saviem ieskatiem un atbilstīgi savām vajadzībām pieņemt darbā jebkādu skaitu darbinieku, tādējādi iepriekšminētie nosacījumi nav izpildīti. Tāpēc Komisija uzskata, ka minēto pamatnostādņu nozīmē darbvietas netika radītas.

| (140) | Reģionālā atbalsta 1998. gada pamatnostādnēs sākotnējais ieguldījums definēts kā ieguldījums pamatkapitālā, kas paredzēts jauna uzņēmuma izveidošanai, jau pastāvoša uzņēmuma paplašināšanai vai tādu darbību sākšanai, kas prasa veikt pastāvošā uzņēmuma ražotā produkta vai ražošanas procesa būtiskas izmaiņas (veicot racionalizāciju, diversifikāciju vai modernizāciju) (36). |
| --- | --- |

(140)

Reģionālā atbalsta 1998. gada pamatnostādnēs sākotnējais ieguldījums definēts kā ieguldījums pamatkapitālā, kas paredzēts jauna uzņēmuma izveidošanai, jau pastāvoša uzņēmuma paplašināšanai vai tādu darbību sākšanai, kas prasa veikt pastāvošā uzņēmuma ražotā produkta vai ražošanas procesa būtiskas izmaiņas (veicot racionalizāciju, diversifikāciju vai modernizāciju) (36).

| (141) | Komisija pieņem, ka saskaņā ar Reģionālā atbalsta 1998. gada pamatnostādnēs minēto definīciju Skouries raktuvju iegāde uzskatāma par sākotnējo ieguldījumu. Pārdošanas brīdī 2003. gadā Skouries raktuvēs nebija izveidota ieguves infrastruktūra, un, lai izveidotu jaunas raktuves, kapitāls bija jāiegulda pamatlīdzekļos (skatīt 66. punktu). |
| --- | --- |

(141)

Komisija pieņem, ka saskaņā ar Reģionālā atbalsta 1998. gada pamatnostādnēs minēto definīciju Skouries raktuvju iegāde uzskatāma par sākotnējo ieguldījumu. Pārdošanas brīdī 2003. gadā Skouries raktuvēs nebija izveidota ieguves infrastruktūra, un, lai izveidotu jaunas raktuves, kapitāls bija jāiegulda pamatlīdzekļos (skatīt 66. punktu).

| (142) | Komisija šaubās par to, vai Stratoni raktuvju pārdošanu var uzskatīt par sākotnējo ieguldījumu minēto pamatnostādņu nozīmē (37). |
| --- | --- |

(142)

Komisija šaubās par to, vai Stratoni raktuvju pārdošanu var uzskatīt par sākotnējo ieguldījumu minēto pamatnostādņu nozīmē (37).

| (143) | Tomēr saskaņā ar Reģionālā atbalsta 1998. gada pamatnostādnēm par sākotnējo ieguldījumu var uzskatīt arī ieguldījumu pamatkapitālā, iegādājoties uzņēmumu, kas pārtraucis darbību vai kam būtu jāpārtrauc darbība, ja to nenopirktu. |
| --- | --- |

(143)

Tomēr saskaņā ar Reģionālā atbalsta 1998. gada pamatnostādnēm par sākotnējo ieguldījumu var uzskatīt arī ieguldījumu pamatkapitālā, iegādājoties uzņēmumu, kas pārtraucis darbību vai kam būtu jāpārtrauc darbība, ja to nenopirktu.

| (144) | Šajā saistībā Komisija norāda, ka Grieķija neapšaubāmi pierādījusi, ka šīs raktuves būtu slēgtas vai tās būtu jāslēdz, ja tās nenopirktu Ellinikos Xrysos
   (38). Tāpēc šādu ieguldījumu varētu uzskatīt par sākotnējo ieguldījumu. |
| --- | --- |

(144)

Šajā saistībā Komisija norāda, ka Grieķija neapšaubāmi pierādījusi, ka šīs raktuves būtu slēgtas vai tās būtu jāslēdz, ja tās nenopirktu Ellinikos Xrysos
   (38). Tāpēc šādu ieguldījumu varētu uzskatīt par sākotnējo ieguldījumu.

| (145) | Tomēr tas, ka Cassandra raktuvju pārdošana jāuzskata par sākotnējo ieguldījumu, nenozīmē, ka šis ieguldījums ir saderīgs ar Reģionālā atbalsta 1998. gada pamatnostādnēm. Nav izpildīti divi šo pamatnostādņu nosacījumi, kā norādīts 146.–152. punktā. |
| --- | --- |

(145)

Tomēr tas, ka Cassandra raktuvju pārdošana jāuzskata par sākotnējo ieguldījumu, nenozīmē, ka šis ieguldījums ir saderīgs ar Reģionālā atbalsta 1998. gada pamatnostādnēm. Nav izpildīti divi šo pamatnostādņu nosacījumi, kā norādīts 146.–152. punktā.

| (146) | Pirmkārt, Cassandra raktuvju pārdošana ir ad hoc pasākums. Šajā saistībā Reģionālā atbalsta 1998. gada pamatnostādnēs skaidri noteikts: “Attiecībā uz reģionālo atbalstu atkāpšanās no Līguma pantā [107. pants, 1. punkts] noteiktā nesaderības principa iespējama tikai tad, ja iespējams nodrošināt līdzsvaru starp atbalsta radītajiem konkurences izkropļojumiem un mazāk attīstīto reģionu attīstības priekšrocībām [...]. Atsevišķs ad hoc atbalsts kāda uzņēmuma labā var ievērojami ietekmēt konkurenci attiecīgajā tirgū, taču, iespējams, pavisam nenozīmīgi ietekmēt reģionālo attīstību. Šādu atbalstu parasti piešķir konkrētu rūpniecības nozaru politikas jomām, un tas neatbilst reģionālā atbalsta politikas būtībai. Šī politika nedrīkst ietekmēt ražošanas līdzekļu sadali starp dažādām ekonomikas nozarēm un darbībām. Komisija uzskata, ka, kamēr netiek pierādīts pretējais, šāds atbalsts neatbilst iepriekšējā punktā noteiktajām prasībām.” (pamatnostādņu 2. punkta otrā daļa.) |
| --- | --- |

(146)

Pirmkārt, Cassandra raktuvju pārdošana ir ad hoc pasākums. Šajā saistībā Reģionālā atbalsta 1998. gada pamatnostādnēs skaidri noteikts: “Attiecībā uz reģionālo atbalstu atkāpšanās no Līguma pantā [107. pants, 1. punkts] noteiktā nesaderības principa iespējama tikai tad, ja iespējams nodrošināt līdzsvaru starp atbalsta radītajiem konkurences izkropļojumiem un mazāk attīstīto reģionu attīstības priekšrocībām [...]. Atsevišķs ad hoc atbalsts kāda uzņēmuma labā var ievērojami ietekmēt konkurenci attiecīgajā tirgū, taču, iespējams, pavisam nenozīmīgi ietekmēt reģionālo attīstību. Šādu atbalstu parasti piešķir konkrētu rūpniecības nozaru politikas jomām, un tas neatbilst reģionālā atbalsta politikas būtībai. Šī politika nedrīkst ietekmēt ražošanas līdzekļu sadali starp dažādām ekonomikas nozarēm un darbībām. Komisija uzskata, ka, kamēr netiek pierādīts pretējais, šāds atbalsts neatbilst iepriekšējā punktā noteiktajām prasībām.” (pamatnostādņu 2. punkta otrā daļa.)

| (147) | Lai gan tad, kad Komisija 2008. gada 10. decembrī pieņēma lēmumu sākt formālās izmeklēšanas procedūru, Grieķijai tika prasīts paust nostāju par atbalsta saderību ar LESD 107. panta 3. punkta a) apakšpunktā un Reģionālā atbalsta 1998. gada pamatnostādnēs minētajiem nosacījumiem, Komisija norāda, ka Grieķija nekādā veidā nav pierādījusi, ka ar Cassandra raktuvju pārdošanu panākts līdzsvars starp atbalsta radītajiem konkurences izkropļojumiem un mazāk attīstīto reģionu attīstības priekšrocībām. |
| --- | --- |

(147)

Lai gan tad, kad Komisija 2008. gada 10. decembrī pieņēma lēmumu sākt formālās izmeklēšanas procedūru, Grieķijai tika prasīts paust nostāju par atbalsta saderību ar LESD 107. panta 3. punkta a) apakšpunktā un Reģionālā atbalsta 1998. gada pamatnostādnēs minētajiem nosacījumiem, Komisija norāda, ka Grieķija nekādā veidā nav pierādījusi, ka ar Cassandra raktuvju pārdošanu panākts līdzsvars starp atbalsta radītajiem konkurences izkropļojumiem un mazāk attīstīto reģionu attīstības priekšrocībām.

| (148) | Otrkārt, reģionālajam atbalstam jābūt stimulējošam, proti, tam patiešām jāmudina atbalstāmajās teritorijās veikt tādus ieguldījumus, kas pretējā gadījumā netiktu veikti. Tādēļ pamatnostādnēs minēts, ka “atbalsta piešķiršanas nosacījumos ir jāparedz, ka atbalsta pieteikums tiek iesniegts pirms projektu izpildes sākšanas” (39). Šis nosacījums ir spēkā arī attiecībā uz ad hoc atbalsta pasākumiem (40). Grieķija nav pierādījusi, ka atbalsta saņēmējs izpildījis minēto nosacījumu un ka saņēmējs pirms projekta īstenošanas sākuma iesniedzis pieteikumu atbalsta saņemšanai. |
| --- | --- |

(148)

Otrkārt, reģionālajam atbalstam jābūt stimulējošam, proti, tam patiešām jāmudina atbalstāmajās teritorijās veikt tādus ieguldījumus, kas pretējā gadījumā netiktu veikti. Tādēļ pamatnostādnēs minēts, ka “atbalsta piešķiršanas nosacījumos ir jāparedz, ka atbalsta pieteikums tiek iesniegts pirms projektu izpildes sākšanas” (39). Šis nosacījums ir spēkā arī attiecībā uz ad hoc atbalsta pasākumiem (40). Grieķija nav pierādījusi, ka atbalsta saņēmējs izpildījis minēto nosacījumu un ka saņēmējs pirms projekta īstenošanas sākuma iesniedzis pieteikumu atbalsta saņemšanai.

| (149) | Turklāt attiecībā uz atbalsta stimulējošo ietekmi Komisija norāda, ka Grieķija, pārdodot Cassandra raktuves, nerīkoja atklātu un beznosacījumu piedāvājumu konkursu. Komisija uzskata, ka šādā atklātā un beznosacījumu piedāvājumu konkursā būtu bijis iespējams pārbaudīt, vai raktuvju tirgū ir potenciālie ieguldītāji. Tā kā šāds piedāvājumu konkurss nav noticis, Komisija uzskata, ka Grieķija nav pārbaudījusi tirgus dalībnieku vēlmi ieguldīt līdzekļus Cassandra raktuvēs un tādējādi nav pārbaudījusi stimulējoša atbalsta nepieciešamību. |
| --- | --- |

(149)

Turklāt attiecībā uz atbalsta stimulējošo ietekmi Komisija norāda, ka Grieķija, pārdodot Cassandra raktuves, nerīkoja atklātu un beznosacījumu piedāvājumu konkursu. Komisija uzskata, ka šādā atklātā un beznosacījumu piedāvājumu konkursā būtu bijis iespējams pārbaudīt, vai raktuvju tirgū ir potenciālie ieguldītāji. Tā kā šāds piedāvājumu konkurss nav noticis, Komisija uzskata, ka Grieķija nav pārbaudījusi tirgus dalībnieku vēlmi ieguldīt līdzekļus Cassandra raktuvēs un tādējādi nav pārbaudījusi stimulējoša atbalsta nepieciešamību.

| (150) | Komisija norāda arī, ka Cassandra raktuvju iegāde tika uzskatīta par ieguldījumu ieguves nozarē. Šī nozare prasa lielus kapitālieguldījumus, ievērojami līdzekļi jāiegulda uzņēmējdarbības attīstībā un ražošanas procesā. Saskaņā ar uzņēmuma Behre Dolbear ziņojumu šajā konkrētajā gadījumā Skouries raktuvju attīstībā un būvē būtu jāiegulda 220 miljoni euro (skatīt 66. punktu). Komisija norāda, ka šī summa ievērojami pārsniedz attiecīgā atbalsta apmēru, t. i., 15,34 miljonus euro (skatīt aprēķināto kopsummu 111. un 124. punktā). Proti, minētais atbalsts ir tikai 7 % no summas, kas būtu jāiegulda vienā no raktuvēm. Turklāt Komisija nav saņēmusi nekādus pierādījumus par to, ka bez atbalsta uzņēmuma Ellinikos Xrysos ieguldījums nebūtu iespējams. Tieši pretēji – Grieķija ir vienojusies ar uzņēmumu Ellinikos Xrysos, ka tas noteikti veiks kapitālieguldījumus raktuvju attīstībā (41). Tāpēc Komisija uzskata, ka minētais atbalsts nebija stimulējošs un ka Cassandra raktuvju potenciālajiem pircējiem tas nebija nepieciešams. |
| --- | --- |

(150)

Komisija norāda arī, ka Cassandra raktuvju iegāde tika uzskatīta par ieguldījumu ieguves nozarē. Šī nozare prasa lielus kapitālieguldījumus, ievērojami līdzekļi jāiegulda uzņēmējdarbības attīstībā un ražošanas procesā. Saskaņā ar uzņēmuma Behre Dolbear ziņojumu šajā konkrētajā gadījumā Skouries raktuvju attīstībā un būvē būtu jāiegulda 220 miljoni euro (skatīt 66. punktu). Komisija norāda, ka šī summa ievērojami pārsniedz attiecīgā atbalsta apmēru, t. i., 15,34 miljonus euro (skatīt aprēķināto kopsummu 111. un 124. punktā). Proti, minētais atbalsts ir tikai 7 % no summas, kas būtu jāiegulda vienā no raktuvēm. Turklāt Komisija nav saņēmusi nekādus pierādījumus par to, ka bez atbalsta uzņēmuma Ellinikos Xrysos ieguldījums nebūtu iespējams. Tieši pretēji – Grieķija ir vienojusies ar uzņēmumu Ellinikos Xrysos, ka tas noteikti veiks kapitālieguldījumus raktuvju attīstībā (41). Tāpēc Komisija uzskata, ka minētais atbalsts nebija stimulējošs un ka Cassandra raktuvju potenciālajiem pircējiem tas nebija nepieciešams.

| (151) | Tātad Grieķija nekādā veidā nav pierādījusi, ka attiecīgajam atbalstam bija stimulējoša ietekme. |
| --- | --- |

(151)

Tātad Grieķija nekādā veidā nav pierādījusi, ka attiecīgajam atbalstam bija stimulējoša ietekme.

| (152) | Ņemot vērā minētos faktus, Komisija uzskata, ka saskaņā ar Reģionālā atbalsta 1998. gada pamatnostādnēs paredzētajām atbalsta saderības pārbaudēm Cassandra raktuvju pārdošana ir neatbilstīga. |
| --- | --- |

(152)

Ņemot vērā minētos faktus, Komisija uzskata, ka saskaņā ar Reģionālā atbalsta 1998. gada pamatnostādnēs paredzētajām atbalsta saderības pārbaudēm Cassandra raktuvju pārdošana ir neatbilstīga.

| (153) | Būtu arī jāizvērtē, vai saskaņā ar Reģionālā atbalsta 1998. gada pamatnostādnēm šo atbalstu var uzskatīt par darbības atbalstu. Saskaņā ar pamatnostādnēs iekļauto definīciju darbības atbalsts ir atbalsts, kura mērķis ir samazināt kāda uzņēmuma kārtējos izdevumus. Atbilstīgi pamatnostādnēm izņēmuma gadījumā darbības atbalstu var piešķirt reģionos, uz kuriem attiecas LESD 107. panta 3. punkta a) apakšpunktā minētais izņēmums. |
| --- | --- |

(153)

Būtu arī jāizvērtē, vai saskaņā ar Reģionālā atbalsta 1998. gada pamatnostādnēm šo atbalstu var uzskatīt par darbības atbalstu. Saskaņā ar pamatnostādnēs iekļauto definīciju darbības atbalsts ir atbalsts, kura mērķis ir samazināt kāda uzņēmuma kārtējos izdevumus. Atbilstīgi pamatnostādnēm izņēmuma gadījumā darbības atbalstu var piešķirt reģionos, uz kuriem attiecas LESD 107. panta 3. punkta a) apakšpunktā minētais izņēmums.

| (154) | Tomēr pamatnostādnēs noteikts, ka darbības atbalsta “mērķis ir samazināt kāda uzņēmuma kārtējos izdevumus” (4.15. punkts). Kārtējie izdevumi ir ar kapitālu nesaistīti izdevumi; parasti tie ir kārtējie izdevumi, kas nodrošina uzņēmuma darbību. Šis konkrētais atbalsts paredzēts nevis kārtējo izdevumu finansēšanai šajā nozīmē, bet kā ieguldījums pamatlīdzekļos (raktuvju un zemes īpašuma iegāde) un atbrīvojums no nodokļa, kas saistīts ar minēto ieguldījumu (īpašnieka maiņas nodoklis). Tādējādi ar minēto atbalstu nefinansēja kārtējos izdevumus. Tāpēc Komisija uzskata, ka konkrētais atbalsts neatbilst pamatnostādnēs sniegtajai darbības atbalsta jēdziena definīcijai. |
| --- | --- |

(154)

Tomēr pamatnostādnēs noteikts, ka darbības atbalsta “mērķis ir samazināt kāda uzņēmuma kārtējos izdevumus” (4.15. punkts). Kārtējie izdevumi ir ar kapitālu nesaistīti izdevumi; parasti tie ir kārtējie izdevumi, kas nodrošina uzņēmuma darbību. Šis konkrētais atbalsts paredzēts nevis kārtējo izdevumu finansēšanai šajā nozīmē, bet kā ieguldījums pamatlīdzekļos (raktuvju un zemes īpašuma iegāde) un atbrīvojums no nodokļa, kas saistīts ar minēto ieguldījumu (īpašnieka maiņas nodoklis). Tādējādi ar minēto atbalstu nefinansēja kārtējos izdevumus. Tāpēc Komisija uzskata, ka konkrētais atbalsts neatbilst pamatnostādnēs sniegtajai darbības atbalsta jēdziena definīcijai.

| (155) | Turklāt saskaņā ar pamatnostādnēm atbalstāmajiem reģioniem var piešķirt darbības atbalstu, ja tā apmērs ir proporcionāls trūkumiem, kurus ir paredzēts kompensēt; dalībvalstij jāpierāda šādu trūkumu esība un jānovērtē to nozīme. Šajā konkrētajā lietā Grieķija nav iesniegusi reģiona trūkumu un atbalsta apmēra analīzi, kā arī aprēķinus, kas pierādītu, ka atbalsta apmērs ir proporcionāls trūkumiem. |
| --- | --- |

(155)

Turklāt saskaņā ar pamatnostādnēm atbalstāmajiem reģioniem var piešķirt darbības atbalstu, ja tā apmērs ir proporcionāls trūkumiem, kurus ir paredzēts kompensēt; dalībvalstij jāpierāda šādu trūkumu esība un jānovērtē to nozīme. Šajā konkrētajā lietā Grieķija nav iesniegusi reģiona trūkumu un atbalsta apmēra analīzi, kā arī aprēķinus, kas pierādītu, ka atbalsta apmērs ir proporcionāls trūkumiem.

| (156) | Visbeidzot, pamatnostādnēs noteikts, ka darbības atbalstam jānosaka konkrēts termiņš un ka šā atbalsta apmērs pakāpeniski jāsamazina. Komisija norāda, ka konkrētās pārdošanas gadījumā nebija noteikts konkrēts termiņš vai pakāpenisks samazinājums. Pirkuma līgumā gan pārdošanas cena, gan atbrīvojums no nodokļiem neapšaubāmi tika noteikti, neņemot vērā konkrētu termiņu vai samazinājumu. |
| --- | --- |

(156)

Visbeidzot, pamatnostādnēs noteikts, ka darbības atbalstam jānosaka konkrēts termiņš un ka šā atbalsta apmērs pakāpeniski jāsamazina. Komisija norāda, ka konkrētās pārdošanas gadījumā nebija noteikts konkrēts termiņš vai pakāpenisks samazinājums. Pirkuma līgumā gan pārdošanas cena, gan atbrīvojums no nodokļiem neapšaubāmi tika noteikti, neņemot vērā konkrētu termiņu vai samazinājumu.

| (157) | Tāpēc Komisija uzskata, ka šo atbalstu nevar uzskatīt par saderīgu ar pamatnostādnēm. |
| --- | --- |

(157)

Tāpēc Komisija uzskata, ka šo atbalstu nevar uzskatīt par saderīgu ar pamatnostādnēm.

| (158) | Komisija secina, ka šo atbalstu nevar uzskatīt par saderīgu ar Reģionālā atbalsta 1998. gada pamatnostādnēm. |
| --- | --- |

(158)

Komisija secina, ka šo atbalstu nevar uzskatīt par saderīgu ar Reģionālā atbalsta 1998. gada pamatnostādnēm.

| (159) | Attiecībā uz atbalsta saderību ar Vispārējā grupu atbrīvojuma regulu, kas atzīst noteiktas atbalsta kategorijas par saderīgām ar kopējo tirgu, piemērojot LESD 107. un 108. pantu (42), Komisija uzskata, ka Grieķijas iestāžu sniegtā finanšu informācija liecina par to, ka Ellinikos Xrysos ir liels uzņēmums, kā jau pierādīts 12. punktā. Vispārējā grupu atbrīvojuma regulas 1. panta 5. punktā noteikts, ka šo regulu nepiemēro ad hoc atbalstam, ko piešķir lieliem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(159)

Attiecībā uz atbalsta saderību ar Vispārējā grupu atbrīvojuma regulu, kas atzīst noteiktas atbalsta kategorijas par saderīgām ar kopējo tirgu, piemērojot LESD 107. un 108. pantu (42), Komisija uzskata, ka Grieķijas iestāžu sniegtā finanšu informācija liecina par to, ka Ellinikos Xrysos ir liels uzņēmums, kā jau pierādīts 12. punktā. Vispārējā grupu atbrīvojuma regulas 1. panta 5. punktā noteikts, ka šo regulu nepiemēro ad hoc atbalstam, ko piešķir lieliem uzņēmumiem.

| (160) | Tāpat Vispārējā grupu atbrīvojuma regulas 8. panta 3. punktā noteikts, ka, saskaņā ar šo regulu piešķirot atbalstu lielam uzņēmumam, dalībvalstij jāapstiprina, ka šim atbalstam ir stimulējoša ietekme, pamatojoties uz dokumentu, kur izvērtēta atbalstāmā projekta vai darbības dzīvotspēja ar atbalstu un bez tā. Komisijai šādi pierādījumi nav iesniegti. |
| --- | --- |

(160)

Tāpat Vispārējā grupu atbrīvojuma regulas 8. panta 3. punktā noteikts, ka, saskaņā ar šo regulu piešķirot atbalstu lielam uzņēmumam, dalībvalstij jāapstiprina, ka šim atbalstam ir stimulējoša ietekme, pamatojoties uz dokumentu, kur izvērtēta atbalstāmā projekta vai darbības dzīvotspēja ar atbalstu un bez tā. Komisijai šādi pierādījumi nav iesniegti.

| (161) | Visbeidzot, saskaņā ar Vispārējā grupu atbrīvojuma regulu tādu pamatlīdzekļu iegāde, kas tieši saistīti ar uzņēmumu, ja uzņēmums ir slēgts vai būtu slēgts, ja tas netiktu nopirkts, uzskatāma par attiecināmām izmaksām, ja darījums veikts atbilstīgi tirgus noteikumiem. Grieķijas iestādes atzīst, ka darījums noticis bez atklāta, beznosacījumu un pārredzama piedāvājumu konkursa, netika veikts arī neatkarīgs Cassandra raktuvju kapitāla tirgus vērtības novērtējums. Tāpēc Komisija uzskata, ka šajā konkrētajā gadījumā pārdošana netika veikta atbilstīgi tirgus noteikumiem. |
| --- | --- |

(161)

Visbeidzot, saskaņā ar Vispārējā grupu atbrīvojuma regulu tādu pamatlīdzekļu iegāde, kas tieši saistīti ar uzņēmumu, ja uzņēmums ir slēgts vai būtu slēgts, ja tas netiktu nopirkts, uzskatāma par attiecināmām izmaksām, ja darījums veikts atbilstīgi tirgus noteikumiem. Grieķijas iestādes atzīst, ka darījums noticis bez atklāta, beznosacījumu un pārredzama piedāvājumu konkursa, netika veikts arī neatkarīgs Cassandra raktuvju kapitāla tirgus vērtības novērtējums. Tāpēc Komisija uzskata, ka šajā konkrētajā gadījumā pārdošana netika veikta atbilstīgi tirgus noteikumiem.

| (162) | Tātad uzņēmumam Ellinikos Xrysos piešķirtais atbalsts nav saderīgs ar Vispārējā grupu atbrīvojuma regulu. |
| --- | --- |

(162)

Tātad uzņēmumam Ellinikos Xrysos piešķirtais atbalsts nav saderīgs ar Vispārējā grupu atbrīvojuma regulu.

| (163) | LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktā noteikts, ka par saderīgu ar iekšējo tirgu var uzskatīt “atbalstu, kas veicina konkrētu saimniecisko darbību vai konkrētu tautsaimniecības jomu attīstību, ja šādam atbalstam nav tāds nelabvēlīgs iespaids uz tirdzniecības apstākļiem, kas ir pretrunā kopīgām interesēm”. |
| --- | --- |

(163)

LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktā noteikts, ka par saderīgu ar iekšējo tirgu var uzskatīt “atbalstu, kas veicina konkrētu saimniecisko darbību vai konkrētu tautsaimniecības jomu attīstību, ja šādam atbalstam nav tāds nelabvēlīgs iespaids uz tirdzniecības apstākļiem, kas ir pretrunā kopīgām interesēm”.

| (164) | Komisija uzskata, ka konkrētajā gadījumā nav piemērojams LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktā paredzētais izņēmums un ka uzņēmumam Ellinikos Xrysos nav tiesību saņemt glābšanas un/vai pārstrukturēšanas atbalstu. Saskaņā ar 2003. gadā pārdošanas brīdī piemērojamo Kopienas 1999. gada pamatnostādņu par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai 7. punktu (43)“jaunizveidotam uzņēmumam nav tiesību saņemt atbalstu uzņēmuma glābšanai vai pārstrukturēšanai, pat ja tā sākotnējais finanšu stāvoklis kļuvis nedrošs. Piemēram, ja jauns uzņēmums radies, likvidējot iepriekšējo uzņēmumu vai tikai pārņemot šāda uzņēmuma aktīvus”. Uzņēmums Ellinikos Xrysos tika izveidots trīs dienas pirms Cassandra raktuvju iegādes. Turklāt pārstrukturēšanas atbalsta saņemšanai vajadzīgs pamatots pārstrukturēšanas plāns, bet Grieķija šādu pārstrukturēšanas plānu nav iesniegusi. Tātad uzņēmumam Ellinikos Xrysos piešķirtais atbalsts nav saderīgs ar glābšanas un/vai pārstrukturēšanas atbalsta noteikumiem. |
| --- | --- |

(164)

Komisija uzskata, ka konkrētajā gadījumā nav piemērojams LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktā paredzētais izņēmums un ka uzņēmumam Ellinikos Xrysos nav tiesību saņemt glābšanas un/vai pārstrukturēšanas atbalstu. Saskaņā ar 2003. gadā pārdošanas brīdī piemērojamo Kopienas 1999. gada pamatnostādņu par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai 7. punktu (43)“jaunizveidotam uzņēmumam nav tiesību saņemt atbalstu uzņēmuma glābšanai vai pārstrukturēšanai, pat ja tā sākotnējais finanšu stāvoklis kļuvis nedrošs. Piemēram, ja jauns uzņēmums radies, likvidējot iepriekšējo uzņēmumu vai tikai pārņemot šāda uzņēmuma aktīvus”. Uzņēmums Ellinikos Xrysos tika izveidots trīs dienas pirms Cassandra raktuvju iegādes. Turklāt pārstrukturēšanas atbalsta saņemšanai vajadzīgs pamatots pārstrukturēšanas plāns, bet Grieķija šādu pārstrukturēšanas plānu nav iesniegusi. Tātad uzņēmumam Ellinikos Xrysos piešķirtais atbalsts nav saderīgs ar glābšanas un/vai pārstrukturēšanas atbalsta noteikumiem.

| (165) | Visbeidzot, saistībā ar atbalstu vides aizsardzībai Ellinikos Xrysos bija jāpilda piemērojamie standarti vides jomā. Proti, uzņēmumam bija jāiegulda līdzekļi vides aizsardzībā un ieguves darbības jāveic saskaņā ar Grieķijas un ES vides tiesību aktu noteikumiem. Tā kā šie pasākumi saskaņā ar tiesību aktu noteikumiem jāveic obligāti, tad uzņēmumam Ellinikos Xrysos nebija vajadzīgs atbalsts, lai pildītu tiesību aktu noteikumus. |
| --- | --- |

(165)

Visbeidzot, saistībā ar atbalstu vides aizsardzībai Ellinikos Xrysos bija jāpilda piemērojamie standarti vides jomā. Proti, uzņēmumam bija jāiegulda līdzekļi vides aizsardzībā un ieguves darbības jāveic saskaņā ar Grieķijas un ES vides tiesību aktu noteikumiem. Tā kā šie pasākumi saskaņā ar tiesību aktu noteikumiem jāveic obligāti, tad uzņēmumam Ellinikos Xrysos nebija vajadzīgs atbalsts, lai pildītu tiesību aktu noteikumus.

| (166) | Ņemot vērā minētos faktus, Komisija secina, ka attiecīgie atbalsta pasākumi nav saderīgi ar LESD. |
| --- | --- |

(166)

Ņemot vērā minētos faktus, Komisija secina, ka attiecīgie atbalsta pasākumi nav saderīgi ar LESD.

| (167) | Proti, Komisija uzskata, ka starpība starp Cassandra raktuvju aktīvu tirgus vērtību un to pārdošanas cenu uzņēmumam Ellinikos Xrysos uzskatāma par nesaderīgu atbalstu uzņēmuma Ellinikos Xrysos labā. Komisija uzskata arī, ka nodokļa summa, kas uzņēmumam Ellinikos Xrysos būtu bijusi jāmaksā par raktuvju un zemes īpašuma iegādi, uzskatāma par nesaderīgu atbalstu uzņēmuma Ellinikos Xrysos labā. |
| --- | --- |

(167)

Proti, Komisija uzskata, ka starpība starp Cassandra raktuvju aktīvu tirgus vērtību un to pārdošanas cenu uzņēmumam Ellinikos Xrysos uzskatāma par nesaderīgu atbalstu uzņēmuma Ellinikos Xrysos labā. Komisija uzskata arī, ka nodokļa summa, kas uzņēmumam Ellinikos Xrysos būtu bijusi jāmaksā par raktuvju un zemes īpašuma iegādi, uzskatāma par nesaderīgu atbalstu uzņēmuma Ellinikos Xrysos labā.

V.   SECINĀJUMS

| (168) | Ņemot vērā minētos faktus, Komisija secina, ka konkrētie pasākumi uzskatāmi par valsts atbalstu uzņēmuma Ellinikos Xrysos labā LESD 107. panta 1. punkta nozīmē. Proti, Komisija uzskata, ka starpība starp Cassandra raktuvju aktīvu tirgus vērtību un to pārdošanas cenu uzņēmumam Ellinikos Xrysos uzskatāma par atbalstu uzņēmumam Ellinikos Xrysos un ka nodokļa summa, kas uzņēmumam Ellinikos Xrysos būtu bijusi jāmaksā par raktuvju un zemes īpašuma iegādi, arī uzskatāma par atbalstu uzņēmuma Ellinikos Xrysos labā. |
| --- | --- |

(168)

Ņemot vērā minētos faktus, Komisija secina, ka konkrētie pasākumi uzskatāmi par valsts atbalstu uzņēmuma Ellinikos Xrysos labā LESD 107. panta 1. punkta nozīmē. Proti, Komisija uzskata, ka starpība starp Cassandra raktuvju aktīvu tirgus vērtību un to pārdošanas cenu uzņēmumam Ellinikos Xrysos uzskatāma par atbalstu uzņēmumam Ellinikos Xrysos un ka nodokļa summa, kas uzņēmumam Ellinikos Xrysos būtu bijusi jāmaksā par raktuvju un zemes īpašuma iegādi, arī uzskatāma par atbalstu uzņēmuma Ellinikos Xrysos labā.

| (169) | Komisija arī secina, ka attiecīgie atbalsta pasākumi nav saderīgi ar iekšējo tirgu. Proti, Komisija uzskata, ka starpība starp Cassandra raktuvju aktīvu tirgus vērtību un to pārdošanas cenu uzņēmumam Ellinikos Xrysos uzskatāma par nesaderīgu atbalstu uzņēmumam Ellinikos Xrysos labā un ka nodokļa summa, ko uzņēmumam Ellinikos Xrysos būtu bijis jāmaksā par raktuvju un zemes īpašuma iegādi, uzskatāma par nesaderīgu atbalstu uzņēmuma Ellinikos Xrysos labā. |
| --- | --- |

(169)

Komisija arī secina, ka attiecīgie atbalsta pasākumi nav saderīgi ar iekšējo tirgu. Proti, Komisija uzskata, ka starpība starp Cassandra raktuvju aktīvu tirgus vērtību un to pārdošanas cenu uzņēmumam Ellinikos Xrysos uzskatāma par nesaderīgu atbalstu uzņēmumam Ellinikos Xrysos labā un ka nodokļa summa, ko uzņēmumam Ellinikos Xrysos būtu bijis jāmaksā par raktuvju un zemes īpašuma iegādi, uzskatāma par nesaderīgu atbalstu uzņēmuma Ellinikos Xrysos labā.

| (170) | Saskaņā ar LESD un Eiropas Kopienu Tiesas iedibināto judikatūru Komisijai, ja tā ir konstatējusi atbalsta nesaderību ar kopējo tirgu, ir tiesības pieprasīt dalībvalstij atcelt šo atbalstu vai mainīt to (44). Tāpat Tiesa konsekventi uzsvērusi, ka dalībvalsts pienākums atcelt atbalstu, ko Komisija uzskata par nesaderīgu ar iekšējo tirgu, izveidots, lai atjaunotu iepriekšējo stāvokli (45). Šajā saistībā Tiesa noteikusi, ka šis mērķis ir sasniegts, ja saņēmējs atmaksājis nelikumīga atbalsta veidā piešķirtās summas, tādējādi zaudējot savas priekšrocības, kas tam bija tirgū attiecībā pret citiem konkurentiem, un ir atjaunots stāvoklis, kāds bija pirms atbalsta piešķiršanas (46). |
| --- | --- |

(170)

Saskaņā ar LESD un Eiropas Kopienu Tiesas iedibināto judikatūru Komisijai, ja tā ir konstatējusi atbalsta nesaderību ar kopējo tirgu, ir tiesības pieprasīt dalībvalstij atcelt šo atbalstu vai mainīt to (44). Tāpat Tiesa konsekventi uzsvērusi, ka dalībvalsts pienākums atcelt atbalstu, ko Komisija uzskata par nesaderīgu ar iekšējo tirgu, izveidots, lai atjaunotu iepriekšējo stāvokli (45). Šajā saistībā Tiesa noteikusi, ka šis mērķis ir sasniegts, ja saņēmējs atmaksājis nelikumīga atbalsta veidā piešķirtās summas, tādējādi zaudējot savas priekšrocības, kas tam bija tirgū attiecībā pret citiem konkurentiem, un ir atjaunots stāvoklis, kāds bija pirms atbalsta piešķiršanas (46).

| (171) | Ievērojot šo judikatūru, Padomes Regulas (EK) Nr. 659/99 (47) 14. pantā noteikts, ka tad, “kad nelikumīga atbalsta gadījumos tiek pieņemti negatīvi lēmumi, Komisija izlemj, ka attiecīgā dalībvalsts veic visus vajadzīgos pasākumus, lai atgūtu atbalstu no saņēmēja”. |
| --- | --- |

(171)

Ievērojot šo judikatūru, Padomes Regulas (EK) Nr. 659/99 (47) 14. pantā noteikts, ka tad, “kad nelikumīga atbalsta gadījumos tiek pieņemti negatīvi lēmumi, Komisija izlemj, ka attiecīgā dalībvalsts veic visus vajadzīgos pasākumus, lai atgūtu atbalstu no saņēmēja”.

| (172) | Tāpēc, ja attiecīgais pasākums ir uzskatāms par nelikumīgu un nesaderīgu atbalstu, atbalsta summa jāatmaksā, lai atjaunotu to stāvokli, kas bija tirgū pirms atbalsta piešķiršanas. Atmaksājamie līdzekļi tiek aprēķināti, sākot no dienas, kad saņēmējs guvis priekšrocības, t. i., kad atbalsts kļuva pieejams saņēmējam, kam jāmaksā atmaksas procenti, līdz līdzekļi ir faktiski atgūti. |
| --- | --- |

(172)

Tāpēc, ja attiecīgais pasākums ir uzskatāms par nelikumīgu un nesaderīgu atbalstu, atbalsta summa jāatmaksā, lai atjaunotu to stāvokli, kas bija tirgū pirms atbalsta piešķiršanas. Atmaksājamie līdzekļi tiek aprēķināti, sākot no dienas, kad saņēmējs guvis priekšrocības, t. i., kad atbalsts kļuva pieejams saņēmējam, kam jāmaksā atmaksas procenti, līdz līdzekļi ir faktiski atgūti.

| (173) | Pasākuma nesaderīgo atbalsta elementu aprēķina, saskaitot a) starpību starp Cassandra raktuvju aktīvu tirgus vērtību un to pārdošanas cenu uzņēmumam Ellinikos Xrysos (14 miljoni euro) un b) nodokļa summu, kas uzņēmumam Ellinikos Xrysos būtu bijis jāmaksā par aktīvu, proti, raktuvju un zemes īpašuma, iegādi (1,34 miljoni euro). Abu saskaitāmo summa ir 15,34 miljoni euro. |
| --- | --- |

(173)

Pasākuma nesaderīgo atbalsta elementu aprēķina, saskaitot a) starpību starp Cassandra raktuvju aktīvu tirgus vērtību un to pārdošanas cenu uzņēmumam Ellinikos Xrysos (14 miljoni euro) un b) nodokļa summu, kas uzņēmumam Ellinikos Xrysos būtu bijis jāmaksā par aktīvu, proti, raktuvju un zemes īpašuma, iegādi (1,34 miljoni euro). Abu saskaitāmo summa ir 15,34 miljoni euro.

| (174) | Turklāt saistībā ar līdzekļu atgūšanu Komisija norāda, ka 2003. gada pirkuma līguma 4. pantā iekļauti divi noteikumi par līguma laušanu, paredzot, ka uzņēmums Ellinikos Xrysos varētu lauzt līgumu, ja a) ar Grieķijas iestāžu izdotu administratīvu vai tiesību aktu tiek grozīti ieguves atļauju noteikumi; vai ja b) ar tiesas nolēmumu (attiecībā uz ieguves atļaujām) tiek apturēta ražošana vai ieguldījumu plāna īstenošana. Abos gadījumos uzņēmumam Ellinikos Xrysos būtu jāatdod iegādātais īpašums Grieķijas valstij un jāatlīdzina kopējā summa 11 miljonu euro apmērā, iespējams, samaksājot papildu kompensāciju. |
| --- | --- |

(174)

Turklāt saistībā ar līdzekļu atgūšanu Komisija norāda, ka 2003. gada pirkuma līguma 4. pantā iekļauti divi noteikumi par līguma laušanu, paredzot, ka uzņēmums Ellinikos Xrysos varētu lauzt līgumu, ja a) ar Grieķijas iestāžu izdotu administratīvu vai tiesību aktu tiek grozīti ieguves atļauju noteikumi; vai ja b) ar tiesas nolēmumu (attiecībā uz ieguves atļaujām) tiek apturēta ražošana vai ieguldījumu plāna īstenošana. Abos gadījumos uzņēmumam Ellinikos Xrysos būtu jāatdod iegādātais īpašums Grieķijas valstij un jāatlīdzina kopējā summa 11 miljonu euro apmērā, iespējams, samaksājot papildu kompensāciju.

| (175) | Grieķijas iestādes piekrita, ka šie abi noteikumi varētu stāties spēkā ar Komisijas lēmumu par nesaderīga atbalsta atgūšanu. Vai tas tā notiks, atkarīgs no līgumtiesību un valsts tiesību aktu interpretācijas. Tomēr šo noteikumu stāšanās spēkā neietekmē Grieķijas pienākumu atgūt atbalstu šajā lēmumā noteiktajā apmērā, |
| --- | --- |

(175)

Grieķijas iestādes piekrita, ka šie abi noteikumi varētu stāties spēkā ar Komisijas lēmumu par nesaderīga atbalsta atgūšanu. Vai tas tā notiks, atkarīgs no līgumtiesību un valsts tiesību aktu interpretācijas. Tomēr šo noteikumu stāšanās spēkā neietekmē Grieķijas pienākumu atgūt atbalstu šajā lēmumā noteiktajā apmērā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Valsts atbalsts 15,34 miljonu euro apmērā, ko, pārdodot aktīvus un zemes īpašumu zem to vērtības un piešķirot atbrīvojumu no nodokļiem, lai aizsargātu nodarbinātību un vidi un radītu stimulu Cassandra raktuvju potenciālajiem pircējiem, Grieķija ir nelikumīgi piešķīrusi uzņēmumam Ellinikos Xrysos SA, pārkāpjot Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta 3. punkta noteikumus, nav saderīgs ar iekšējo tirgu.

2. pants

1.   Grieķija atgūst no atbalsta saņēmēja 1. pantā minēto atbalstu.

2.   Atgūstamā summa ietver procentus, sākot no dienas, kad līdzekļi nodoti saņēmēja rīcībā, līdz dienai, kad līdzekļi faktiski atgūti.

3.   Procentus aprēķina pēc salikto procentu formulas saskaņā ar V nodaļu Komisijas Regulā (EK) Nr. 794/2004 (48) un Komisijas Regulā (EK) Nr. 271/2008 (49), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 794/2004.

4.   Grieķija no šā lēmuma pieņemšanas dienas atceļ visus 1. pantā minētos atlikušos atbalsta maksājumus.

3. pants

1.   Šā lēmuma 1. pantā minētā atbalsta atgūšana stājas spēkā uzreiz, un tā jāveic nekavējoties.

2.   Grieķija nodrošina šā lēmuma īstenošanu četru mēnešu laikā pēc tā izziņošanas.

4. pants

1.   Divu mēnešu laikā pēc šā lēmuma izziņošanas dienas Grieķija sniedz Komisijai šādu informāciju:

| a) | kopējo no saņēmēja atgūstamo summu (sākotnējā summa ar procentiem); |
| --- | --- |

a)

kopējo no saņēmēja atgūstamo summu (sākotnējā summa ar procentiem);

| b) | šā lēmuma izpildes nodrošināšanas nolūkā veikto un plānoto pasākumu precīzu aprakstu; |
| --- | --- |

b)

šā lēmuma izpildes nodrošināšanas nolūkā veikto un plānoto pasākumu precīzu aprakstu;

| c) | dokumentus, kas pierāda, ka saņēmējs ir brīdināts par atbalsta atmaksāšanu. |
| --- | --- |

c)

dokumentus, kas pierāda, ka saņēmējs ir brīdināts par atbalsta atmaksāšanu.

2.   Grieķija līdz 1. pantā minētā atbalsta atgūšanas beigām informē Komisiju par šā lēmuma izpildei noteikto valsts pasākumu īstenošanas gaitu. Pēc Komisijas pieprasījuma tā nekavējoties sniedz informāciju par jau veiktajiem un plānotajiem pasākumiem, lai nodrošinātu šā lēmuma izpildi. Tā sniedz arī precīzu informāciju par atgūstamā atbalsta summām un procentiem, kas jau ir saņemti no atbalsta saņēmēja.

5. pants

Šis lēmums ir adresēts Grieķijai.

Briselē, 2011. gada 23. februārī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja vietnieks

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  EK līguma 87. un 88. pants 2009. gada 1. decembrī tika aizstāts attiecīgi ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. un 108. pantu. Šie divi noteikumu kopumi pēc būtības ir identiski. Vajadzības gadījumā šajā lēmumā atsauces uz LESD 107. un 108. pantu saprotamas kā atsauces uz EK līguma attiecīgi 87. un 88. pantu.

1

(2)  Komisijas 2008. gada 10. decembra Lēmums C(2008)7853 galīgā redakcija (OV C 56, 10.3.2009., 45. lpp.).

2

(3)  Skatīt 2. zemsvītras piezīmi.

3

(4)  Kā norādīts tās iesniegumā Komisijai.

4

(5)  OV L 124, 20.5.2003., 36. lpp.

5

(6)  Kā publicēts uzņēmuma Ellaktor SA tīmekļa vietnē. Uzņēmums Ellaktor SA ir uzņēmuma Aktor SA mātesuzņēmums.

6

Ellaktor SA

Ellaktor SA

Aktor SA

(7)  Korekcija saskaņā ar Grieķijas vispārīgā rūpniecības produkcijas apjoma cenu indeksu par laiku no 1995. līdz 2003. gadam. Attiecīgā pārdošana attiecas uz rūpnieciskajiem (ieguves) īpašumiem, tādēļ korekcijai jāatspoguļo rūpniecības nozares cenu pārmaiņas. Komisija ir atbilstoši izmantojusi rūpniecības produkcijas apjoma cenu indeksu.

7

(8)  2004. gada 28. janvāraGrieķijas Valdības Vēstnesis.

8

Grieķijas Valdības Vēstnesis

(9)  Likums 1521/1950, kas ratificēts ar Likumu 1587/1950, Grieķijas Valdības Vēstnesis, I sērija, Nr. 294.

9

Grieķijas Valdības Vēstnesis

(10)  Grieķijas 1973. gada Ieguves nozares kodekss, Grieķijas Valdības Vēstnesis, I sērija, Nr. 277, 5.10.1973.

10

Grieķijas Valdības Vēstnesis

(11)  Savā 2008. gada 10. decembra lēmumā par formālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu Komisija izmantoja 2004. gada 28. septembra (diena, kad tika publicēts uzņēmuma Behre Dolbear ziņojums) valūtas kursu un pārrēķināja ziņojumā piešķirto vērtību 500 miljoni ASV dolāru uz 408 miljoniem euro. Saistībā ar šo lēmumu Komisija ir nolēmusi izmantot atbilstīgāku – 2004. gada 30. jūnija – valūtas kursu, jo uzņēmuma Behre Dolbear ziņojums un tajā piešķirtās vērtības ir spēkā attiecībā uz tieši šo minēto dienu.

11

Behre Dolbear

Behre Dolbear

(12)  Uzņēmuma Behre Dolbear vārds parādās arī vairākos ieguves vērtēšanas ziņojumos un pētījumos (kas veikti Apvienoto Nāciju Organizācijas, uzņēmuma Citibank, Indijas valdības un tādu uzņēmumu kā Anglo Asian Mining Plc, Chaarat Holdings Ltd un Central African Mining and Exploration Company Plc vārdā).

12

Behre Dolbear

Citibank

Anglo Asian Mining Plc

Chaarat Holdings Ltd

Central African Mining and Exploration Company Plc

(13)  Noteikts ar Komisijas 2001. gada 12. janvāra Regulu (EK) Nr. 69/2001 par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu de minimis atbalstam, kura bija piemērojama 2003. gada pārdošanas laikā.

13

de minimis

(14)  Skatīt 3. punktu.

14

(15)  Skatīt 3. punktu.

15

(16)  Ziņojums par konkurences politiku, 1993. gads, 256. lpp.

16

(17)  Realizētā amortizācija, izmantojot nodokļu iestāžu noteiktās likmes.

17

(18)  Skatīt lietu T-415/05 Grieķijas Republika pret Eiropas Komisiju, 307. un 308. punkts.

18

(19)  Ienākumu metodes naudas plūsmas analīzē apskatītie periodi trijām raktuvēm ir: a) 2004.–2035. gads Olympias raktuvēm; b) 2004.–2015. gads Stratoni raktuvēm; c) 2004.–2034. gads Skouries raktuvēm.

19

Olympias

Stratoni

Skouries

(20)  Vērtēšanā ar ienākumu metodi nosaka faktisko tirgus vērtību, diskontējot īpašuma radītos kumulatīvos ieguvumus, šādi ieguvumus, ņemot vērā konkrētu laika posmu, pārvēršot pašreizējā vērtībā. Saistīto darījumu vērtēšanā faktisko tirgus vērtību nosaka, pamatojoties uz zelta īpašumu pašreizējām darījumu vērtībām, ja var noteikt faktisko tirgus vērtību. Visbeidzot tirgus kapitalizācijas pieeja ir balstīta uz pašreizējo vērtību publiskos zelta jomas uzņēmumu akciju tirgos attiecībā pret šo uzņēmumu pierādītām un iespējamām iegulām.

20

(21)  Darbības posmā, attīstīšanas posmā vai priekšizpētes pēdējā posmā.

21

(22)  To minerālu iegulas, kuru ieguvi uzskata par ekonomiski izdevīgu. Iegulas ir vai nu varbūtējas, vai arī pierādītas.

22

(23)  Skatīt Behre Dolbear ziņojuma 42. lpp. – “Neminerālu īpašumi un saistības”.

23

Behre Dolbear

(24)  Koncentrāts ir dārgmetāla nogulsnes, no kurām ir atdalīta lielākā daļa nederīgo iežu. Metāla nogulsnes ir jēlmateriāls metālu kausēšanā, t. i., ieguves metalurģijā.

24

(25)  Skatīt 11. papildinājumu – “Stratoni raktuvju koncentrātu naudas plūsma”.

25

Stratoni

(26)  Neto kausēšanas atdeve ir naudas apjoms, ko kausēšanas vai rafinēšanas rūpnīca maksā ieguves veicējam par minerālu produktu, un parasti to nosaka pēc minerāla tūlītējās vai pašreizējās cenas, no tās atņemot izmaksas, kas saistītas ar turpmāko apstrādi.

26

(27)  Informācijas nolūkā Komisija norāda, ka šā aprēķina rezultāts attiecībā uz 2004. gada 30. jūniju, kā norādīts Behre Dolbear ziņojumā, ir 3,5 miljoni ASV dolāru, t. i., 2,9 miljoni euro (izmantojot 2004. gada 30. jūnija valūtas kursu USD 1,2155 par EUR 1).

27

Behre Dolbear

(28)  Minerālu atradņu apjoms (kā norādījis saņēmējs): 3 050 tonnas svina un 2 350 tonnas cinka. Metālu cenas (avoti: www.kitco.com un www.lme.com): USD 684 par tonnu svina, USD 5,6 par unci sudraba un USD 973 par tonnu cinka.

28

(29)  Skatīt 10., 16. un 20. lpp.

29

(30)  Avots: Eiropas Ieguves nozaru apvienība, http://www.euromines.org.

30

(31)  Avots: Eiropas derīgo izrakteņu 2004.–2008. gada statistikas dati, British Geological Survey, http://www.bgs.ac.uk/.

31

British Geological Survey

(32)  Skatīt, piemēram, Ερμηνεία και νομολογία Αστικού Κώδικα [Civilkodeksa interpretācija un tiesu prakse], Augstākās tiesas tiesnesis Vasilios Vathrakokilis, 2. daļa, 2003., 636. lpp.

32

Ερμηνεία και νομολογία Αστικού Κώδικα

Vasilios Vathrakokilis

(33)  Aprēķināts, piemērojot nodokli 7 %–9 % apmērā: EUR 15 000 × 0,07 + EUR 5 990 000 × 0,09 = EUR 1 050 + EUR 539 100 = EUR 540 150.

33

(34)  Skatīt 13. zemsvītras piezīmi.

34

(35)  OV C 74, 10.3.1998., 9. lpp.

35

(36)  Skatīt pamatnostādņu 4.4. punktu.

36

(37)  Stratoni raktuvēm bija derīga ieguves atļauja un attīstīta ieguves infrastruktūra, tāpēc pārdošanas brīdī šīs raktuves darbojās (skatīt 77. punkta a) apakšpunktu). Tāpēc nešķiet, ka Stratoni raktuvju pārdošana bija saistīta ar jauna uzņēmuma izveidošanu, jau pastāvoša uzņēmuma paplašināšanu vai tādu darbību sākšanu, kas prasa veikt pastāvošā uzņēmuma ražotā produkta vai ražošanas procesa būtiskas izmaiņas.

37

Stratoni

Stratoni

(38)  Jāatzīst, ka valsts, būdama šo raktuvju īpašniece, pati nevarētu nodrošināt to rentablu izmantošanu. Tāpēc raktuvju pārdošanu uzņēmumam Ellinikos Xrysos varētu uzskatīt par nepieciešamu, lai novērstu šo aktīvu izzušanu no attiecīgā atbalstāmā reģiona.

38

Ellinikos Xrysos

(39)  Skatīt pamatnostādņu 4.2. punktu.

39

(40)  Skatīt spriedumu lietā T-162/06 Kronoply/Komisija, [2009], Krājums, II-1. lpp., 80. un 81. punkts. Šajā spriedumā Pirmās instances tiesa nenosaka, vai attiecīgais atbalsts ir stimulējošs, bet gan skaidri paziņo, ka reģionālā atbalsta saderības nosacījums ir attīstību veicinoša ietekme un ka Reģionālā atbalsta 1998. gada pamatnostādņu 4.2. punkts attiecas uz “uz hronoloģiskas kārtības apstākli un līdz ar to attiecas uz ratione temporis analīzi, kas ir pilnībā piemērota attīstību veicinošas ietekmes izvērtējumam”. Saistībā ar negatīvo lēmumu, kas pieņemts, pamatojoties uz to, ka liela uzņēmuma tiešam ārvalstu ieguldījuma atbalstam nav attīstību stimulējošas ietekmes, skatīt arī Komisijas 1998. gada 14. oktobra Lēmumu par Austrijas priekšlikumu piešķirt atbalstu uzņēmumam LiftgmbH (C(1998) 3212).

40

Kronoply

ratione temporis

LiftgmbH

(41)  2003. gada pirkuma līguma 3. panta 2. līdz 5. punktā noteikts, ka uzņēmumam Ellinikos Xrysos 24 mēnešos pēc tā tiesību akta publicēšanas, ar ko ratificē pirkuma līgumu, bija jāsagatavo ieguldījumu plāns, lai to iesniegtu vajadzīgo administratīvo atļauju saņemšanai un lai apstiprināto plānu īstenotu noteiktajā administratīvajā termiņā.

41

Ellinikos Xrysos

(42)  OV L 214, 9.8.2008., 3. lpp.

42

(43)  OV C 288, 9.10.1999., 2. lpp.

43

(44)  Spriedums lietā C-70/72 Komisija pret Vāciju, [1973], Recueil, 813, 13. punkts.

44

Recueil

(45)  Spriedums apvienotajās lietās C-278/92, C-279/92 un C-280/92 Spānija pret Komisiju, [1994], Recueil, I-4103. lpp., 75. punkts.

45

Recueil

(46)  Spriedums lietā C-75/97 Beļģija pret Komisiju, [1999], Recueil, I-3671. lpp., 64. un 65. punkts.

46

Recueil

(47)  OV L 83, 27.3.1999., 1. lpp.

47

(48)  OV L 140, 30.4.2004., 1. lpp.

48

(49)  OV L 82, 25.3.2008., 1. lpp.

49

---

| 23.7.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 193/48 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 193/48

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS

(2011. gada 13. jūlijs),

ar ko pieņem dalībvalstu ziņošanas pamatnostādnes, ko tās veic saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/40/ES

(izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 4947)

(2011/453/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 7. jūlija Direktīvu 2010/40/ES par pamatu inteliģento transporta sistēmu ieviešanai autotransporta jomā un saskarnēm ar citiem transporta veidiem (1) un jo īpaši tās 15. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Direktīvas 2010/40/ES 17. panta 1. punktā paredzēts, ka līdz 2011. gada 27. augustam dalībvalstis iesniedz Komisijai ziņojumu par valsts pasākumiem un projektiem saistībā ar prioritārajām jomām. |
| --- | --- |

(1)

Direktīvas 2010/40/ES 17. panta 1. punktā paredzēts, ka līdz 2011. gada 27. augustam dalībvalstis iesniedz Komisijai ziņojumu par valsts pasākumiem un projektiem saistībā ar prioritārajām jomām.

| (2) | Direktīvas 2010/40/ES 17. panta 2. punktā paredzēts, ka līdz 2012. gada 27. augustam dalībvalstis informē Komisiju par saviem turpmāko piecu gadu rīcības plāniem saistībā ar ITS. |
| --- | --- |

(2)

Direktīvas 2010/40/ES 17. panta 2. punktā paredzēts, ka līdz 2012. gada 27. augustam dalībvalstis informē Komisiju par saviem turpmāko piecu gadu rīcības plāniem saistībā ar ITS.

| (3) | Direktīvas 2010/40/ES 17. panta 3. punktā paredzēts, ka pēc sākotnējā ziņojuma dalībvalstis ik pēc trim gadiem ziņo par progresu, kāds panākts 17. panta 1. punktā minēto darbību ieviešanā. |
| --- | --- |

(3)

Direktīvas 2010/40/ES 17. panta 3. punktā paredzēts, ka pēc sākotnējā ziņojuma dalībvalstis ik pēc trim gadiem ziņo par progresu, kāds panākts 17. panta 1. punktā minēto darbību ieviešanā.

| (4) | Direktīvas 2010/40/ES 17. panta 2. punktā paredzēts arī pieņemt pamatnostādnes attiecībā uz dalībvalstu ziņojumiem. |
| --- | --- |

(4)

Direktīvas 2010/40/ES 17. panta 2. punktā paredzēts arī pieņemt pamatnostādnes attiecībā uz dalībvalstu ziņojumiem.

| (5) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Eiropas ITS komiteja, kura izveidota atbilstoši Direktīvas 2010/40/EK 15. panta 1. punktam, |
| --- | --- |

(5)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Eiropas ITS komiteja, kura izveidota atbilstoši Direktīvas 2010/40/EK 15. panta 1. punktam,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo ir pieņemtas pamatnostādnes attiecībā uz dalībvalstu ziņojumiem, kā norādīts pielikumā.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2011. gada 13. jūlijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja vietnieks

Siim KALLAS

---

(1)  OV L 207, 6.8.2010., 1. lpp.

1

---

PIELIKUMS

PAMATNOSTĀDNES ATTIECĪBĀ UZ DALĪBVALSTU ZIŅOJUMIEM SASKAŅĀ AR DIREKTĪVU 2010/40/ES

1.   Sākotnējais ziņojums

Ziņojumā, kas minēts Direktīvas 2010/40/ES 17. panta 1. punktā (turpmāk – “sākotnējais ziņojums”), jāuzrāda valsts pasākumu un projektu prioritāro jomu, kas minētas Direktīvas 2010/40/ES 2. pantā un I pielikumā, pašreizējais stāvoklis.

Sākotnējā ziņojumā būtu jāiekļauj ievads, kurā sniedz vispārēju valsts pasākumu un projektu pārskatu un kontaktinformāciju attiecīgajā dalībvalstī, t. i., organizācijas nosaukumu, organizācijas veidu (ministrija/valsts iestāde/līgumslēdzējs/citi), kontaktpersonas vārdu, elektroniskā pasta adresi, tālruņa numuru utt.

Sākotnējā ziņojumā būtu arī jāiekļauj valsts pasākumu un projektu apraksts par katru prioritāro jomu un, vajadzības gadījumā un ja dalībvalsts to uzskata par būtisku, attiecīgo iniciatīvu apraksts, to mērķi, ilgums, atskaites punkti, resursi, galvenā ieinteresētā persona (personas) un statuss.

Ja iespējams, jāsniedz dati, lai panāktu labāku progresu un nākotnē atvieglinātu iespējamo salīdzinošo novērtēšanu.

2.   Informācija par valsts ITS darbībām

Direktīvas 2010/40/ES 17. panta 2. punktā paredzētā informācija par turpmāko piecu gadu rīcības plāniem saistībā ar valsts ITS sastāv no vispārēja ziņojuma par rīcības plāniem nākamajos piecos gados saistībā ar ITS ieviešanu dalībvalstī. Šajā ziņojumā būtu jāiekļauj attiecīgā informācija vismaz par šādiem jautājumiem:

| a) | valsts pieejas un/vai stratēģijas ITS izstrādē un ieviešanā apraksts, tostarp norādot galvenos mērķus; |
| --- | --- |

a)

valsts pieejas un/vai stratēģijas ITS izstrādē un ieviešanā apraksts, tostarp norādot galvenos mērķus;

| b) | tā tehniskā un tiesiskā regulējuma apraksts, ko piemēro ITS izstrādē un ieviešanā; |
| --- | --- |

b)

tā tehniskā un tiesiskā regulējuma apraksts, ko piemēro ITS izstrādē un ieviešanā;

| c) | ITS ieviešanas darbību apraksts; |
| --- | --- |

c)

ITS ieviešanas darbību apraksts;

| d) | valsts prioritāro darbības jomu un ar tām saistīto pasākumu apraksts, tostarp norādot, kā tie ir saistīti ar prioritārajām jomām, kas noteiktas Direktīvas 2010/40/ES 2. pantā; |
| --- | --- |

d)

valsts prioritāro darbības jomu un ar tām saistīto pasākumu apraksts, tostarp norādot, kā tie ir saistīti ar prioritārajām jomām, kas noteiktas Direktīvas 2010/40/ES 2. pantā;

| e) | pašreizējo un plānoto pasākumu īstenošana, kas aptver:






  — | instrumentus, |
| --- | --- | --- |

e)

pašreizējo un plānoto pasākumu īstenošana, kas aptver:

—

instrumentus,

| — | resursus, |
| --- | --- |

—

resursus,

| — | konsultācijas un darbojošās iesaistītās personas, |
| --- | --- |

—

konsultācijas un darbojošās iesaistītās personas,

| — | atskaites punktus, |
| --- | --- |

—

atskaites punktus,

| — | uzraudzību. |
| --- | --- |

—

uzraudzību.

3.   Progresa ziņojumi

Ziņojumos, kuri jāiesniedz saskaņā ar Direktīvas 2010/40/ES 17. panta 3. punktu (turpmāk – “progresa ziņojumi”), būtu jāievēro tāda pati struktūra kā sākotnējā ziņojumā un jāizceļ progress, kas panākts kopš iepriekšējā ziņojuma.

---

| 23.7.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 193/50 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 193/50

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS

(2011. gada 22. jūlijs)

par dažiem aizsardzības pasākumiem saistībā ar klasisko cūku mēri Lietuvā

(izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 5137)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2011/454/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 1989. gada 11. decembra Direktīvu 89/662/EEK par veterinārajām pārbaudēm Kopienas iekšējā tirdzniecībā, lai izveidotu iekšējo tirgu (1), un jo īpaši tās 9. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes 1990. gada 26. jūnija Direktīvu 90/425/EEK par veterinārajām un zootehniskajām pārbaudēm, kas piemērojamas Kopienā iekšējā tirdzniecībā ar noteiktiem dzīviem dzīvniekiem un produktiem, lai izveidotu iekšējo tirgu (2), un jo īpaši tās 10. panta 4. punktu,

tā kā:

| (1) | Klasiskais cūku mēris ir vīrusa izraisīta infekcijas slimība, ar ko slimo cūkas mājas un savvaļas cūku populācijās un kas var būtiski ietekmēt cūku audzēšanas rentabilitāti, traucējot tirdzniecību Savienībā un eksportu uz trešām valstīm. |
| --- | --- |

(1)

Klasiskais cūku mēris ir vīrusa izraisīta infekcijas slimība, ar ko slimo cūkas mājas un savvaļas cūku populācijās un kas var būtiski ietekmēt cūku audzēšanas rentabilitāti, traucējot tirdzniecību Savienībā un eksportu uz trešām valstīm.

| (2) | Klasiskā cūku mēra uzliesmojuma gadījumā ir risks, ka slimības ierosinātājs var izplatīties uz citām cūku audzētavām un uz savvaļas cūkām. Tādējādi tas var izplatīties no vienas dalībvalsts uz citu dalībvalsti un uz trešām valstīm, pārdodot dzīvas cūkas vai to produktus. |
| --- | --- |

(2)

Klasiskā cūku mēra uzliesmojuma gadījumā ir risks, ka slimības ierosinātājs var izplatīties uz citām cūku audzētavām un uz savvaļas cūkām. Tādējādi tas var izplatīties no vienas dalībvalsts uz citu dalībvalsti un uz trešām valstīm, pārdodot dzīvas cūkas vai to produktus.

| (3) | Ar Padomes 2001. gada 23. oktobra Direktīvu 2001/89/EK par Kopienas pasākumiem klasiskā cūku mēra kontrolei (3) ievieš pasākumu minimumu, kas piemērojams Savienībā klasiskā cūku mēra kontrolei. Direktīvas 2001/89/EK 9. pantā paredzēta aizsardzības zonu un uzraudzības zonu izveide minētās slimības uzliesmojumu gadījumā, kurās jāpiemēro pasākumi, kas noteikti minētās direktīvas 10. un 11. pantā. |
| --- | --- |

(3)

Ar Padomes 2001. gada 23. oktobra Direktīvu 2001/89/EK par Kopienas pasākumiem klasiskā cūku mēra kontrolei (3) ievieš pasākumu minimumu, kas piemērojams Savienībā klasiskā cūku mēra kontrolei. Direktīvas 2001/89/EK 9. pantā paredzēta aizsardzības zonu un uzraudzības zonu izveide minētās slimības uzliesmojumu gadījumā, kurās jāpiemēro pasākumi, kas noteikti minētās direktīvas 10. un 11. pantā.

| (4) | Lietuva ir informējusi Komisiju par pašreizējo stāvokli tās teritorijā saistībā ar klasisko cūku mēri un saskaņā ar Direktīvas 2001/89/EK 9. pantu ir izveidojusi aizsardzības zonas un uzraudzības zonas, kur piemērojami minētās direktīvas 10. un 11. pantā noteiktie pasākumi. |
| --- | --- |

(4)

Lietuva ir informējusi Komisiju par pašreizējo stāvokli tās teritorijā saistībā ar klasisko cūku mēri un saskaņā ar Direktīvas 2001/89/EK 9. pantu ir izveidojusi aizsardzības zonas un uzraudzības zonas, kur piemērojami minētās direktīvas 10. un 11. pantā noteiktie pasākumi.

| (5) | Lai novērstu nevajadzīgus tirdzniecības traucējumus Savienībā un izvairītos no tā, ka trešās valstis varētu uzlikt nepamatotus tirdzniecības šķēršļus, sadarbībā ar attiecīgo dalībvalsti ir jāizveido Savienības saraksts par tām zonām Lietuvā, kuras ir ierobežotas saistībā ar klasisko cūku mēri un kuras ir aizsardzības zonas un uzraudzības zonas (“ierobežotās zonas”). |
| --- | --- |

(5)

Lai novērstu nevajadzīgus tirdzniecības traucējumus Savienībā un izvairītos no tā, ka trešās valstis varētu uzlikt nepamatotus tirdzniecības šķēršļus, sadarbībā ar attiecīgo dalībvalsti ir jāizveido Savienības saraksts par tām zonām Lietuvā, kuras ir ierobežotas saistībā ar klasisko cūku mēri un kuras ir aizsardzības zonas un uzraudzības zonas (“ierobežotās zonas”).

| (6) | Ierobežotās zonas Lietuvā attiecīgi jāiekļauj šā lēmuma pielikuma sarakstā un jānosaka šādas reģionalizācijas ilgums. |
| --- | --- |

(6)

Ierobežotās zonas Lietuvā attiecīgi jāiekļauj šā lēmuma pielikuma sarakstā un jānosaka šādas reģionalizācijas ilgums.

| (7) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(7)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lietuva nodrošina to, ka aizsardzības zonās un uzraudzības zonās, kas izveidotas saskaņā ar Direktīvas 2001/89/EK 9. pantu, ir iekļauti vismaz tie apgabali, kuri ir minēti šā lēmuma pielikumā.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2011. gada 22. jūlijā

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

John DALLI

---

(1)  OV L 395, 30.12.1989., 13. lpp.

1

(2)  OV L 224, 18.8.1990., 29. lpp.

2

(3)  OV L 316, 1.12.2001., 5. lpp.

3

---

PIELIKUMS

| Zonas Lietuvā | Lēmuma 1. pantā minētās ierobežotās zonas | Datums, līdz kuram piemēro |
| --- | --- | --- |
| Aizsardzības zona | Jonavas pilsēta un šādi Kauņas apgabala Jonavas rajona 67 ciemati: Akliai, Barantiškiai (lauku saimniecība), Bazilionys, Beržynai (lauku saimniecība), Beržai, Blauzdžiai, Butkūnai, Didėnai, Dragočiai, Dukuvkos, Gabrilava, Gečiai, Gegutė, Gudžionys, Jadvygava, Jaugeliškiai, Juodžiai, Karaliūnai, Kaupinai, Knipai, Konceptas, Konciapolis, Konstantinava (lauku saimniecība), Kripčiai, Kulšiškiai, Kvietkučiai, Liepiai, Linksmavietė, Liutkūnai, Lokėnėliai, Lukšiai, Madlinava, Mačioniai, Markutiškiai, Marvilė, Melnytėlė, Mikšiškiai, Mimaliai, Narauninkiškiai, Paberžė, Pagečiai, Palankesiai, Palokiai II, Pasodos, Paulinava, Petrašiūnai, Prauliai, Ragožiai, Rudėnai, Satkūnai, Skripteliai, Stašiūnai, Svalkeniai, Šilai, Širviai, Šmatai, Šukiai, Upelis, Užmiškiai, Vainiai, Vaivadiškiai, Varpėnai, Žeimeliai, Žeimiai (dzelzceļa stacija), Žeimiai (apdzīvota vieta), Žieveliškiai, Žvėrynai | 2011. gada 20. augusts |
| Uzraudzības zona | Kauņas apgabala Jonavas rajons (izņemot teritorijas aizsardzības zonā) un šādi Kauņas apgabala Ķēdaiņu rajona 23 ciemati: Akmeniai, Aukupėnai, Bajėniškis, Baldinkos, Beinaičiai, Jovaišai, Juciūnai, Liaudiškiai, Nartautai, Nociūnai, Mitėniškiai, Pakščiai, Pašėtės, Pėdžiai, Pručiai, Rimuoliai (lauku saimniecība), Stašaičiai, Slikiai, Slikiai (dzelzceļa stacija), Šilainiai, Šėta, Užkapiai un Vainiūnai un Ukmerģes rajona 5 ciemati: Manteikiai, Marašuvkos, Tarakų, Paliesės, Reniūnų | 2011. gada 20. augusts |

Zonas Lietuvā

Lēmuma 1. pantā minētās ierobežotās zonas

Datums, līdz kuram piemēro

Aizsardzības zona

Jonavas pilsēta un šādi Kauņas apgabala Jonavas rajona 67 ciemati: Akliai, Barantiškiai (lauku saimniecība), Bazilionys, Beržynai (lauku saimniecība), Beržai, Blauzdžiai, Butkūnai, Didėnai, Dragočiai, Dukuvkos, Gabrilava, Gečiai, Gegutė, Gudžionys, Jadvygava, Jaugeliškiai, Juodžiai, Karaliūnai, Kaupinai, Knipai, Konceptas, Konciapolis, Konstantinava (lauku saimniecība), Kripčiai, Kulšiškiai, Kvietkučiai, Liepiai, Linksmavietė, Liutkūnai, Lokėnėliai, Lukšiai, Madlinava, Mačioniai, Markutiškiai, Marvilė, Melnytėlė, Mikšiškiai, Mimaliai, Narauninkiškiai, Paberžė, Pagečiai, Palankesiai, Palokiai II, Pasodos, Paulinava, Petrašiūnai, Prauliai, Ragožiai, Rudėnai, Satkūnai, Skripteliai, Stašiūnai, Svalkeniai, Šilai, Širviai, Šmatai, Šukiai, Upelis, Užmiškiai, Vainiai, Vaivadiškiai, Varpėnai, Žeimeliai, Žeimiai (dzelzceļa stacija), Žeimiai (apdzīvota vieta), Žieveliškiai, Žvėrynai

2011. gada 20. augusts

Uzraudzības zona

Kauņas apgabala Jonavas rajons (izņemot teritorijas aizsardzības zonā) un šādi Kauņas apgabala Ķēdaiņu rajona 23 ciemati: Akmeniai, Aukupėnai, Bajėniškis, Baldinkos, Beinaičiai, Jovaišai, Juciūnai, Liaudiškiai, Nartautai, Nociūnai, Mitėniškiai, Pakščiai, Pašėtės, Pėdžiai, Pručiai, Rimuoliai (lauku saimniecība), Stašaičiai, Slikiai, Slikiai (dzelzceļa stacija), Šilainiai, Šėta, Užkapiai un Vainiūnai un Ukmerģes rajona 5 ciemati: Manteikiai, Marašuvkos, Tarakų, Paliesės, Reniūnų

2011. gada 20. augusts

---

TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM

| 23.7.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 193/52 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 193/52

---

KOPIENAS–ŠVEICES IEKŠZEMES TRANSPORTA KOMITEJAS LĒMUMS Nr. 1/2011

(2011. gada 10. jūnijs),

ar ko piešķir tādas nodevas samazinājumu, kura attiecas uz smago kravas transportlīdzekļu satiksmi saistībā ar pakalpojumiem, ko sniedz emisiju klases EURO II un III transportlīdzekļi, kuri aprīkoti ar sertificētu cieto daļiņu emisiju samazināšanas sistēmu

(2011/455/ES)

KOMITEJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas Nolīgumu par preču un pasažieru pārvadāšanu pa dzelzceļu un autoceļiem un jo īpaši tā 51. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Atbilstīgi 40. pantam Šveice no 2001. gada 1. janvāra iekasē transportlīdzekļu nediskriminējošu nodevu par izmaksām, ko izraisa attiecīgie transportlīdzekļi (smago kravas transportlīdzekļu satiksmes nodeva saistībā ar pakalpojumu sniegšanu). |
| --- | --- |

(1)

Atbilstīgi 40. pantam Šveice no 2001. gada 1. janvāra iekasē transportlīdzekļu nediskriminējošu nodevu par izmaksām, ko izraisa attiecīgie transportlīdzekļi (smago kravas transportlīdzekļu satiksmes nodeva saistībā ar pakalpojumu sniegšanu).

| (2) | Saskaņā ar 44. pantu līgumslēdzēju pušu mērķis ir ieviest vides aizsardzības pasākumus, lai tādējādi samazinātu smago kravas transportlīdzekļu radītās cieto daļiņu emisijas. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar 44. pantu līgumslēdzēju pušu mērķis ir ieviest vides aizsardzības pasākumus, lai tādējādi samazinātu smago kravas transportlīdzekļu radītās cieto daļiņu emisijas.

| (3) | Atbilstīgi 7. panta 5. punktam viena līgumslēdzēja puse apņēmusies neizvirzīt otras līgumslēdzējas puses sertificētiem transportlīdzekļiem tādus nosacījumus, kas ir stingrāki par pašas teritorijā spēkā esošajiem nosacījumiem, |
| --- | --- |

(3)

Atbilstīgi 7. panta 5. punktam viena līgumslēdzēja puse apņēmusies neizvirzīt otras līgumslēdzējas puses sertificētiem transportlīdzekļiem tādus nosacījumus, kas ir stingrāki par pašas teritorijā spēkā esošajiem nosacījumiem,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Emisiju klases EURO II un III transportlīdzekļiem, kuriem uzstādīta sertificēta cieto daļiņu filtru sistēma un kuri atbilst 2. un 3. panta noteikumiem, par 10 % samazina attiecīgās kategorijas nodevas apmēru.

2. pants

1. pantā minēto samazinājumu piešķir tikai tādiem transportlīdzekļiem, kuru satiksmes atļaujā vai citā līdzvērtīgā valsts iestādes izdotā apliecībā ir ieraksts par to, ka attiecīgais transportlīdzeklis ir aprīkots ar sertificētu cieto daļiņu emisiju samazināšanas sistēmu, kas saskaņā ar transportlīdzekļa reģistrācijas valsts, proti, Šveices vai Eiropas Savienības dalībvalsts, tiesību aktiem nodrošina atbilstību minimālajai cieto daļiņu emisiju robežvērtībai, kura noteikta emisiju klases EURO IV standartam, – cieto daļiņu masa 0,02 g/kWh.

3. pants

Neskarot 2. pantu, tās ES dalībvalsts attiecīgās iestādes, kurā transportlīdzeklis reģistrēts, cenšas līdz 2011. gada 30. septembrim nosūtīt Šveices iestādēm paraugu, pēc kura satiksmes atļaujā vai citā līdzvērtīgā apliecībā tiek ierakstīta informācija par cieto daļiņu filtru sistēmu, un apstiprināt to, ka minētais paraugs nodrošina atbilstību cieto daļiņu emisiju robežvērtībai, kas noteikta EURO IV standartam.

4. pants

Šveices kompetentās iestādes patur tiesības pārbaudīt ikvienu smago kravas transportlīdzekli, kas aprīkots ar cieto daļiņu filtru un uz ko attiecas nodevas samazinājums, lai pārliecinātos par transportlīdzekļa atbilstību 2. pantā noteiktajai cieto daļiņu emisiju robežvērtībai.

5. pants

Šis lēmums stājas spēkā 2012. gada 1. janvārī.

Briselē, 2011. gada 10. jūnijā

Priekšsēdētājs

Enrico GRILLO PASQUARELLI

Šveices delegācijas vadītājs

Peter FÜGLISTALER

---