# Eiropas Savienības L 198/2011

| | ISSN 1725-5112
  doi:10.3000/17255112.L_2011.198.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 198 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 54. sējums2011. gada 30. jūlijs |

ISSN 1725-5112

doi:10.3000/17255112.L_2011.198.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 198

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

54. sējums2011. gada 30. jūlijs

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 748/2011 (2011. gada 28. jūlijs), ar ko 153. reizi groza Padomes Regulu (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kas saistītas ar Osamu Bin Ladenu, Al-Qaida tīklu un Taliban | 1 |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 749/2011 (2011. gada 29. jūlijs), ar ko groza Regulu (ES) Nr. 142/2011, ar kuru īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1069/2009, ar ko nosaka veselības aizsardzības noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem un atvasinātajiem produktiem, kuri nav paredzēti cilvēku patēriņam, un īsteno Padomes Direktīvu 97/78/EK attiecībā uz dažiem paraugiem un precēm, kam uz robežas neveic veterinārās pārbaudes atbilstīgi minētajai direktīvai (
  1
  ) | 3 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 750/2011 (2011. gada 29. jūlijs), ar ko nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 23 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 751/2011 (2011. gada 29. jūlijs), ar ko groza ar Regulu (ES) Nr. 867/2010 2010./11. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus dažiem cukura nozares produktiem | 25 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 752/2011 (2011. gada 29. jūlijs), ar ko nosaka no 2011. gada 1. augustā piemērojamo ievedmuitas nodokli labības nozarē | 27 |
| | | DIREKTĪVAS |
| | * | Komisijas Direktīva 2011/73/ES (2011. gada 29. jūlijs), ar ko groza I un V pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2008/121/EK par tekstilmateriālu nosaukumiem, lai šos pielikumus pielāgotu tehnikas attīstībai (
  1
  ) | 30 |
| | * | Komisijas Direktīva 2011/74/ES (2011. gada 29. jūlijs), ar ko groza II pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 96/73/EK par dažām metodēm divkāršo tekstilšķiedru maisījumu kvantitatīvai analīzei, lai pielāgotu šo pielikumu tehnikas attīstībai (
  1
  ) | 32 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Padomes Lēmums 2011/483/KĀDP (2011. gada 28. jūlijs), ar ko groza un pagarina Lēmumu 2010/96/KĀDP par Eiropas Savienības militāro misiju, lai palīdzētu Somālijas drošības spēku apmācībā (EUTM Somalia) | 37 |
| | | 2011/484/ES |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (2011. gada 11. jūlijs) par formu, kādā sniedzama informācija par Natura 2000 teritorijām
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 4892) | 39 |
| | | 2011/485/ES |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (2011. gada 29. jūlijs) par grozījumiem Lēmumā 2005/50/EK par 24 GHz diapazona radiofrekvenču spektra joslas saskaņošanu automobiļu tuvdarbības radaru iekārtu lietojumā uz ierobežotu laiku Kopienā
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 5444)

   (
  1
  ) | 71 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 748/2011 (2011. gada 28. jūlijs), ar ko 153. reizi groza Padomes Regulu (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kas saistītas ar Osamu Bin Ladenu, Al-Qaida tīklu un Taliban

Al-Qaida

Taliban

1

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 749/2011 (2011. gada 29. jūlijs), ar ko groza Regulu (ES) Nr. 142/2011, ar kuru īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1069/2009, ar ko nosaka veselības aizsardzības noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem un atvasinātajiem produktiem, kuri nav paredzēti cilvēku patēriņam, un īsteno Padomes Direktīvu 97/78/EK attiecībā uz dažiem paraugiem un precēm, kam uz robežas neveic veterinārās pārbaudes atbilstīgi minētajai direktīvai (
  1
  )

1

3

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 750/2011 (2011. gada 29. jūlijs), ar ko nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

23

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 751/2011 (2011. gada 29. jūlijs), ar ko groza ar Regulu (ES) Nr. 867/2010 2010./11. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus dažiem cukura nozares produktiem

25

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 752/2011 (2011. gada 29. jūlijs), ar ko nosaka no 2011. gada 1. augustā piemērojamo ievedmuitas nodokli labības nozarē

27

DIREKTĪVAS

*

Komisijas Direktīva 2011/73/ES (2011. gada 29. jūlijs), ar ko groza I un V pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2008/121/EK par tekstilmateriālu nosaukumiem, lai šos pielikumus pielāgotu tehnikas attīstībai (
  1
  )

1

30

*

Komisijas Direktīva 2011/74/ES (2011. gada 29. jūlijs), ar ko groza II pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 96/73/EK par dažām metodēm divkāršo tekstilšķiedru maisījumu kvantitatīvai analīzei, lai pielāgotu šo pielikumu tehnikas attīstībai (
  1
  )

1

32

LĒMUMI

*

Padomes Lēmums 2011/483/KĀDP (2011. gada 28. jūlijs), ar ko groza un pagarina Lēmumu 2010/96/KĀDP par Eiropas Savienības militāro misiju, lai palīdzētu Somālijas drošības spēku apmācībā (EUTM Somalia)

EUTM Somalia

37

2011/484/ES

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (2011. gada 11. jūlijs) par formu, kādā sniedzama informācija par Natura 2000 teritorijām
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 4892)

Natura 2000

(izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 4892)

39

2011/485/ES

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (2011. gada 29. jūlijs) par grozījumiem Lēmumā 2005/50/EK par 24 GHz diapazona radiofrekvenču spektra joslas saskaņošanu automobiļu tuvdarbības radaru iekārtu lietojumā uz ierobežotu laiku Kopienā
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 5444)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 5444)

1

71

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 30.7.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 198/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 198/1

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 748/2011

(2011. gada 28. jūlijs),

ar ko 153. reizi groza Padomes Regulu (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kas saistītas ar Osamu Bin Ladenu, Al-Qaida tīklu un Taliban

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2002. gada 27. maija Regulu (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kas saistītas ar Osamu Bin Ladenu, Al-Qaida tīklu un Taliban, un ar kuru atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 467/2001, ar ko aizliedz eksportēt noteiktas preces un pakalpojumus uz Afganistānu, pastiprina lidojumu aizliegumu un attiecina uz Afganistānas Taliban līdzekļu un citu finanšu resursu iesaldēšanu (1), un jo īpaši tās 7. panta 1. punkta a) apakšpunktu un 7.a panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikumā uzskaitītas personas, grupas un organizācijas, uz kurām saskaņā ar minēto regulu attiecas līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikumā uzskaitītas personas, grupas un organizācijas, uz kurām saskaņā ar minēto regulu attiecas līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana.

| (2) | Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Sankciju komiteja 2011. gada 19. jūlijā nolēma papildināt ar divām fiziskām personām to personu, grupu un organizāciju sarakstu, uz kurām jāattiecina līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana. |
| --- | --- |

(2)

Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Sankciju komiteja 2011. gada 19. jūlijā nolēma papildināt ar divām fiziskām personām to personu, grupu un organizāciju sarakstu, uz kurām jāattiecina līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana.

| (3) | Tāpēc attiecīgi būtu jāatjaunina Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikums, |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc attiecīgi būtu jāatjaunina Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikums,

| (4) | Lai nodrošinātu šajā regulā paredzēto pasākumu efektivitāti, šai regulai būtu jāstājas spēkā nekavējoties, |
| --- | --- |

(4)

Lai nodrošinātu šajā regulā paredzēto pasākumu efektivitāti, šai regulai būtu jāstājas spēkā nekavējoties,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikumu groza, kā noteikts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad tā publicēta Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 28. jūlijā

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

Ārpolitikas instrumentu dienesta vadītājs

---

(1)  OV L 139, 29.5.2002., 9. lpp.

1

---

PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikuma pozīcijā “Fiziskas personas” pievieno šādus ierakstus:

| a) | "Abdul Rahim Ba’aysir
  (alias a) Abdul Rahim Bashir, b) 'Abd Al-Rahim Ba'asyir, c) 'Abd Al-Rahim Bashir, d) Abdurrahim Ba'asyir, e) Abdurrahim Bashir, f) Abdul Rachim Ba'asyir, g) Abdul Rachim Bashir, h) Abdul Rochim Ba'asyir, i) Abdul Rochim Bashir, j) Abdurochim Ba'asyir, k) Abdurochim Bashir, l) Abdurrochim Ba'asyir, m) Abdurrochim Bashir, n) Abdurrahman Ba'asyir, o) Abdurrahman Bashir). Adrese: Indonēzija. Dzimšanas datums: a) 16.11.1977., b) 16.11.1974. Dzimšanas vieta: a) Solo, Indonēzija; b) Sukoharjo, Javas centrālā daļa, Indonēzija. Valstspiederība: Indonēzijas. Cita informācija: a) Jemaah Islamiyah ilglaicīgs vadītājs; b) tēva vārds ir Abu Bakar Ba'asyir. 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 19.7.2011."; |
| --- | --- |

a)

"Abdul Rahim Ba’aysir
  (alias a) Abdul Rahim Bashir, b) 'Abd Al-Rahim Ba'asyir, c) 'Abd Al-Rahim Bashir, d) Abdurrahim Ba'asyir, e) Abdurrahim Bashir, f) Abdul Rachim Ba'asyir, g) Abdul Rachim Bashir, h) Abdul Rochim Ba'asyir, i) Abdul Rochim Bashir, j) Abdurochim Ba'asyir, k) Abdurochim Bashir, l) Abdurrochim Ba'asyir, m) Abdurrochim Bashir, n) Abdurrahman Ba'asyir, o) Abdurrahman Bashir). Adrese: Indonēzija. Dzimšanas datums: a) 16.11.1977., b) 16.11.1974. Dzimšanas vieta: a) Solo, Indonēzija; b) Sukoharjo, Javas centrālā daļa, Indonēzija. Valstspiederība: Indonēzijas. Cita informācija: a) Jemaah Islamiyah ilglaicīgs vadītājs; b) tēva vārds ir Abu Bakar Ba'asyir. 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 19.7.2011.";

| b) | "Umar Patek
  (alias a) Omar Patek, b) Pa'tek, c) Pak Taek, d) Umar Kecil, e) Al Abu Syekh Al Zacky, f) Umangis Mike). Adrese: a) Indonēzija, b) Filipīnas. Dzimšanas datums: 1970. gads. Dzimšanas vieta: Javas centrālā daļa, Indonēzija. Valstspiederība: Indonēzijas. Cita informācija: Jemaah Islamiyah ilglaicīgs biedrs. 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 19.7.2011." |
| --- | --- |

b)

"Umar Patek
  (alias a) Omar Patek, b) Pa'tek, c) Pak Taek, d) Umar Kecil, e) Al Abu Syekh Al Zacky, f) Umangis Mike). Adrese: a) Indonēzija, b) Filipīnas. Dzimšanas datums: 1970. gads. Dzimšanas vieta: Javas centrālā daļa, Indonēzija. Valstspiederība: Indonēzijas. Cita informācija: Jemaah Islamiyah ilglaicīgs biedrs. 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 19.7.2011."

---

| 30.7.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 198/3 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 198/3

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 749/2011

(2011. gada 29. jūlijs),

ar ko groza Regulu (ES) Nr. 142/2011, ar kuru īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1069/2009, ar ko nosaka veselības aizsardzības noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem un atvasinātajiem produktiem, kuri nav paredzēti cilvēku patēriņam, un īsteno Padomes Direktīvu 97/78/EK attiecībā uz dažiem paraugiem un precēm, kam uz robežas neveic veterinārās pārbaudes atbilstīgi minētajai direktīvai

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regulu (EK) Nr. 1069/2009, ar ko nosaka veselības aizsardzības noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem un atvasinātajiem produktiem, kuri nav paredzēti cilvēku patēriņam, un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1774/2002 (1), un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu, 15. panta 1. punkta c) apakšpunktu, 15. panta 1. punkta otro daļu, 20. panta 10. un 11. punktu, 41. panta 3. punkta pirmo un trešo daļu, 42. panta 2. punktu un 45. panta 4. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 1069/2009 ir noteikti cilvēku un dzīvnieku veselības aizsardzības noteikumi attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem un atvasinātajiem produktiem, lai novērstu un mazinātu šo produktu radīto risku sabiedrības veselībai un dzīvnieku veselībai. Minētajā regulā arī noteikts beigu punkts dažu atvasinātu produktu ražošanas ķēdē, pēc kura uz tiem vairs neattiecas regulas prasības. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 1069/2009 ir noteikti cilvēku un dzīvnieku veselības aizsardzības noteikumi attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem un atvasinātajiem produktiem, lai novērstu un mazinātu šo produktu radīto risku sabiedrības veselībai un dzīvnieku veselībai. Minētajā regulā arī noteikts beigu punkts dažu atvasinātu produktu ražošanas ķēdē, pēc kura uz tiem vairs neattiecas regulas prasības.

| (2) | Komisijas 2011. gada 25. februāra Regulā (ES) Nr. 142/2011, ar kuru īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1069/2009, ar ko nosaka veselības aizsardzības noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem un atvasinātajiem produktiem, kuri nav paredzēti cilvēku patēriņam, un īsteno Padomes Direktīvu 97/78/EK attiecībā uz dažiem paraugiem un precēm, kam uz robežas neveic veterinārās pārbaudes atbilstīgi minētajai direktīvai (2), ir noteikti īstenošanas noteikumi Regulai (EK) Nr. 1069/2009, tostarp noteikumi par konkrētu atvasinātu produktu beigu punktu noteikšanu. |
| --- | --- |

(2)

Komisijas 2011. gada 25. februāra Regulā (ES) Nr. 142/2011, ar kuru īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1069/2009, ar ko nosaka veselības aizsardzības noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem un atvasinātajiem produktiem, kuri nav paredzēti cilvēku patēriņam, un īsteno Padomes Direktīvu 97/78/EK attiecībā uz dažiem paraugiem un precēm, kam uz robežas neveic veterinārās pārbaudes atbilstīgi minētajai direktīvai (2), ir noteikti īstenošanas noteikumi Regulai (EK) Nr. 1069/2009, tostarp noteikumi par konkrētu atvasinātu produktu beigu punktu noteikšanu.

| (3) | Dānija ir iesniegusi pieteikumu beigu punkta noteikšanai zivju eļļai, kuru izmanto zāļu ražošanā. Ņemot vērā to, ka šādu zivju eļļu iegūst no trešās kategorijas materiāla, un to pārstrādā, ievērojot stingrus nosacījumus, jānosaka minētās eļļas beigu punkts. Tādēļ attiecīgi jāgroza Regulas (ES) Nr. 142/2011 3. pants un XIII pielikums. |
| --- | --- |

(3)

Dānija ir iesniegusi pieteikumu beigu punkta noteikšanai zivju eļļai, kuru izmanto zāļu ražošanā. Ņemot vērā to, ka šādu zivju eļļu iegūst no trešās kategorijas materiāla, un to pārstrādā, ievērojot stingrus nosacījumus, jānosaka minētās eļļas beigu punkts. Tādēļ attiecīgi jāgroza Regulas (ES) Nr. 142/2011 3. pants un XIII pielikums.

| (4) | Ar Regulu (ES) Nr. 142/2011 pilnveidoja nosacījumus, kurus ieviesa, lai īstenotu Regulu (ES) Nr. 1774/2002 un Komisijas Lēmumu 2003/324/EK (3), jo īpaši atļaujot Igaunijai, Latvijai un Somijai konkrētiem kažokzvēriem izbarot pārstrādātu dzīvnieku proteīnu, kas iegūts no tās pašas sugas dzīvnieku ķermeņiem vai ķermeņu daļām, jo īpaši no lapsām. II pielikums jāgroza, lai atļautu šāda materiāla barošanu abām parasti turētām sugām — Eirāzijas lapsām (Vulpes vulpes) (patlaban uzskaitītas) un polārlapsām (Alopex lagopus), jo Lēmums 2003/324/EK ir atcelts ar Regulu (ES) Nr. 142/2011. |
| --- | --- |

(4)

Ar Regulu (ES) Nr. 142/2011 pilnveidoja nosacījumus, kurus ieviesa, lai īstenotu Regulu (ES) Nr. 1774/2002 un Komisijas Lēmumu 2003/324/EK (3), jo īpaši atļaujot Igaunijai, Latvijai un Somijai konkrētiem kažokzvēriem izbarot pārstrādātu dzīvnieku proteīnu, kas iegūts no tās pašas sugas dzīvnieku ķermeņiem vai ķermeņu daļām, jo īpaši no lapsām. II pielikums jāgroza, lai atļautu šāda materiāla barošanu abām parasti turētām sugām — Eirāzijas lapsām (Vulpes vulpes) (patlaban uzskaitītas) un polārlapsām (Alopex lagopus), jo Lēmums 2003/324/EK ir atcelts ar Regulu (ES) Nr. 142/2011.

| (5) | Regulā (EK) Nr. 1069/2009 paredzēti konkrēti noteikumi sterilizācijai spiediena ietekmē un noteikti īstenošanas pasākumi, kas jāizmanto pārējām pārstrādes metodēm, kuras jāpiemēro dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem un atvasinātajiem produktiem, lai neradītu nepieļaujamu risku cilvēku un dzīvnieku veselībai, šos produktus izmantojot vai likvidējot. Attiecīgi Regulas (ES) Nr. 142/2011 IV pielikumā izklāstītas standarta pārstrādes metodes pārstrādes iekārtām un dažām citām iekārtām un uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(5)

Regulā (EK) Nr. 1069/2009 paredzēti konkrēti noteikumi sterilizācijai spiediena ietekmē un noteikti īstenošanas pasākumi, kas jāizmanto pārējām pārstrādes metodēm, kuras jāpiemēro dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem un atvasinātajiem produktiem, lai neradītu nepieļaujamu risku cilvēku un dzīvnieku veselībai, šos produktus izmantojot vai likvidējot. Attiecīgi Regulas (ES) Nr. 142/2011 IV pielikumā izklāstītas standarta pārstrādes metodes pārstrādes iekārtām un dažām citām iekārtām un uzņēmumiem.

| (6) | Regulā (EK) Nr. 1069/2009 ir atļauts izmantot alternatīvas metodes dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu vai atvasināto produktu likvidēšanai vai izmantošanai, ar nosacījumu, ka šādu metožu izmantošanai ir saņemta atļauja, kas pamatojas uz novērtējumu par šo metožu spēju mazināt risku sabiedrības un dzīvnieku veselībai attiecīgās kategorijas dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem vismaz tādā pašā līmenī, kādu nodrošina standarta pārstrādes metodes. Regulā (EK) Nr. 1069/2009 ir norādīts arī standarta formāts, kas jāizmanto pieteikumiem par alternatīvajām metodēm. Attiecīgi Regulas (ES) Nr. 142/2011 IV pielikumā izklāstītas alternatīvās pārstrādes metodes pārstrādes iekārtām un dažām citām iekārtām un uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(6)

Regulā (EK) Nr. 1069/2009 ir atļauts izmantot alternatīvas metodes dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu vai atvasināto produktu likvidēšanai vai izmantošanai, ar nosacījumu, ka šādu metožu izmantošanai ir saņemta atļauja, kas pamatojas uz novērtējumu par šo metožu spēju mazināt risku sabiedrības un dzīvnieku veselībai attiecīgās kategorijas dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem vismaz tādā pašā līmenī, kādu nodrošina standarta pārstrādes metodes. Regulā (EK) Nr. 1069/2009 ir norādīts arī standarta formāts, kas jāizmanto pieteikumiem par alternatīvajām metodēm. Attiecīgi Regulas (ES) Nr. 142/2011 IV pielikumā izklāstītas alternatīvās pārstrādes metodes pārstrādes iekārtām un dažām citām iekārtām un uzņēmumiem.

| (7) | Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (EFSA) ir pieņēmusi trīs atzinumus par šādām alternatīvajām metodēm: zinātnisko atzinumu (pieņemts 2009. gada 21. janvārī) par pētniecības projektu saistībā ar alternatīvas liemeņu iznīcināšanas sistēmām, kurās izmantota bunkura sistēma (4) (bunkura sistēmas projekts); zinātnisko atzinumu (pieņemts 2010. gada 8. jūlijā) par cūku un mājputnu kūtsmēslu apstrādi ar kaļķiem (5); un zinātnisko atzinumu (pieņemts 2010. gada 22. septembrī) par uzņēmuma Neste Oil pieteikumu jaunai alternatīvai dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu izmantošanas vai likvidēšanas metodei (6). |
| --- | --- |

(7)

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (EFSA) ir pieņēmusi trīs atzinumus par šādām alternatīvajām metodēm: zinātnisko atzinumu (pieņemts 2009. gada 21. janvārī) par pētniecības projektu saistībā ar alternatīvas liemeņu iznīcināšanas sistēmām, kurās izmantota bunkura sistēma (4) (bunkura sistēmas projekts); zinātnisko atzinumu (pieņemts 2010. gada 8. jūlijā) par cūku un mājputnu kūtsmēslu apstrādi ar kaļķiem (5); un zinātnisko atzinumu (pieņemts 2010. gada 22. septembrī) par uzņēmuma Neste Oil pieteikumu jaunai alternatīvai dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu izmantošanas vai likvidēšanas metodei (6).

| (8) | Bunkura sistēmas projekts paredz saimniecībā slēgtā konteinerā hidrolizēt cūku līķus un citus dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus no saimniecībās audzētām cūkām. Pēc noteikta laika iegūtos hidrolizētos materiālus ir jālikvidē, tos sadedzinot vai kā pirmo izvēli izraugoties materiālu pārstrādi saskaņā ar dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu noteikumiem. |
| --- | --- |

(8)

Bunkura sistēmas projekts paredz saimniecībā slēgtā konteinerā hidrolizēt cūku līķus un citus dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus no saimniecībās audzētām cūkām. Pēc noteikta laika iegūtos hidrolizētos materiālus ir jālikvidē, tos sadedzinot vai kā pirmo izvēli izraugoties materiālu pārstrādi saskaņā ar dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu noteikumiem.

| (9) | Bunkura sistēmas projektā kā otrā izvēle ieteikta cūku līķu un citu dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu, kas iegūti no saimniecībās audzētām cūkām, sasmalcināšana un pasterizēšana pirms to likvidēšanas. |
| --- | --- |

(9)

Bunkura sistēmas projektā kā otrā izvēle ieteikta cūku līķu un citu dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu, kas iegūti no saimniecībās audzētām cūkām, sasmalcināšana un pasterizēšana pirms to likvidēšanas.

| (10) | EFSA2009. gada 21. janvāra atzinumā par bunkura sistēmas projektu secināja, ka tikai ar iesniegto informāciju vien nepietiek, lai uzskatītu otro izvēli par drošu tādu blakusproduktu likvidēšanai, kas iegūti no cūkām. EFSA nevarēja sniegt galīgo novērtējumu attiecībā uz pirmo izvēli, kas balstās uz hidrolīzi. Tomēr EFSA norādīja, ka hidrolizētais materiāls neizraisa papildu risku, ar nosacījumu, ka to tālāk pārstrādā saskaņā ar otrās kategorijas materiālu veselības aizsardzības noteikumiem. |
| --- | --- |

(10)

EFSA2009. gada 21. janvāra atzinumā par bunkura sistēmas projektu secināja, ka tikai ar iesniegto informāciju vien nepietiek, lai uzskatītu otro izvēli par drošu tādu blakusproduktu likvidēšanai, kas iegūti no cūkām. EFSA nevarēja sniegt galīgo novērtējumu attiecībā uz pirmo izvēli, kas balstās uz hidrolīzi. Tomēr EFSA norādīja, ka hidrolizētais materiāls neizraisa papildu risku, ar nosacījumu, ka to tālāk pārstrādā saskaņā ar otrās kategorijas materiālu veselības aizsardzības noteikumiem.

| (11) | Tāpēc dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu hidrolīze saimniecībā ir jāatļauj, ievērojot nosacījumus, kuri novērš jebkuru cilvēkiem vai dzīvniekiem lipīgu slimību izplatīšanos un negatīvu ietekmi uz vidi. Proti, hidrolīze jāveic slēgtā konteinerā, kas ir drošs pret sūcēm un kas nav saskarē ar saimniecībā esošiem dzīvniekiem — tā ir trešā izvēle. Tomēr, ņemot vērā to, ka hidrolīze nav pārstrādes metode, tai nepiemēro īpašos dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu pārstrādes nosacījumus. Konteiners oficiālā uzraudzībā ir regulāri jāpārbauda attiecībā uz koroziju, lai nepieļautu materiālu iesūkšanos augsnē. |
| --- | --- |

(11)

Tāpēc dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu hidrolīze saimniecībā ir jāatļauj, ievērojot nosacījumus, kuri novērš jebkuru cilvēkiem vai dzīvniekiem lipīgu slimību izplatīšanos un negatīvu ietekmi uz vidi. Proti, hidrolīze jāveic slēgtā konteinerā, kas ir drošs pret sūcēm un kas nav saskarē ar saimniecībā esošiem dzīvniekiem — tā ir trešā izvēle. Tomēr, ņemot vērā to, ka hidrolīze nav pārstrādes metode, tai nepiemēro īpašos dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu pārstrādes nosacījumus. Konteiners oficiālā uzraudzībā ir regulāri jāpārbauda attiecībā uz koroziju, lai nepieļautu materiālu iesūkšanos augsnē.

| (12) | Hidrolīzes metodes spēja samazināt potenciālus veselības riskus vēl nav pierādīta. Tāpēc ir jāaizliedz jebkura hidrolizētā materiāla izmantošana vai darbības ar to, izņemot sadedzināšanu vai līdzsadedzināšanu, ar vai bez iepriekšējas pārstrādes, vai likvidēšanu atļautā atkritumu poligonā, kompostēšanu vai pārstrādi biogāzē, ņemot vērā, ka pirms pēdējām trim izvēlēm jāveic sterilizācija spiediena ietekmē. |
| --- | --- |

(12)

Hidrolīzes metodes spēja samazināt potenciālus veselības riskus vēl nav pierādīta. Tāpēc ir jāaizliedz jebkura hidrolizētā materiāla izmantošana vai darbības ar to, izņemot sadedzināšanu vai līdzsadedzināšanu, ar vai bez iepriekšējas pārstrādes, vai likvidēšanu atļautā atkritumu poligonā, kompostēšanu vai pārstrādi biogāzē, ņemot vērā, ka pirms pēdējām trim izvēlēm jāveic sterilizācija spiediena ietekmē.

| (13) | Spānija, Īrija, Latvija, Portugāle un Apvienotā Karaliste ir izteikušas interesi par iespēju atļaut uzņēmējiem izmantot hidrolīzes metodi. Minēto dalībvalstu kompetentās iestādes ir apstiprinājušas, ka šādi uzņēmēji stingri jākontrolē, lai izvairītos no iespējamiem riskiem veselībai. |
| --- | --- |

(13)

Spānija, Īrija, Latvija, Portugāle un Apvienotā Karaliste ir izteikušas interesi par iespēju atļaut uzņēmējiem izmantot hidrolīzes metodi. Minēto dalībvalstu kompetentās iestādes ir apstiprinājušas, ka šādi uzņēmēji stingri jākontrolē, lai izvairītos no iespējamiem riskiem veselībai.

| (14) | EFSA2010. gada 8. jūlija atzinumā par cūku un mājputnu kūtsmēslu apstrādi ar kaļķiem secināja, ka ierosināto kaļķu samaisīšanu ar kūtsmēsliem var uzskatīt par drošu procesu, lai inaktivētu attiecīgos baktēriju un vīrusu patogēnus, ņemot vērā iegūtā produkta paredzēto izmantošanu augsnē. Tā kā šāda izmantošana pierādīja, ka minētais process ir efektīvs, lietojot tikai konkrētu maisīšanas ierīci, EFSA ieteica, ka, izmantojot šim procesam citu maisīšanas ierīci, tā jāvalidē, pamatojoties uz pH mērījumiem, laiku un temperatūru, lai pierādītu to, ka, lietojot citu maisīšanas ierīci, iegūst tādu pašu patogēnu inaktivāciju. |
| --- | --- |

(14)

EFSA2010. gada 8. jūlija atzinumā par cūku un mājputnu kūtsmēslu apstrādi ar kaļķiem secināja, ka ierosināto kaļķu samaisīšanu ar kūtsmēsliem var uzskatīt par drošu procesu, lai inaktivētu attiecīgos baktēriju un vīrusu patogēnus, ņemot vērā iegūtā produkta paredzēto izmantošanu augsnē. Tā kā šāda izmantošana pierādīja, ka minētais process ir efektīvs, lietojot tikai konkrētu maisīšanas ierīci, EFSA ieteica, ka, izmantojot šim procesam citu maisīšanas ierīci, tā jāvalidē, pamatojoties uz pH mērījumiem, laiku un temperatūru, lai pierādītu to, ka, lietojot citu maisīšanas ierīci, iegūst tādu pašu patogēnu inaktivāciju.

| (15) | Validācija saskaņā ar minētajiem principiem ir jāveic tad, ja dedzinātos kaļķus (CaO), kas tika lietoti EFSA novērtētajā procesā, aizstāj ar dedzināto dolomītkaļķi (CaOMgO). |
| --- | --- |

(15)

Validācija saskaņā ar minētajiem principiem ir jāveic tad, ja dedzinātos kaļķus (CaO), kas tika lietoti EFSA novērtētajā procesā, aizstāj ar dedzināto dolomītkaļķi (CaOMgO).

| (16) | EFSA2010. gada 22. septembra atzinumā par daudzpakāpju katalītisku procesu atjaunojamās degvielas ražošanai secināja, ka process uzskatāms par drošu, ja kausētie tauki, kas iegūti no otrās un trešās kategorijas materiāliem, ir izmantoti kā izejvielas, un šie kausētie tauki ir pārstrādāti saskaņā ar dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu standarta pārstrādes metodēm. Tomēr sniegtie pierādījumi neļāva izdarīt secinājumu, ka process var mazināt iespējamos riskus, ko izraisa TSE, kas var būt no pirmās kategorijas materiāliem iegūtajos kausētajos taukos. Tāpēc daudzpakāpju katalītiskais process ir jāatļauj attiecībā uz kausētajiem taukiem, kas iegūti no otrās un trešās kategorijas materiāliem, turpretim tas jānoraida attiecībā uz kausētajiem taukiem, kas iegūti no pirmās kategorijas materiāliem. Lai gan šāds noraidījums neliedz pieteikuma iesniedzējam sniegt EFSA papildu pierādījumus jaunam novērtējumam, kamēr tāds nav pabeigts, procesa vajadzībām jāaizliedz lietot kausētos taukus, kas iegūti no pirmās kategorijas materiāliem. |
| --- | --- |

(16)

EFSA2010. gada 22. septembra atzinumā par daudzpakāpju katalītisku procesu atjaunojamās degvielas ražošanai secināja, ka process uzskatāms par drošu, ja kausētie tauki, kas iegūti no otrās un trešās kategorijas materiāliem, ir izmantoti kā izejvielas, un šie kausētie tauki ir pārstrādāti saskaņā ar dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu standarta pārstrādes metodēm. Tomēr sniegtie pierādījumi neļāva izdarīt secinājumu, ka process var mazināt iespējamos riskus, ko izraisa TSE, kas var būt no pirmās kategorijas materiāliem iegūtajos kausētajos taukos. Tāpēc daudzpakāpju katalītiskais process ir jāatļauj attiecībā uz kausētajiem taukiem, kas iegūti no otrās un trešās kategorijas materiāliem, turpretim tas jānoraida attiecībā uz kausētajiem taukiem, kas iegūti no pirmās kategorijas materiāliem. Lai gan šāds noraidījums neliedz pieteikuma iesniedzējam sniegt EFSA papildu pierādījumus jaunam novērtējumam, kamēr tāds nav pabeigts, procesa vajadzībām jāaizliedz lietot kausētos taukus, kas iegūti no pirmās kategorijas materiāliem.

| (17) | Lai ņemtu vērā trīs EFSA zinātnisko atzinumu secinājumus, jāgroza Regulas (ES) Nr. 142/2011 IV pielikums. |
| --- | --- |

(17)

Lai ņemtu vērā trīs EFSA zinātnisko atzinumu secinājumus, jāgroza Regulas (ES) Nr. 142/2011 IV pielikums.

| (18) | Regulā (EK) Nr. 1069/2009 paredzēts pieņemt īstenošanas pasākumus dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu transformēšanai biogāzē vai kompostā. Ja dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus biogāzes iekārtā vai kompostēšanas iekārtā maisa ar materiāliem, kas nav dzīvnieku izcelsmes, vai citiem materiāliem, uz kuriem neattiecas minētā regula, kompetentajai iestādei jādod iespēja atļaut ņemt reprezentatīvus paraugus pēc pasterizācijas un pirms maisīšanas, lai pārbaudītu to atbilstību mikrobioloģiskajiem kritērijiem. Ņemot šādus paraugus, būtu jāparāda, vai dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu pasterizācija ir mazinājusi mikrobioloģiskos riskus transformējamos dzīvnieku izcelsmes blakusproduktos. |
| --- | --- |

(18)

Regulā (EK) Nr. 1069/2009 paredzēts pieņemt īstenošanas pasākumus dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu transformēšanai biogāzē vai kompostā. Ja dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus biogāzes iekārtā vai kompostēšanas iekārtā maisa ar materiāliem, kas nav dzīvnieku izcelsmes, vai citiem materiāliem, uz kuriem neattiecas minētā regula, kompetentajai iestādei jādod iespēja atļaut ņemt reprezentatīvus paraugus pēc pasterizācijas un pirms maisīšanas, lai pārbaudītu to atbilstību mikrobioloģiskajiem kritērijiem. Ņemot šādus paraugus, būtu jāparāda, vai dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu pasterizācija ir mazinājusi mikrobioloģiskos riskus transformējamos dzīvnieku izcelsmes blakusproduktos.

| (19) | Tādēļ attiecīgi jāgroza Regulas (ES) Nr. 142/2011 V pielikums. |
| --- | --- |

(19)

Tādēļ attiecīgi jāgroza Regulas (ES) Nr. 142/2011 V pielikums.

| (20) | Regulā (EK) Nr. 1069/2009 ir paredzēta procedūra, lai pieņemtu alternatīvo metožu standarta pieteikuma formātu dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu vai atvasināto produktu izmantošanai vai likvidēšanai. Šo formātu ieinteresētajām personām ir jāizmanto, iesniedzot pieteikumu šādu metožu apstiprināšanai. |
| --- | --- |

(20)

Regulā (EK) Nr. 1069/2009 ir paredzēta procedūra, lai pieņemtu alternatīvo metožu standarta pieteikuma formātu dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu vai atvasināto produktu izmantošanai vai likvidēšanai. Šo formātu ieinteresētajām personām ir jāizmanto, iesniedzot pieteikumu šādu metožu apstiprināšanai.

| (21) | Pēc Komisijas pieprasījuma EFSA2010. gada 7. jūlijā pieņēma zinātnisko atzinumu par paskaidrojumu par tehnisko palīdzību attiecībā uz alternatīvu metožu standarta pieteikumu formātu, lai saņemtu atļauju dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem izmantot jaunas alternatīvas metodes (7). Šajā atzinumā EFSA īpaši iesaka sīkāk klasificēt informāciju, ko sniedz ieinteresētās personas, iesniedzot pieteikumu jaunas alternatīvās metodes apstiprināšanai. |
| --- | --- |

(21)

Pēc Komisijas pieprasījuma EFSA2010. gada 7. jūlijā pieņēma zinātnisko atzinumu par paskaidrojumu par tehnisko palīdzību attiecībā uz alternatīvu metožu standarta pieteikumu formātu, lai saņemtu atļauju dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem izmantot jaunas alternatīvas metodes (7). Šajā atzinumā EFSA īpaši iesaka sīkāk klasificēt informāciju, ko sniedz ieinteresētās personas, iesniedzot pieteikumu jaunas alternatīvās metodes apstiprināšanai.

| (22) | Ņemot vērā minētā zinātniskā atzinuma ieteikumus, jāveic grozījumi alternatīvu metožu standarta pieteikuma formātā, kas izklāstīts Regulas (EK) Nr. 142/2011 VII pielikumā. |
| --- | --- |

(22)

Ņemot vērā minētā zinātniskā atzinuma ieteikumus, jāveic grozījumi alternatīvu metožu standarta pieteikuma formātā, kas izklāstīts Regulas (EK) Nr. 142/2011 VII pielikumā.

| (23) | Tā kā atjaunojamo degvielu, ko iegūst daudzpakāpju katalītiskā procesā, var ražot arī no importētiem kausētiem taukiem, šādiem taukiem ir jāprecizē importa prasības un nosacījumi, kas paredzēti veselības sertifikātā, ko pievieno kausēto tauku sūtījumiem ievešanas vietā Savienībā, kurā notiek veterinārās pārbaudes. Tādēļ atbilstoši jāgroza Regulas (EK) Nr. 142/2011 XIV un XV pielikums. |
| --- | --- |

(23)

Tā kā atjaunojamo degvielu, ko iegūst daudzpakāpju katalītiskā procesā, var ražot arī no importētiem kausētiem taukiem, šādiem taukiem ir jāprecizē importa prasības un nosacījumi, kas paredzēti veselības sertifikātā, ko pievieno kausēto tauku sūtījumiem ievešanas vietā Savienībā, kurā notiek veterinārās pārbaudes. Tādēļ atbilstoši jāgroza Regulas (EK) Nr. 142/2011 XIV un XV pielikums.

| (24) | Attiecīgi jāgroza 3. pants un II, IV, V, VII, VIII, XI pielikums, kā arī XIII līdz XVI pielikums. |
| --- | --- |

(24)

Attiecīgi jāgroza 3. pants un II, IV, V, VII, VIII, XI pielikums, kā arī XIII līdz XVI pielikums.

| (25) | Pēc šīs regulas stāšanās spēkā jāparedz pārejas periods, lai atļautu turpināt ievest Savienībā kausētus taukus, kas nav paredzēti lietošanai pārtikā un ir izmantojami citiem mērķiem ārpus barības ķēdes, kā paredzēts Regulā (EK) Nr. 142/2011, pirms grozījumu izdarīšanas saskaņā ar šo regulu. |
| --- | --- |

(25)

Pēc šīs regulas stāšanās spēkā jāparedz pārejas periods, lai atļautu turpināt ievest Savienībā kausētus taukus, kas nav paredzēti lietošanai pārtikā un ir izmantojami citiem mērķiem ārpus barības ķēdes, kā paredzēts Regulā (EK) Nr. 142/2011, pirms grozījumu izdarīšanas saskaņā ar šo regulu.

| (26) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(26)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (ES) Nr. 142/2011 groza šādi.

| (1) | Regulas 3. panta g) punktu aizstāj ar šādu punktu:






  “g) | kažokādas, kas atbilst XIII pielikuma VIII nodaļā paredzētajām īpašajām prasībām attiecībā uz minētā produkta beigu punktu; |
| --- | --- | --- |

(1)

Regulas 3. panta g) punktu aizstāj ar šādu punktu:

“g)

kažokādas, kas atbilst XIII pielikuma VIII nodaļā paredzētajām īpašajām prasībām attiecībā uz minētā produkta beigu punktu;

| h) | zivju eļļa, kuru izmanto zāļu ražošanā un kas atbilst XIII pielikuma VIII nodaļā paredzētajām īpašajām prasībām attiecībā uz minētā produkta beigu punktu; |
| --- | --- |

h)

zivju eļļa, kuru izmanto zāļu ražošanā un kas atbilst XIII pielikuma VIII nodaļā paredzētajām īpašajām prasībām attiecībā uz minētā produkta beigu punktu;

| i) | gazolīns un degviela, kas atbilst IV pielikuma IV nodaļas 3. iedaļas 2. punkta c) apakšpunktā paredzētajām prasībām attiecībā uz atvasināto produktu likvidēšanu un izmantošanu;”. |
| --- | --- |

i)

gazolīns un degviela, kas atbilst IV pielikuma IV nodaļas 3. iedaļas 2. punkta c) apakšpunktā paredzētajām prasībām attiecībā uz atvasināto produktu likvidēšanu un izmantošanu;”.

| (2) | Regulas II, IV, V, VII, VIII, XI pielikumu un XIII līdz XVI pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu. |
| --- | --- |

(2)

Regulas II, IV, V, VII, VIII, XI pielikumu un XIII līdz XVI pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Pārejas periodā līdz 2012. gada 31. janvārim importēšanai Savienībā turpina apstiprināt tādu kausēto tauku sūtījumus, kas nav paredzēti lietošanai pārtikā un ir izmantojami konkrētiem mērķiem ārpus barības ķēdes un kuriem pievienots veselības sertifikāts, kas aizpildīts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 142/2011 XV pielikuma 10 nodaļas B daļā ietverto paraugu, ar nosacījumu, ka šādi sertifikāti ir aizpildīti un parakstīti pirms 2011. gada 30. novembra.

3. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 29. jūlijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 300, 14.11.2009., 1. lpp.

1

(2)  OV L 54, 26.2.2011., 1. lpp.

2

(3)  OV L 117, 13.5.2003., 37. lpp.

3

(4)  The EFSA Journal (2009) 971, 1-12.

4

The EFSA Journal

(5)  The EFSA Journal (2010); 8(7):1681.

5

The EFSA Journal

(6)  The EFSA Journal (2010); 8(10):1825.

6

The EFSA Journal

(7)  The EFSA Journal 2010; 8(7):1680.

7

The EFSA Journal

---

PIELIKUMS

Regulu (ES) Nr. 142/2011 groza šādi.

| (1) | Ar šādu tekstu aizstāj II pielikuma I nodaļas 1. punkta a) apakšpunktu.






  “a) | lapsas (Vulpes vulpes un Alopex lagopus);” |
| --- | --- | --- |

(1)

Ar šādu tekstu aizstāj II pielikuma I nodaļas 1. punkta a) apakšpunktu.

“a)

lapsas (Vulpes vulpes un Alopex lagopus);”

| (2) | Regulas IV pielikuma IV nodaļu groza šādi.






  a) | Attiecīgās nodaļas 1. iedaļā 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:






  “1. | Materiālus, kas iegūti, pārstrādājot pirmās un otrās kategorijas materiālus, neizdzēšami marķē saskaņā ar VIII pielikuma V nodaļā noteiktajām prasībām attiecībā uz dažu atvasināto produktu marķēšanu.
  Tomēr šo marķējumu nepieprasa šādiem 2. iedaļā minētajiem materiāliem:






  a) | biodīzeļdegvielai, kas ražota saskaņā ar D. punktu, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(2)

Regulas IV pielikuma IV nodaļu groza šādi.

a)

Attiecīgās nodaļas 1. iedaļā 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“1.

Materiālus, kas iegūti, pārstrādājot pirmās un otrās kategorijas materiālus, neizdzēšami marķē saskaņā ar VIII pielikuma V nodaļā noteiktajām prasībām attiecībā uz dažu atvasināto produktu marķēšanu.

Tomēr šo marķējumu nepieprasa šādiem 2. iedaļā minētajiem materiāliem:

a)

biodīzeļdegvielai, kas ražota saskaņā ar D. punktu,

| b) | hidrolizētiem materiāliem, kas minēti H. punktā, |
| --- | --- |

b)

hidrolizētiem materiāliem, kas minēti H. punktā,

| c) | cūku un mājputnu kūtsmēslu maisījumiem ar dedzinātiem kaļķiem, kas ražoti saskaņā ar I. punktu, |
| --- | --- |

c)

cūku un mājputnu kūtsmēslu maisījumiem ar dedzinātiem kaļķiem, kas ražoti saskaņā ar I. punktu,

| d) | atjaunojamai degvielai, kas ražota no kausētiem taukiem un ko iegūst no otrās kategorijas materiāliem saskaņā ar J. punktu.” |
| --- | --- |

d)

atjaunojamai degvielai, kas ražota no kausētiem taukiem un ko iegūst no otrās kategorijas materiāliem saskaņā ar J. punktu.”

| b) | Attiecīgās nodaļas 2. iedaļā pievieno šādus punktus:
  “H.   Hidrolīze un turpmāka likvidēšana
  1.   Attiecīgās dalībvalstis
  Hidrolīzes un turpmākas likvidēšanas procesu var izmantot Spānijā, Īrijā, Latvijā, Portugālē un Apvienotajā Karalistē.
  Pēc hidrolīzes kompetentajai iestādei, kas izsniedz atļauju, jānodrošina, ka materiālus savāc un likvidē tajā pašā iepriekšminētajā dalībvalstī.
  2.   Izejvielas
  Šim procesam var izmantot tikai šādus materiālus:






  a) | otrās kategorijas materiālus, kas minēti Regulas (EK) Nr. 1069/2009 9. panta f) punkta i), ii) un iii) daļā un kas ir cūku izcelsmes, |
| --- | --- | --- |

b)

Attiecīgās nodaļas 2. iedaļā pievieno šādus punktus:

“H.   Hidrolīze un turpmāka likvidēšana

1.   Attiecīgās dalībvalstis

Hidrolīzes un turpmākas likvidēšanas procesu var izmantot Spānijā, Īrijā, Latvijā, Portugālē un Apvienotajā Karalistē.

Pēc hidrolīzes kompetentajai iestādei, kas izsniedz atļauju, jānodrošina, ka materiālus savāc un likvidē tajā pašā iepriekšminētajā dalībvalstī.

2.   Izejvielas

Šim procesam var izmantot tikai šādus materiālus:

a)

otrās kategorijas materiālus, kas minēti Regulas (EK) Nr. 1069/2009 9. panta f) punkta i), ii) un iii) daļā un kas ir cūku izcelsmes,

| b) | trešās kategorijas materiālus, kas minēti šīs regulas 10. panta h) punktā un kas ir cūku izcelsmes. |
| --- | --- |

b)

trešās kategorijas materiālus, kas minēti šīs regulas 10. panta h) punktā un kas ir cūku izcelsmes.

Tomēr nevar izmantot to dzīvnieku ķermeņus vai ķermeņu daļas, kas miruši epizootiskas slimības uzliesmojuma gadījumā, vai, nogalināti, lai izskaustu epizootisku slimību.

3.   Metodika

Hidrolīze un turpmāka likvidēšana ir pagaidu uzglabāšana uz vietas. To veic atbilstīgi šādiem standartiem.

| a) | Pēc savākšanas saimniecībā, kurai kompetentā iestāde ir atļāvusi izmantot pārstrādes metodi, pamatojoties uz novērtējumu par saimniecības dzīvnieku blīvumu, iespējamo mirstības koeficientu un iespējamajiem riskiem, kas var rasties cilvēku un dzīvnieku veselībai, dzīvnieku izcelsmes blakusprodukti jāievieto konteinerā, kas ir būvēts saskaņā ar b) punktu (“konteiners”) un kas ir novietots speciālā vietā saskaņā ar c) un d) punktu (“speciālā vieta”). |
| --- | --- |

a)

Pēc savākšanas saimniecībā, kurai kompetentā iestāde ir atļāvusi izmantot pārstrādes metodi, pamatojoties uz novērtējumu par saimniecības dzīvnieku blīvumu, iespējamo mirstības koeficientu un iespējamajiem riskiem, kas var rasties cilvēku un dzīvnieku veselībai, dzīvnieku izcelsmes blakusprodukti jāievieto konteinerā, kas ir būvēts saskaņā ar b) punktu (“konteiners”) un kas ir novietots speciālā vietā saskaņā ar c) un d) punktu (“speciālā vieta”).

| b) | Konteineram jābūt






  i) | ierīcei tā aizvēršanai; |
| --- | --- | --- |

b)

Konteineram jābūt

i)

ierīcei tā aizvēršanai;

| ii) | ūdensnecaurlaidīgam, drošam pret sūcēm un hermētiski noslēgtam; |
| --- | --- |

ii)

ūdensnecaurlaidīgam, drošam pret sūcēm un hermētiski noslēgtam;

| iii) | pārklātam tā, lai novērstu koroziju; |
| --- | --- |

iii)

pārklātam tā, lai novērstu koroziju;

| iv) | aprīkotam ar ierīci emisiju kontrolei saskaņā ar e) punktu. |
| --- | --- |

iv)

aprīkotam ar ierīci emisiju kontrolei saskaņā ar e) punktu.

| c) | Konteiners jānovieto speciālā vietā, kas ir fiziski atdalīta no saimniecības.
  Šai vietai jābūt speciāliem piekļuves ceļiem materiālu piegādei un savākšanas transportlīdzekļiem. |
| --- | --- |

c)

Konteiners jānovieto speciālā vietā, kas ir fiziski atdalīta no saimniecības.

Šai vietai jābūt speciāliem piekļuves ceļiem materiālu piegādei un savākšanas transportlīdzekļiem.

| d) | Konteiners un vieta jābūvē un jāveido saskaņā ar Savienības tiesību aktiem par vides aizsardzību, lai novērstu smaku un riskus augsnei un gruntsūdenim. |
| --- | --- |

d)

Konteiners un vieta jābūvē un jāveido saskaņā ar Savienības tiesību aktiem par vides aizsardzību, lai novērstu smaku un riskus augsnei un gruntsūdenim.

| e) | Konteineram jābūt savienotam ar cauruli gāzu emisijām, kas aprīkota ar atbilstošiem filtriem, lai novērstu cilvēkiem vai dzīvniekiem lipīgu slimību pārnešanu. |
| --- | --- |

e)

Konteineram jābūt savienotam ar cauruli gāzu emisijām, kas aprīkota ar atbilstošiem filtriem, lai novērstu cilvēkiem vai dzīvniekiem lipīgu slimību pārnešanu.

| f) | Veicot hidrolīzes procesu, konteineram jābūt slēgtam vismaz trīs mēnešus tādā veidā, lai novērstu tā neatļautu atvēršanu. |
| --- | --- |

f)

Veicot hidrolīzes procesu, konteineram jābūt slēgtam vismaz trīs mēnešus tādā veidā, lai novērstu tā neatļautu atvēršanu.

| g) | Uzņēmējam jāievieš procedūras, lai novērstu cilvēkiem vai dzīvniekiem lipīgu slimību pārnešanu, pārvietojoties personālam. |
| --- | --- |

g)

Uzņēmējam jāievieš procedūras, lai novērstu cilvēkiem vai dzīvniekiem lipīgu slimību pārnešanu, pārvietojoties personālam.

| h) | Uzņēmējam:






  i) | jāveic aizsargpasākumi attiecībā uz putniem, grauzējiem, kukaiņiem vai citiem parazītiem; |
| --- | --- | --- |

h)

Uzņēmējam:

i)

jāveic aizsargpasākumi attiecībā uz putniem, grauzējiem, kukaiņiem vai citiem parazītiem;

| ii) | jāievieš dokumentēta kaitēkļu apkarošanas programma. |
| --- | --- |

ii)

jāievieš dokumentēta kaitēkļu apkarošanas programma.

| i) | Uzņēmējam jāglabā uzskaite par:






  i) | materiāla ievietošanu konteinerā; |
| --- | --- | --- |

i)

Uzņēmējam jāglabā uzskaite par:

i)

materiāla ievietošanu konteinerā;

| ii) | visām hidrolizētā materiāla savākšanas reizēm no konteinera. |
| --- | --- |

ii)

visām hidrolizētā materiāla savākšanas reizēm no konteinera.

| j) | Uzņēmējam regulāri jāiztukšo konteiners, veicot pārbaudi:






  i) | attiecībā uz koroziju; |
| --- | --- | --- |

j)

Uzņēmējam regulāri jāiztukšo konteiners, veicot pārbaudi:

i)

attiecībā uz koroziju;

| ii) | lai noteiktu un novērstu šķidro materiālu iespējamo iesūkšanos augsnē. |
| --- | --- |

ii)

lai noteiktu un novērstu šķidro materiālu iespējamo iesūkšanos augsnē.

| k) | Pēc hidrolīzes materiālus savāc, izmanto un likvidē saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 13. panta a), b) un c) apakšpunktu vai 13. panta e) apakšpunkta i) daļu. |
| --- | --- |

k)

Pēc hidrolīzes materiālus savāc, izmanto un likvidē saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 13. panta a), b) un c) apakšpunktu vai 13. panta e) apakšpunkta i) daļu.

| l) | Process jāveic periodisku procesu sistēmā. |
| --- | --- |

l)

Process jāveic periodisku procesu sistēmā.

| m) | Hidrolizētā materiāla jebkāda citāda izmantošana vai darbības ar to, ieskaitot izmantošanu augsnē, ir aizliegta. |
| --- | --- |

m)

Hidrolizētā materiāla jebkāda citāda izmantošana vai darbības ar to, ieskaitot izmantošanu augsnē, ir aizliegta.

I.   Cūku un mājputnu kūtsmēslu apstrāde ar kaļķiem

1.   Izejvielas

Šim procesam var izmantot cūku un mājputnu kūtsmēslus, kā minēts Regulas (EK) Nr. 1069/2009 9. panta a) apakšpunktā.

2.   Pārstrādes metode

| a) | Kūtsmēslu sausnas saturs jānosaka, izmantojot CEN EN 12880:2000 (1)“Nogulšņu raksturojums. Sausā atlikuma un ūdens satura noteikšana”.
  Šim procesam sausnas saturam jābūt no 15 līdz 70 %. |
| --- | --- |

a)

Kūtsmēslu sausnas saturs jānosaka, izmantojot CEN EN 12880:2000 (1)“Nogulšņu raksturojums. Sausā atlikuma un ūdens satura noteikšana”.

Šim procesam sausnas saturam jābūt no 15 līdz 70 %.

| b) | Pievienojamo kaļķu daudzums jānosaka tā, lai panāktu vienu no laika un temperatūras kombinācijām, kas paredzētas f) punktā. |
| --- | --- |

b)

Pievienojamo kaļķu daudzums jānosaka tā, lai panāktu vienu no laika un temperatūras kombinācijām, kas paredzētas f) punktā.

| c) | Pārstrādājamo dzīvnieku blakusproduktu daļiņu izmērs nedrīkst būt lielāks par 12 mm.
  Vajadzības gadījumā kūtsmēslu daļiņu izmērs jāsamazina tā, lai panāktu maksimālo daļiņu izmēru. |
| --- | --- |

c)

Pārstrādājamo dzīvnieku blakusproduktu daļiņu izmērs nedrīkst būt lielāks par 12 mm.

Vajadzības gadījumā kūtsmēslu daļiņu izmērs jāsamazina tā, lai panāktu maksimālo daļiņu izmēru.

| d) | Kūtsmēsli jāmaisa ar ļoti augstas vai vidēji ātras iedarbības dedzinātajiem kaļķiem (CaO) (līdz sešām minūtēm), lai saskaņā ar CEN EN 459-2:2002 metodes (2) reaģētspējas testa 5.10 kritērijiem panāktu temperatūras paaugstināšanos par 40 °C.
  Maisīšanu veic divos maisītājos, kas darbojas secīgi, ar divām lāpstiņām katrā maisītājā.
  Abiem maisītājiem:






  i) | lāpstiņas diametram jābūt 0,55 m un garumam jābūt 3,5 m; |
| --- | --- | --- |

d)

Kūtsmēsli jāmaisa ar ļoti augstas vai vidēji ātras iedarbības dedzinātajiem kaļķiem (CaO) (līdz sešām minūtēm), lai saskaņā ar CEN EN 459-2:2002 metodes (2) reaģētspējas testa 5.10 kritērijiem panāktu temperatūras paaugstināšanos par 40 °C.

Maisīšanu veic divos maisītājos, kas darbojas secīgi, ar divām lāpstiņām katrā maisītājā.

Abiem maisītājiem:

i)

lāpstiņas diametram jābūt 0,55 m un garumam jābūt 3,5 m;

| ii) | jādarbojas ar 30 kW jaudu un rotācijas ātrumam jābūt 156 apgr./min.; |
| --- | --- |

ii)

jādarbojas ar 30 kW jaudu un rotācijas ātrumam jābūt 156 apgr./min.;

| iii) | pārstrādes jaudai jābūt 10 t/h. |
| --- | --- |

iii)

pārstrādes jaudai jābūt 10 t/h.

Vidējam maisīšanas ilgumam jābūt aptuveni divām minūtēm.

| e) | Maisīšanas process ilgst vismaz sešas stundas, tajā iegūstot vismaz divas t maisījuma. |
| --- | --- |

e)

Maisīšanas process ilgst vismaz sešas stundas, tajā iegūstot vismaz divas t maisījuma.

| f) | Maisīšanas procesā iegūtajā maisījumā jāizraugās mērījuma punkti un jāveic nepārtraukti mērījumi, lai parādītu, ka maisījums sasniedz vismaz pH 12 vienā no turpmāk minētajiem laika brīžiem pie atbilstošas temperatūras:






  i) | 60 °C uz 60 minūtēm vai |
| --- | --- | --- |

f)

Maisīšanas procesā iegūtajā maisījumā jāizraugās mērījuma punkti un jāveic nepārtraukti mērījumi, lai parādītu, ka maisījums sasniedz vismaz pH 12 vienā no turpmāk minētajiem laika brīžiem pie atbilstošas temperatūras:

i)

60 °C uz 60 minūtēm vai

| ii) | 70 °C uz 30 minūtēm; |
| --- | --- |

ii)

70 °C uz 30 minūtēm;

| g) | Process jāveic periodisko procesu sistēmā. |
| --- | --- |

g)

Process jāveic periodisko procesu sistēmā.

| h) | Jāievieš pastāvīga rakstiska procedūra, kas balstīta uz HACCP (riska analīze un kritisko punktu kontrole) principiem. |
| --- | --- |

h)

Jāievieš pastāvīga rakstiska procedūra, kas balstīta uz HACCP (riska analīze un kritisko punktu kontrole) principiem.

| i) | Uzņēmēji, izmantojot validāciju saskaņā ar vienu no turpmāk minētajiem kritērijiem, var pierādīt kompetentajai iestādei, ka process, izmantojot maisīšanas ierīci, kas atšķiras no d) punktā minētās maisīšanas ierīces, vai izmantojot dolomītkaļķi (CaOMgO) dedzināto kaļķu vietā, ir vismaz tikpat efektīvs kā a) līdz h) punktā izklāstītais process.
  Validācijā:






  — | jāpierāda, ka, izmantojot maisīšanas ierīci, kas atšķiras no d) punktā minētās ierīces vai izmantojot dolomītkaļķi, var saražot kūtsmēslu maisījumu, kas sasniedz f) punktā minētās pH, laika un temperatūras vērtības; |
| --- | --- | --- |

i)

Uzņēmēji, izmantojot validāciju saskaņā ar vienu no turpmāk minētajiem kritērijiem, var pierādīt kompetentajai iestādei, ka process, izmantojot maisīšanas ierīci, kas atšķiras no d) punktā minētās maisīšanas ierīces, vai izmantojot dolomītkaļķi (CaOMgO) dedzināto kaļķu vietā, ir vismaz tikpat efektīvs kā a) līdz h) punktā izklāstītais process.

Validācijā:

—

jāpierāda, ka, izmantojot maisīšanas ierīci, kas atšķiras no d) punktā minētās ierīces vai izmantojot dolomītkaļķi, var saražot kūtsmēslu maisījumu, kas sasniedz f) punktā minētās pH, laika un temperatūras vērtības;

| — | tā jābalsta uz laika un temperatūras mērījumiem maisījuma zemākajā, vidējā un virsējā slānī, izraugoties reprezentatīvu mērījumu punktu skaitu (vismaz četri mērījumu punkti zemākajā slānī, maksimāli 10 cm virs pamata un maksimāli 10 cm zem augstākā punkta, viens mērījuma punkts maisījuma vidū starp maisījuma pamatu un augstāko punktu un četri mērījuma punkti maisījuma augstākajā punktā, maksimāli 10 cm zem virsmas un maksimāli 10 cm zem maisījuma augstākā punkta); |
| --- | --- |

—

tā jābalsta uz laika un temperatūras mērījumiem maisījuma zemākajā, vidējā un virsējā slānī, izraugoties reprezentatīvu mērījumu punktu skaitu (vismaz četri mērījumu punkti zemākajā slānī, maksimāli 10 cm virs pamata un maksimāli 10 cm zem augstākā punkta, viens mērījuma punkts maisījuma vidū starp maisījuma pamatu un augstāko punktu un četri mērījuma punkti maisījuma augstākajā punktā, maksimāli 10 cm zem virsmas un maksimāli 10 cm zem maisījuma augstākā punkta);

| — | tā jāveic divos periodos (30 dienas katrs), no kuriem viens ir aukstā gadalaikā atbilstoši ģeogrāfiskai vietai, kur izmantos maisīšanas ierīci. |
| --- | --- |

—

tā jāveic divos periodos (30 dienas katrs), no kuriem viens ir aukstā gadalaikā atbilstoši ģeogrāfiskai vietai, kur izmantos maisīšanas ierīci.

J.   Daudzpakāpju katalītiskais process atjaunojamās degvielas ražošanai.

1.   Izejvielas

| a) | Šim procesam var izmantot šādus materiālus:






  i) | kausētos taukus, kas iegūti no otrās kategorijas materiāla un pārstrādāti, izmantojot 1. metodi (sterilizācija spiediena ietekmē); |
| --- | --- | --- |

a)

Šim procesam var izmantot šādus materiālus:

i)

kausētos taukus, kas iegūti no otrās kategorijas materiāla un pārstrādāti, izmantojot 1. metodi (sterilizācija spiediena ietekmē);

| ii) | zivju eļļu vai kausētos taukus, kas iegūti no trešās kategorijas materiāla un pārstrādāti, izmantojot:






  — | 1. līdz 5. un 7. pārstrādes metodi; vai |
| --- | --- | --- |

ii)

zivju eļļu vai kausētos taukus, kas iegūti no trešās kategorijas materiāla un pārstrādāti, izmantojot:

—

1. līdz 5. un 7. pārstrādes metodi; vai

| — | 1. līdz 7. pārstrādes metodi materiālam, kas iegūts no zivju eļļas; |
| --- | --- |

—

1. līdz 7. pārstrādes metodi materiālam, kas iegūts no zivju eļļas;

| iii) | zivju eļļu vai kausētos taukus, kas attiecīgi ražoti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 853/2004 III pielikuma VIII vai XII sadaļu. |
| --- | --- |

iii)

zivju eļļu vai kausētos taukus, kas attiecīgi ražoti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 853/2004 III pielikuma VIII vai XII sadaļu.

| b) | Šim procesam ir aizliegts izmantot kausētos taukus, kas iegūti no pirmās kategorijas materiāla. |
| --- | --- |

b)

Šim procesam ir aizliegts izmantot kausētos taukus, kas iegūti no pirmās kategorijas materiāla.

2.   Pārstrādes metode

| a) | Kausētos taukus pakļauj pirmapstrādei, kas ietver:






  i) | centrifugēto materiālu balināšanu, izlaižot tos caur māla filtru. |
| --- | --- | --- |

a)

Kausētos taukus pakļauj pirmapstrādei, kas ietver:

i)

centrifugēto materiālu balināšanu, izlaižot tos caur māla filtru.

| ii) | atlikušo nešķīstošo piemaisījumu atdalīšanu, veicot filtrēšanu. |
| --- | --- |

ii)

atlikušo nešķīstošo piemaisījumu atdalīšanu, veicot filtrēšanu.

| b) | Iepriekš apstrādātie materiāli jāpakļauj daudzpakāpju katalītiskam procesam, kas ietver hidrodezoksigenāciju, kam seko izomerizācija.
  Materiāli vismaz 20 min. jāpakļauj 20 bāru spiedienam pie 250 °C temperatūras. |
| --- | --- |

b)

Iepriekš apstrādātie materiāli jāpakļauj daudzpakāpju katalītiskam procesam, kas ietver hidrodezoksigenāciju, kam seko izomerizācija.

Materiāli vismaz 20 min. jāpakļauj 20 bāru spiedienam pie 250 °C temperatūras.

| c) | Attiecīgās nodaļas 3. iedaļas 2. punktu groza šādi.






  i) | minētā punkta b) apakšpunkta iii) daļu aizstāj ar šādu ievilkumu:






  “— | kas iegūts no trešās kategorijas materiāliem, kas nav Regulas (EK) Nr. 1069/2009 10. panta p) punktā minētie materiāli, izmanto barošanai;” |
| --- | --- | --- | --- |

c)

Attiecīgās nodaļas 3. iedaļas 2. punktu groza šādi.

i)

minētā punkta b) apakšpunkta iii) daļu aizstāj ar šādu ievilkumu:

“—

kas iegūts no trešās kategorijas materiāliem, kas nav Regulas (EK) Nr. 1069/2009 10. panta p) punktā minētie materiāli, izmanto barošanai;”

| ii) | Pievieno šādus punktus






  “c) | daudzpakāpju katalītisko procesu atjaunojamās degvielas ražošanai var:






  i) | gazolīna un citas degvielas gadījumā izmantot kā kurināmo bez ierobežojumiem saskaņā ar šo regulu (beigu punkts), |
| --- | --- | --- | --- |

ii)

Pievieno šādus punktus

“c)

daudzpakāpju katalītisko procesu atjaunojamās degvielas ražošanai var:

i)

gazolīna un citas degvielas gadījumā izmantot kā kurināmo bez ierobežojumiem saskaņā ar šo regulu (beigu punkts),

| ii) | gadījumā saistībā ar mālu no balināšanas un nogulsnēm no pirmapstrādes procesa, kas izklāstīts 2. iedaļas J. punkta 2. apakšpunkta a) daļā:






  — | likvidēt, sadedzinot vai līdzsadedzinot, |
| --- | --- | --- |

ii)

gadījumā saistībā ar mālu no balināšanas un nogulsnēm no pirmapstrādes procesa, kas izklāstīts 2. iedaļas J. punkta 2. apakšpunkta a) daļā:

—

likvidēt, sadedzinot vai līdzsadedzinot,

| — | transformēt biogāzē, |
| --- | --- |

—

transformēt biogāzē,

| — | kompostēt vai izmantot atvasināto produktu ražošanā, kas minēti Regulas (EK) Nr. 1069/2009 36. panta a) punkta i) apakšpunktā; |
| --- | --- |

—

kompostēt vai izmantot atvasināto produktu ražošanā, kas minēti Regulas (EK) Nr. 1069/2009 36. panta a) punkta i) apakšpunktā;

| d) | ar kaļķiem apstrādātu cūku un mājputnu kūtsmēslu maisījumu var izmantot augsnē kā pārstrādātos kūtsmēslus.” |
| --- | --- |

d)

ar kaļķiem apstrādātu cūku un mājputnu kūtsmēslu maisījumu var izmantot augsnē kā pārstrādātos kūtsmēslus.”

| (3) | Ar šādu 3. punktu papildina V pielikuma III nodaļas 3. iedaļu:






  “3. | Ja dzīvnieku izcelsmes blakusprodukti tiek transformēti biogāzē vai kompostēti kopā ar materiāliem, kas nav dzīvnieku izcelsmes materiāli, kompetentā iestāde var atļaut uzņēmējiem ņemt reprezentatīvos paraugus attiecīgi pēc I nodaļas 1. iedaļas 1. punkta a) apakšpunktā minētās pasterizācijas vai 2. iedaļas 1. punktā minētās kompostēšanas, un pirms notiek maisīšana ar materiāliem, kas nav dzīvnieku izcelsmes materiāli, lai tādējādi uzraudzītu dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu attiecīgi transformēšanas vai kompostēšanas efektivitāti.” |
| --- | --- | --- |

(3)

Ar šādu 3. punktu papildina V pielikuma III nodaļas 3. iedaļu:

“3.

Ja dzīvnieku izcelsmes blakusprodukti tiek transformēti biogāzē vai kompostēti kopā ar materiāliem, kas nav dzīvnieku izcelsmes materiāli, kompetentā iestāde var atļaut uzņēmējiem ņemt reprezentatīvos paraugus attiecīgi pēc I nodaļas 1. iedaļas 1. punkta a) apakšpunktā minētās pasterizācijas vai 2. iedaļas 1. punktā minētās kompostēšanas, un pirms notiek maisīšana ar materiāliem, kas nav dzīvnieku izcelsmes materiāli, lai tādējādi uzraudzītu dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu attiecīgi transformēšanas vai kompostēšanas efektivitāti.”

| (4) | Ar šādiem punktiem aizstāj VII pielikuma II nodaļas 1., 2. un. 3. punktu:






  “1. | Pieteikumos ir visa vajadzīgā informācija, lai EFSA varētu novērtēt ierosinātās alternatīvās metodes drošumu, proti, tajos apraksta:






  — | to dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu kategorijas, ko paredzēts pakļaut metodei; |
| --- | --- | --- | --- |

(4)

Ar šādiem punktiem aizstāj VII pielikuma II nodaļas 1., 2. un. 3. punktu:

“1.

Pieteikumos ir visa vajadzīgā informācija, lai EFSA varētu novērtēt ierosinātās alternatīvās metodes drošumu, proti, tajos apraksta:

—

to dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu kategorijas, ko paredzēts pakļaut metodei;

| — | visu procesu; |
| --- | --- |

—

visu procesu;

| — | saistītos cilvēku un dzīvnieku veselības bioloģiskos apdraudējumus; |
| --- | --- |

—

saistītos cilvēku un dzīvnieku veselības bioloģiskos apdraudējumus;

| — | riska mazināšanas pakāpi, kas jāpanāk procesa laikā. |
| --- | --- |

—

riska mazināšanas pakāpi, kas jāpanāk procesa laikā.

| 2. | Turklāt 1. punktā minētajā pieteikumā:






  a) | norāda Regulas (EK) Nr. 1069/2009 8.,9. un 10. panta piemērojamos punktus, tostarp attiecīgo materiālu fizisko stāvokli un, ja vajadzīgs, jebkādu pirmapstrādi, kam šie materiāli tikuši pakļauti, un norāda visus materiālus, ko paredzēts izmantot procesā, bet kas nav dzīvnieku izcelsmes blakusprodukti; |
| --- | --- | --- |

2.

Turklāt 1. punktā minētajā pieteikumā:

a)

norāda Regulas (EK) Nr. 1069/2009 8.,9. un 10. panta piemērojamos punktus, tostarp attiecīgo materiālu fizisko stāvokli un, ja vajadzīgs, jebkādu pirmapstrādi, kam šie materiāli tikuši pakļauti, un norāda visus materiālus, ko paredzēts izmantot procesā, bet kas nav dzīvnieku izcelsmes blakusprodukti;

| b) | iekļauj HACCP protokolu un plūsmas diagrammu, kurā skaidri redzams katrs procesa etaps, norādīti attiecīgo patogēnu inaktivācijas kritiskie parametri, proti, temperatūra, spiediens, apstrādes laiks, pH vērtības korekcija un gabalu izmērs, un ko papildina procesa laikā izmantotā aprīkojuma tehnisko datu apraksti; |
| --- | --- |

b)

iekļauj HACCP protokolu un plūsmas diagrammu, kurā skaidri redzams katrs procesa etaps, norādīti attiecīgo patogēnu inaktivācijas kritiskie parametri, proti, temperatūra, spiediens, apstrādes laiks, pH vērtības korekcija un gabalu izmērs, un ko papildina procesa laikā izmantotā aprīkojuma tehnisko datu apraksti;

| c) | identificē un apraksta cilvēku un dzīvnieku veselības bioloģiskos apdraudējumus, ko var radīt attiecīgās kategorijas dzīvnieku izcelsmes blakusprodukti, ko paredzēts pakļaut metodei; |
| --- | --- |

c)

identificē un apraksta cilvēku un dzīvnieku veselības bioloģiskos apdraudējumus, ko var radīt attiecīgās kategorijas dzīvnieku izcelsmes blakusprodukti, ko paredzēts pakļaut metodei;

| d) | apliecina, ka visnoturīgākie, ar pārstrādājamo materiālu kategoriju saistītie bioloģiskie apdraudējumi ir mazināti visos procesa laikā iegūtajos produktos, tostarp notekūdeņos, vismaz līdz tādai pakāpei, kādu līdzvērtīgai dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu kategorijai panāk ar šajā regulā noteiktajiem pārstrādes standartiem. Riska mazināšanas pakāpe ir jānosaka ar validētiem tiešiem mērījumiem, izņemot gadījumus, kad ir pieļaujama modelēšana un salīdzināšana ar citiem procesiem. |
| --- | --- |

d)

apliecina, ka visnoturīgākie, ar pārstrādājamo materiālu kategoriju saistītie bioloģiskie apdraudējumi ir mazināti visos procesa laikā iegūtajos produktos, tostarp notekūdeņos, vismaz līdz tādai pakāpei, kādu līdzvērtīgai dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu kategorijai panāk ar šajā regulā noteiktajiem pārstrādes standartiem. Riska mazināšanas pakāpe ir jānosaka ar validētiem tiešiem mērījumiem, izņemot gadījumus, kad ir pieļaujama modelēšana un salīdzināšana ar citiem procesiem.

| 3. | Ar validētajiem tiešajiem mērījumiem, kas minēti 2. punkta d) apakšpunktā, saprot šādas darbības:






  a) | dzīvotspējas/infekciozitātes samazinājumu mērījumu endogēniem indikatororganismiem procedūras laikā, ja indikators:






  — | pastāvīgi lielā skaitā ir izejvielā, |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Ar validētajiem tiešajiem mērījumiem, kas minēti 2. punkta d) apakšpunktā, saprot šādas darbības:

a)

dzīvotspējas/infekciozitātes samazinājumu mērījumu endogēniem indikatororganismiem procedūras laikā, ja indikators:

—

pastāvīgi lielā skaitā ir izejvielā,

| — | nav mazāk izturīgs attiecībā uz apstrādes procedūras letāliem aspektiem, bet nav arī ievērojami izturīgāks nekā patogēni, kuru uzraudzībai to izmanto, |
| --- | --- |

—

nav mazāk izturīgs attiecībā uz apstrādes procedūras letāliem aspektiem, bet nav arī ievērojami izturīgāks nekā patogēni, kuru uzraudzībai to izmanto,

| — | ir samērā viegli kvantificējams, identificējams un apstiprināms; vai arī |
| --- | --- |

—

ir samērā viegli kvantificējams, identificējams un apstiprināms; vai arī

| b) | tāda labi raksturota testa organisma vai vīrusa lietošanu, kas ievadīts piemērotā kontrolorganismā izejmateriālā.
  Ja procesā ietilpst vairāki apstrādes etapi, jāveic novērtējums par to, cik lielā mērā katrs atsevišķs titra samazinājuma etaps ir aditīvs, vai attiecībā uz to, vai procesa sākotnējie etapi var mazināt turpmāko etapu efektivitāti; |
| --- | --- |

b)

tāda labi raksturota testa organisma vai vīrusa lietošanu, kas ievadīts piemērotā kontrolorganismā izejmateriālā.

Ja procesā ietilpst vairāki apstrādes etapi, jāveic novērtējums par to, cik lielā mērā katrs atsevišķs titra samazinājuma etaps ir aditīvs, vai attiecībā uz to, vai procesa sākotnējie etapi var mazināt turpmāko etapu efektivitāti;

| c) | rezultātu izsmeļošu paziņošanu,






  i) | sīki aprakstot izmantoto metodiku, |
| --- | --- | --- |

c)

rezultātu izsmeļošu paziņošanu,

i)

sīki aprakstot izmantoto metodiku,

| ii) | aprakstot analizēto paraugu īpašības, |
| --- | --- |

ii)

aprakstot analizēto paraugu īpašības,

| iii) | pierādot, ka analizēto paraugu skaits ir reprezentatīvs; |
| --- | --- |

iii)

pierādot, ka analizēto paraugu skaits ir reprezentatīvs;

| iv) | pamatojot veikto testu skaitu un mērījumu punktu izraudzīšanos; |
| --- | --- |

iv)

pamatojot veikto testu skaitu un mērījumu punktu izraudzīšanos;

| v) | norādot izmantoto noteikšanas metožu jutīgumu un specifiskumu; |
| --- | --- |

v)

norādot izmantoto noteikšanas metožu jutīgumu un specifiskumu;

| vi) | sniedzot datus par eksperimentos iegūto mērījumu atkārtojamību un statistisko mainīgumu; |
| --- | --- |

vi)

sniedzot datus par eksperimentos iegūto mērījumu atkārtojamību un statistisko mainīgumu;

| vii) | pamatojot prionu surogātu nozīmīgumu, ja tādi tika izmantoti; |
| --- | --- |

vii)

pamatojot prionu surogātu nozīmīgumu, ja tādi tika izmantoti;

| viii) | gadījumos, kad tiešie mērījumi nav veikti, bet izmantoti modeļi vai salīdzinājums ar citiem procesiem, pierādot, ka riska mazināšanos izraisošie faktori ir labi zināmi un riska mazināšanas modelis ir vispāratzīts; |
| --- | --- |

viii)

gadījumos, kad tiešie mērījumi nav veikti, bet izmantoti modeļi vai salīdzinājums ar citiem procesiem, pierādot, ka riska mazināšanos izraisošie faktori ir labi zināmi un riska mazināšanas modelis ir vispāratzīts;

| ix) | attiecībā uz visu tiešo mērījumu procesu sniedzot datus par visiem faktoriem, kas izraisa riska mazināšanos, un datus, kas liecina par šo faktoru viendabīgu izmantošanu visā apstrādātajā partijā. |
| --- | --- |

ix)

attiecībā uz visu tiešo mērījumu procesu sniedzot datus par visiem faktoriem, kas izraisa riska mazināšanos, un datus, kas liecina par šo faktoru viendabīgu izmantošanu visā apstrādātajā partijā.

| 4. | HACCP plāns, kas minēts 2. panta b) apakšpunktā, jāizstrādā, balstoties uz kritiskajiem parametriem, ko izmanto riska mazināšanas nolūkā, proti:






  — | temperatūru, |
| --- | --- | --- |

4.

HACCP plāns, kas minēts 2. panta b) apakšpunktā, jāizstrādā, balstoties uz kritiskajiem parametriem, ko izmanto riska mazināšanas nolūkā, proti:

—

temperatūru,

| — | spiedienu, |
| --- | --- |

—

spiedienu,

| — | laiku un |
| --- | --- |

—

laiku un

| — | mikrobioloģiskajiem kritērijiem. |
| --- | --- |

—

mikrobioloģiskajiem kritērijiem.

HACCP plānā saglabātās kritiskās robežas ir jādefinē, balstoties uz eksperimentālās validēšanas un/vai piedāvātā modeļa rezultātiem.

Ja procesa sekmīgu funkcionēšanu var apliecināt, vienīgi atsaucoties uz tehniskiem parametriem, kas ir specifiski procesā izmantotajam aprīkojumam, tad HACCP plānā jāiekļauj arī sasniedzamās tehniskās robežas, jo īpaši enerģijas uzņemšana, sūkņa virzuļa gājienu skaits vai ķīmisko vielu dozēšana.

Jāsniedz informācija par kritiskajiem un tehniskajiem parametriem, kurus pastāvīgi vai pēc definētiem intervāliem jāuzrauga un jāreģistrē, kā arī par izmantotajām mērīšanas un uzraudzības metodēm.

Jāņem vērā parametru mainīgums raksturīgajos darba apstākļos.

HACCP plānā jāapraksta normālie un ārkārtas/avārijas ekspluatācijas apstākļi, tostarp procesa (pēkšņa) pārtrūkšana, un jāprecizē iespējamie ārkārtas/avārijas ekspluatācijas apstākļos veicamie koriģējošie pasākumi.

| 5. | Pieteikumā iekļauj arī pietiekami izsmeļošu informāciju:






  a) | par riskiem, kas saistīti ar savstarpēji atkarīgiem procesiem, un jo īpaši par novērtējuma rezultātiem attiecībā uz potenciālo netiešo ietekmi, kas






  i) | var atstāt iespaidu uz konkrētā procesa riska mazināšanas spēju; |
| --- | --- | --- | --- |

5.

Pieteikumā iekļauj arī pietiekami izsmeļošu informāciju:

a)

par riskiem, kas saistīti ar savstarpēji atkarīgiem procesiem, un jo īpaši par novērtējuma rezultātiem attiecībā uz potenciālo netiešo ietekmi, kas

i)

var atstāt iespaidu uz konkrētā procesa riska mazināšanas spēju;

| ii) | var rasties, pārvadājot vai uzglabājot jebkādus procesa laikā radušos produktus, kā arī droši likvidējot šādus produktus, tostarp notekūdeņus; |
| --- | --- |

ii)

var rasties, pārvadājot vai uzglabājot jebkādus procesa laikā radušos produktus, kā arī droši likvidējot šādus produktus, tostarp notekūdeņus;

| b) | par riskiem, kas saistīti ar produktu paredzēto galīgo izlietojumu, proti:






  i) | jāprecizē paredzētais galīgais izlietojums visiem galaproduktiem, kas radušies procesa laikā, |
| --- | --- | --- |

b)

par riskiem, kas saistīti ar produktu paredzēto galīgo izlietojumu, proti:

i)

jāprecizē paredzētais galīgais izlietojums visiem galaproduktiem, kas radušies procesa laikā,

| ii) | pamatojoties uz riska mazināšanas pakāpi, kas noteikta saskaņā ar 2. punkta d) apakšpunktu, jānovērtē varbūtējais risks cilvēku un dzīvnieku veselībai un iespējamā ietekme uz vidi. |
| --- | --- |

ii)

pamatojoties uz riska mazināšanas pakāpi, kas noteikta saskaņā ar 2. punkta d) apakšpunktu, jānovērtē varbūtējais risks cilvēku un dzīvnieku veselībai un iespējamā ietekme uz vidi.

| 6. | Pieteikumus iesniedz kopā ar dokumentāriem pierādījumiem, proti:






  a) | plūsmas diagrammu, kas atspoguļo procesa darbību; |
| --- | --- | --- |

6.

Pieteikumus iesniedz kopā ar dokumentāriem pierādījumiem, proti:

a)

plūsmas diagrammu, kas atspoguļo procesa darbību;

| b) | 2. panta d) apakšpunktā minētajiem pierādījumiem, kā arī citiem pierādījumiem, kuru mērķis ir pamatot informāciju, kas sniegta 2. punktā aprakstītajā pieteikumā. |
| --- | --- |

b)

2. panta d) apakšpunktā minētajiem pierādījumiem, kā arī citiem pierādījumiem, kuru mērķis ir pamatot informāciju, kas sniegta 2. punktā aprakstītajā pieteikumā.

| 7. | Pieteikumos iekļauj ieinteresētās personas kontaktadresi, kurā norāda konkrētās atbildīgās kontaktpersonas vai tās pārstāvja vārdu un uzvārdu, pilnu adresi, telefona un/vai faksa numuru, un/vai elektroniskā pasta adresi.” |
| --- | --- |

7.

Pieteikumos iekļauj ieinteresētās personas kontaktadresi, kurā norāda konkrētās atbildīgās kontaktpersonas vai tās pārstāvja vārdu un uzvārdu, pilnu adresi, telefona un/vai faksa numuru, un/vai elektroniskā pasta adresi.”

| (5) | Regulas VIII pielikumu groza šādi.






  a) | Ar šādu tekstu aizstāj II nodaļas 2. punkta b) apakšpunkta xvii) ievilkumu:






  “xvii) | izstādes priekšmetu gadījumā vārdiem “izstādes priekšmets, nelietot pārtikā”, nevis etiķetes tekstam, kas noteikts a) apakšpunktā; |
| --- | --- | --- | --- |

(5)

Regulas VIII pielikumu groza šādi.

a)

Ar šādu tekstu aizstāj II nodaļas 2. punkta b) apakšpunkta xvii) ievilkumu:

“xvii)

izstādes priekšmetu gadījumā vārdiem “izstādes priekšmets, nelietot pārtikā”, nevis etiķetes tekstam, kas noteikts a) apakšpunktā;

| xviii) | attiecībā uz XIII pielikuma XIII nodaļā minēto zivju eļļu, kuru izmanto zāļu ražošanā, — vārdiem “zivju eļļa zāļu ražošanai”, nevis etiķetes tekstam, kas noteikts a) apakšpunktā; |
| --- | --- |

xviii)

attiecībā uz XIII pielikuma XIII nodaļā minēto zivju eļļu, kuru izmanto zāļu ražošanā, — vārdiem “zivju eļļa zāļu ražošanai”, nevis etiķetes tekstam, kas noteikts a) apakšpunktā;

| xix) | attiecībā uz IV pielikuma IV nodaļas 2. iedaļas I punktā minētajiem kūtsmēsliem, kam veikta apstrāde ar kaļķiem, — vārdiem “kūtsmēslu-kaļķa maisījums”.” |
| --- | --- |

xix)

attiecībā uz IV pielikuma IV nodaļas 2. iedaļas I punktā minētajiem kūtsmēsliem, kam veikta apstrāde ar kaļķiem, — vārdiem “kūtsmēslu-kaļķa maisījums”.”

| b) | Ar šādu tekstu aizstāj V pielikuma 3. punkta d) apakšpunkta ii) ievilkumu:






  “ii) | paredzēti pētniecībai un citiem specifiskiem mērķiem, kā minēts Regulas (EK) Nr. 1069/2009 17. pantā un ko atļāvusi kompetentā iestāde; |
| --- | --- | --- |

b)

Ar šādu tekstu aizstāj V pielikuma 3. punkta d) apakšpunkta ii) ievilkumu:

“ii)

paredzēti pētniecībai un citiem specifiskiem mērķiem, kā minēts Regulas (EK) Nr. 1069/2009 17. pantā un ko atļāvusi kompetentā iestāde;

| e) | atjaunojamo degvielu, kas ražota no kausētiem taukiem, kurus iegūst no 2. kategorijas materiāliem, saskaņā ar IV pielikuma IV nodaļas 2. iedaļas J. punktu.” |
| --- | --- |

e)

atjaunojamo degvielu, kas ražota no kausētiem taukiem, kurus iegūst no 2. kategorijas materiāliem, saskaņā ar IV pielikuma IV nodaļas 2. iedaļas J. punktu.”

| (6) | Ar šādu tekstu aizstāj XI pielikuma I nodaļas 2. iedaļas ievadfrāzi:
  “Pārstrādātus kūtsmēslus, no pārstrādātiem kūtsmēsliem atvasinātus produktus un sikspārņu gvano var laist tirgū, ievērojot šādus nosacījumus. Turklāt attiecībā uz sikspārņu gvano ir vajadzīga galamērķa dalībvalsts atļauja, kā minēts Regulas (EK) Nr. 1069/2009 48. panta 1. punktā:”. |
| --- | --- |

(6)

Ar šādu tekstu aizstāj XI pielikuma I nodaļas 2. iedaļas ievadfrāzi:

“Pārstrādātus kūtsmēslus, no pārstrādātiem kūtsmēsliem atvasinātus produktus un sikspārņu gvano var laist tirgū, ievērojot šādus nosacījumus. Turklāt attiecībā uz sikspārņu gvano ir vajadzīga galamērķa dalībvalsts atļauja, kā minēts Regulas (EK) Nr. 1069/2009 48. panta 1. punktā:”.

| (7) | XIII pielikumu papildina ar šādu XIII nodaļu:
  “XIII   NODAĻA

  Īpašas prasības attiecībā uz zivju eļļu zāļu ražošanai

  Beigu punkts attiecībā uz zivju eļļu zāļu ražošanai
  Tādu zivju eļļu, kura iegūta no X pielikuma II nodaļas 3. iedaļas A.2. punktā minētajiem materiāliem un kurai 80 °C vai vairāk temperatūrā ar NaOH šķīdumu ir samazināts skābes saturs, un kura pēc tam 200 °C vai vairāk temperatūrā ir attīrīta destilējot, ja tā ir paredzēta zāļu ražošanai, var laist tirgū bez ierobežojumiem, kas noteikti šajā regulā.” |
| --- | --- |

(7)

XIII pielikumu papildina ar šādu XIII nodaļu:

“XIII   NODAĻA

Īpašas prasības attiecībā uz zivju eļļu zāļu ražošanai

Beigu punkts attiecībā uz zivju eļļu zāļu ražošanai

Tādu zivju eļļu, kura iegūta no X pielikuma II nodaļas 3. iedaļas A.2. punktā minētajiem materiāliem un kurai 80 °C vai vairāk temperatūrā ar NaOH šķīdumu ir samazināts skābes saturs, un kura pēc tam 200 °C vai vairāk temperatūrā ir attīrīta destilējot, ja tā ir paredzēta zāļu ražošanai, var laist tirgū bez ierobežojumiem, kas noteikti šajā regulā.”

| (8) | Regulas XIV pielikumu groza šādi.






  a) | Pielikuma I nodaļu groza šādi:






  i) | nodaļas 1. iedaļu groza šādi:






  — | ievaddaļas e) punktu aizstāj ar šādu tekstu:






  “e) | ievešanas punktā Savienībā, kur notiek veterinārās pārbaudes, tos uzrāda kopā ar dokumentu, kurš atbilst 1. tabulas slejā “sertifikāti/dokumentu paraugi” minētajam paraugam; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

(8)

Regulas XIV pielikumu groza šādi.

a)

Pielikuma I nodaļu groza šādi:

i)

nodaļas 1. iedaļu groza šādi:

—

ievaddaļas e) punktu aizstāj ar šādu tekstu:

“e)

ievešanas punktā Savienībā, kur notiek veterinārās pārbaudes, tos uzrāda kopā ar dokumentu, kurš atbilst 1. tabulas slejā “sertifikāti/dokumentu paraugi” minētajam paraugam;

| f) | tiem jābūt no uzņēmuma vai iekārtas, ko attiecīgi reģistrējusi vai apstiprinājusi trešās valsts kompetentā iestāde un kas ir iekļauta 30. pantā minētajā šādu uzņēmumu un iekārtu sarakstā.”; |
| --- | --- |

f)

tiem jābūt no uzņēmuma vai iekārtas, ko attiecīgi reģistrējusi vai apstiprinājusi trešās valsts kompetentā iestāde un kas ir iekļauta 30. pantā minētajā šādu uzņēmumu un iekārtu sarakstā.”;

| — | produkta aprakstu 1. tabulas 1. rindas otrajā slejā aizstāj ar šādu tekstu:

  “Pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas, ieskaitot maisījumus un produktus, bet izņemot lolojumdzīvnieku barību, kas satur šādas olbaltumvielas, un Regulas (EK) Nr. 767/2009 3. panta 2. punkta h) apakšpunktā definētā kombinētā barība.”; |
| --- | --- |

—

produkta aprakstu 1. tabulas 1. rindas otrajā slejā aizstāj ar šādu tekstu:

“Pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas, ieskaitot maisījumus un produktus, bet izņemot lolojumdzīvnieku barību, kas satur šādas olbaltumvielas, un Regulas (EK) Nr. 767/2009 3. panta 2. punkta h) apakšpunktā definētā kombinētā barība.”;

| ii) | nodaļas 2. iedaļas nosaukumu aizstāj ar šādu tekstu:
  “Pārstrādātu dzīvnieku olbaltumvielu, tostarp maisījumu un produktu, izņemot lolojumdzīvnieku barību, kas satur šādas olbaltumvielas, un Regulas (EK) Nr. 767/2009 3. panta 2. punkta h) apakšpunktā definētās kombinētās barības importēšana”. |
| --- | --- |

ii)

nodaļas 2. iedaļas nosaukumu aizstāj ar šādu tekstu:

“Pārstrādātu dzīvnieku olbaltumvielu, tostarp maisījumu un produktu, izņemot lolojumdzīvnieku barību, kas satur šādas olbaltumvielas, un Regulas (EK) Nr. 767/2009 3. panta 2. punkta h) apakšpunktā definētās kombinētās barības importēšana”.

Pārstrādātu dzīvnieku olbaltumvielu, tostarp maisījumu un produktu, izņemot lolojumdzīvnieku barību, kas satur šādas olbaltumvielas, un Regulas (EK) Nr. 767/2009 3. panta 2. punkta h) apakšpunktā definētās kombinētās barības importēšana

| b) | Pielikuma II nodaļu groza šādi:






  i) | nodaļas 1. iedaļu groza šādi:






  — | ar šādu tekstu aizstāj ievaddaļas d) un e) apakšpunktu:






  “d) | tiem jābūt no uzņēmuma vai iekārtas, ko attiecīgi reģistrējusi vai apstiprinājusi trešās valsts kompetentā iestāde un kas ir iekļauta 30. pantā minētajā šādu uzņēmumu un iekārtu sarakstā; un |
| --- | --- | --- | --- | --- |

b)

Pielikuma II nodaļu groza šādi:

i)

nodaļas 1. iedaļu groza šādi:

—

ar šādu tekstu aizstāj ievaddaļas d) un e) apakšpunktu:

“d)

tiem jābūt no uzņēmuma vai iekārtas, ko attiecīgi reģistrējusi vai apstiprinājusi trešās valsts kompetentā iestāde un kas ir iekļauta 30. pantā minētajā šādu uzņēmumu un iekārtu sarakstā; un

| e) | pārvadāšanas laikā līdz ievešanas punktam Savienībā, kur notiek veterinārās pārbaudes, tiem ir pievienots veselības sertifikāts, kas minēts 1. tabulas slejā “sertifikāti/dokumentu paraugi”; vai arī |
| --- | --- |

e)

pārvadāšanas laikā līdz ievešanas punktam Savienībā, kur notiek veterinārās pārbaudes, tiem ir pievienots veselības sertifikāts, kas minēts 1. tabulas slejā “sertifikāti/dokumentu paraugi”; vai arī

| f) | ievešanas vietā Savienībā, kur notiek veterinārās pārbaudes, tos uzrāda kopā ar dokumentu, kurš atbilst 2. tabulas slejā “sertifikāti/dokumentu paraugi” minētajam paraugam.”; |
| --- | --- |

f)

ievešanas vietā Savienībā, kur notiek veterinārās pārbaudes, tos uzrāda kopā ar dokumentu, kurš atbilst 2. tabulas slejā “sertifikāti/dokumentu paraugi” minētajam paraugam.”;

| — | ar šādu tekstu aizstāj 2. tabulas 17. rindu:











  “17. | Kausēti tauki konkrētiem mērķiem ārpus barības ķēdes lauksaimniecības dzīvniekiem | a) | Attiecībā uz materiāliem, kas paredzēti biodīzeļdegvielas ražošanai:
  pirmās, otrās un trešās kategorijas materiāli, kas minēti 8., 9. un 10. pantā. |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

ar šādu tekstu aizstāj 2. tabulas 17. rindu:

“17.

Kausēti tauki konkrētiem mērķiem ārpus barības ķēdes lauksaimniecības dzīvniekiem

a)

Attiecībā uz materiāliem, kas paredzēti biodīzeļdegvielas ražošanai:

pirmās, otrās un trešās kategorijas materiāli, kas minēti 8., 9. un 10. pantā.

| b) | Attiecībā uz materiāliem, kas paredzēti IV pielikuma IV nodaļas 2. iedaļas J. punktā minētās atjaunojamās degvielas ražošanai:
  otrās un trešās kategorijas materiāli, kas minēti 9. un 10. pantā. |
| --- | --- |

b)

Attiecībā uz materiāliem, kas paredzēti IV pielikuma IV nodaļas 2. iedaļas J. punktā minētās atjaunojamās degvielas ražošanai:

otrās un trešās kategorijas materiāli, kas minēti 9. un 10. pantā.

| c) | Attiecībā uz materiāliem, kas paredzēti organiskajam mēslojumam un augsnes ielabotājiem:
  otrās kategorijas materiāli, kas minēti 9. panta c) un d) punktā un f) punkta i) apakšpunktā, un trešās kategorijas materiāli, kas minēti 10. pantā, izņemot c) un p) punktā minētos materiālus. |
| --- | --- |

c)

Attiecībā uz materiāliem, kas paredzēti organiskajam mēslojumam un augsnes ielabotājiem:

otrās kategorijas materiāli, kas minēti 9. panta c) un d) punktā un f) punkta i) apakšpunktā, un trešās kategorijas materiāli, kas minēti 10. pantā, izņemot c) un p) punktā minētos materiālus.

| d) | Attiecībā uz materiāliem, kas paredzēti citiem mērķiem:
  pirmās kategorijas materiāli, kas minēti 8. panta b), c) un d) punktā, otrās kategorijas materiāli, kas minēti 9. panta c), d) punktā un f) punkta i) apakšpunktā, un trešās kategorijas materiāli, kas minēti 10. pantā, izņemot c) un p) punktā minētos materiālus. |
| --- | --- |

d)

Attiecībā uz materiāliem, kas paredzēti citiem mērķiem:

pirmās kategorijas materiāli, kas minēti 8. panta b), c) un d) punktā, otrās kategorijas materiāli, kas minēti 9. panta c), d) punktā un f) punkta i) apakšpunktā, un trešās kategorijas materiāli, kas minēti 10. pantā, izņemot c) un p) punktā minētos materiālus.

Kausētie tauki atbilst 9. iedaļā noteiktajām prasībām.

Trešās valstis, kas uzskaitītas Regulas (ES) Nr. 206/2010 II pielikuma 1. daļā, un no zivīm iegūtu materiālu gadījumā trešās valstis, kas uzskaitītas Lēmuma 2006/766/EK II pielikumā.

XI pielikuma 10. nodaļas B daļa.”

| ii) | ar šādu tekstu aizstāj 9. iedaļas a) punkta iii) apakšpunktu:






  “iii) | tādu materiālu gadījumā, kas paredzēti šīs regulas IV pielikuma IV nodaļas 2. iedaļas J. punktā minētās atjaunojamās degvielas ražošanai, — otrās kategorijas materiāli, kas minēti Regulas (EK) Nr. 1069/2009 9. pantā, un trešās kategorijas materiāli, kas minēti attiecīgās regulas 10. pantā; |
| --- | --- | --- |

ii)

ar šādu tekstu aizstāj 9. iedaļas a) punkta iii) apakšpunktu:

“iii)

tādu materiālu gadījumā, kas paredzēti šīs regulas IV pielikuma IV nodaļas 2. iedaļas J. punktā minētās atjaunojamās degvielas ražošanai, — otrās kategorijas materiāli, kas minēti Regulas (EK) Nr. 1069/2009 9. pantā, un trešās kategorijas materiāli, kas minēti attiecīgās regulas 10. pantā;

| iv) | citu materiālu gadījumā — no pirmās kategorijas materiāliem, kas minēti Regulas (EK) Nr. 1069/2009 8. panta b), c) un d) punktā, no otrās kategorijas materiāliem, kas minēti Regulas (EK) Nr. 1069/2009 9. panta c), d) punktā un f) punkta i) apakšpunktā, vai no trešās kategorijas materiāliem, izņemot materiālus, kas minēti attiecīgās regulas 10. panta c) un p) punktā;”. |
| --- | --- |

iv)

citu materiālu gadījumā — no pirmās kategorijas materiāliem, kas minēti Regulas (EK) Nr. 1069/2009 8. panta b), c) un d) punktā, no otrās kategorijas materiāliem, kas minēti Regulas (EK) Nr. 1069/2009 9. panta c), d) punktā un f) punkta i) apakšpunktā, vai no trešās kategorijas materiāliem, izņemot materiālus, kas minēti attiecīgās regulas 10. panta c) un p) punktā;”.

| (9) | Regulas XV pielikuma 10. nodaļas B daļu aizstāj ar šādu tekstu:
  “10.   NODAĻAS B DAĻA

  Veselības sertifikāts


  Kausētiem taukiem, kas nav paredzēti lietošanai pārtikā un izmantojami konkrētiem mērķiem ārpus barības ķēdes, un ko paredzēts nosūtīt uz Eiropas Savienību vai pārvadāt tranzītā caur (2) to |
| --- | --- |

(9)

Regulas XV pielikuma 10. nodaļas B daļu aizstāj ar šādu tekstu:

“10.   NODAĻAS B DAĻA

Veselības sertifikāts

Veselības sertifikāts

Kausētiem taukiem, kas nav paredzēti lietošanai pārtikā un izmantojami konkrētiem mērķiem ārpus barības ķēdes, un ko paredzēts nosūtīt uz Eiropas Savienību vai pārvadāt tranzītā caur (2) to

Kausētiem taukiem, kas nav paredzēti lietošanai pārtikā un izmantojami konkrētiem mērķiem ārpus barības ķēdes, un ko paredzēts nosūtīt uz Eiropas Savienību vai pārvadāt tranzītā caur

2

to

Image

Image

Image

Image

Image

| (10) | Ar šādu 11. iedaļu papildina XVI pielikuma III nodaļu:
  “11.   iedaļa


  Oficiālās kontroles attiecībā uz hidrolīzi un turpmāku likvidēšanu

  Kompetentā iestāde veic kontroles objektos, kur tiek veikta hidrolīze ar turpmāku likvidēšanu saskaņā ar IV pielikuma IV nodaļas 2. iedaļas H. punktu.
  Lai saskaņotu nosūtīto un likvidēto hidrolizēto materiālu daudzumus, šādas kontroles ietver dokumentācijas pārbaudes:






  a) | par objektā hidrolizēto materiālu daudzumu; |
| --- | --- | --- |

(10)

Ar šādu 11. iedaļu papildina XVI pielikuma III nodaļu:

“11.   iedaļa

11.

iedaļa

Oficiālās kontroles attiecībā uz hidrolīzi un turpmāku likvidēšanu

Oficiālās kontroles attiecībā uz hidrolīzi un turpmāku likvidēšanu

Kompetentā iestāde veic kontroles objektos, kur tiek veikta hidrolīze ar turpmāku likvidēšanu saskaņā ar IV pielikuma IV nodaļas 2. iedaļas H. punktu.

Lai saskaņotu nosūtīto un likvidēto hidrolizēto materiālu daudzumus, šādas kontroles ietver dokumentācijas pārbaudes:

a)

par objektā hidrolizēto materiālu daudzumu;

| b) | uzņēmumos vai iekārtās, kurās notiek hidrolizēto materiālu likvidēšana. |
| --- | --- |

b)

uzņēmumos vai iekārtās, kurās notiek hidrolizēto materiālu likvidēšana.

Kontroles veic regulāri, pamatojoties uz riska novērtējumu.

Objekta darbības pirmo divpadsmit mēnešu laikā katru reizi, kad no konteinera tiek savākts hidrolizētais materiāls, veic kontroles apmeklējumu objektā, kurā atrodas hidrolīzes konteiners.

Pēc tam, kad pirmie divpadsmit darbības mēneši ir pagājuši, kontroles apmeklējumus uz šādiem objektiem veic katru reizi, kad konteiners tiek iztukšots, lai pārbaudītu attiecībā uz koroziju un noplūdi saskaņā ar IV pielikuma IV nodaļas 2. iedaļas H. punkta j) daļu.”

---

(1)  BS EN 12880:2000, “Nogulšņu raksturojums. Sausā atlikuma un ūdens satura noteikšana”, Eiropas Standartizācijas komiteja.

1

(2)  CEN EN 459-2:2002 metode CEN/TC 51 “Cements un būvkaļķi”, Eiropas Standartizācijas komiteja.”

2

---

| 30.7.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 198/23 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 198/23

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 750/2011

(2011. gada 29. jūlijs),

ar ko nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,

tā kā:

Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas minētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2011. gada 30. jūlijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 29. jūlijā

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | AR | 23,8 |
| ZA | 27,3 |
| ZZ | 25,6 |
| 0707 00 05 | TR | 100,6 |
| ZZ | 100,6 |
| 0709 90 70 | TR | 111,7 |
| ZZ | 111,7 |
| 0805 50 10 | AR | 64,9 |
| CL | 79,0 |
| TR | 60,0 |
| UY | 68,2 |
| ZA | 79,9 |
| ZZ | 70,4 |
| 0806 10 10 | CL | 54,3 |
| EG | 155,4 |
| MA | 137,5 |
| TN | 223,5 |
| TR | 175,1 |
| ZA | 69,4 |
| ZZ | 135,9 |
| 0808 10 80 | AR | 93,7 |
| BR | 83,5 |
| CL | 87,3 |
| CN | 77,5 |
| NZ | 110,7 |
| US | 131,3 |
| ZA | 92,9 |
| ZZ | 96,7 |
| 0808 20 50 | AR | 74,9 |
| CL | 109,2 |
| CN | 75,8 |
| NZ | 148,5 |
| ZA | 109,1 |
| ZZ | 103,5 |
| 0809 10 00 | IL | 240,3 |
| TR | 174,5 |
| XS | 83,4 |
| ZZ | 166,1 |
| 0809 20 95 | CL | 267,8 |
| TR | 282,9 |
| ZZ | 275,4 |
| 0809 30 | TR | 174,8 |
| ZZ | 174,8 |
| 0809 40 05 | BA | 51,5 |
| IL | 148,6 |
| XS | 57,7 |
| ZA | 70,8 |
| ZZ | 82,2 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

AR

23,8

ZA

27,3

ZZ

25,6

0707 00 05

TR

100,6

ZZ

100,6

0709 90 70

TR

111,7

ZZ

111,7

0805 50 10

AR

64,9

CL

79,0

TR

60,0

UY

68,2

ZA

79,9

ZZ

70,4

0806 10 10

CL

54,3

EG

155,4

MA

137,5

TN

223,5

TR

175,1

ZA

69,4

ZZ

135,9

0808 10 80

AR

93,7

BR

83,5

CL

87,3

CN

77,5

NZ

110,7

US

131,3

ZA

92,9

ZZ

96,7

0808 20 50

AR

74,9

CL

109,2

CN

75,8

NZ

148,5

ZA

109,1

ZZ

103,5

0809 10 00

IL

240,3

TR

174,5

XS

83,4

ZZ

166,1

0809 20 95

CL

267,8

TR

282,9

ZZ

275,4

0809 30

TR

174,8

ZZ

174,8

0809 40 05

BA

51,5

IL

148,6

XS

57,7

ZA

70,8

ZZ

82,2

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 30.7.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 198/25 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 198/25

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 751/2011

(2011. gada 29. jūlijs),

ar ko groza ar Regulu (ES) Nr. 867/2010 2010./11. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus dažiem cukura nozares produktiem

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2006. gada 30. jūnija Regulu (EK) Nr. 951/2006, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā īstenot Padomes Regulu (EK) Nr. 318/2006 saistībā ar tirdzniecību ar trešām valstīm cukura nozarē (2), un jo īpaši tās 36. panta 2. punkta otrās daļas otro teikumu,

tā kā:

| (1) | Reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas 2010./11. tirdzniecības gadā piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un dažu veidu sīrupam, tika noteikti ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 867/2010 (3). Šajās cenās un nodokļos jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 728/2011 (4). |
| --- | --- |

(1)

Reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas 2010./11. tirdzniecības gadā piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un dažu veidu sīrupam, tika noteikti ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 867/2010 (3). Šajās cenās un nodokļos jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 728/2011 (4).

| (2) | Saskaņā ar datiem, kas patlaban ir Komisijas rīcībā, minētās summas ir jāgroza atbilstīgi Regulā (EK) Nr. 951/2006 paredzētajiem noteikumiem un kārtībai, |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar datiem, kas patlaban ir Komisijas rīcībā, minētās summas ir jāgroza atbilstīgi Regulā (EK) Nr. 951/2006 paredzētajiem noteikumiem un kārtībai,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar Regulu (EK) Nr. 951/2006 2010./11. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas piemērojami Regulas (ES) Nr. 867/2010 36. pantā minētajiem produktiem, tiek grozīti un ir sniegti šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2011. gada 30. jūlijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 29. jūlijā

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 178, 1.7.2006., 24. lpp.

2

(3)  OV L 259, 1.10.2010., 3. lpp.

3

(4)  OV L 194, 26.7.2011., 29. lpp.

4

---

PIELIKUMS

Grozītās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas no 2011. gada 30. jūlija piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un produktiem ar KN kodu 1702 90 95

| (EUR) |
| --- |
| KN kods | Reprezentatīvā cena par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem | Papildu ievedmuitas nodoklis par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem |
| 1701 11 10 (1) | 49,99 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 49,99 | 0,00 |
| 1701 12 10 (1) | 49,99 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 49,99 | 0,00 |
| 1701 91 00 (2) | 56,48 | 0,53 |
| 1701 99 10 (2) | 56,48 | 0,00 |
| 1701 99 90 (2) | 56,48 | 0,00 |
| 1702 90 95 (3) | 0,56 | 0,19 |

(EUR)

KN kods

Reprezentatīvā cena par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem

Papildu ievedmuitas nodoklis par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem

1701 11 10 (1)

49,99

0,00

1701 11 90 (1)

49,99

0,00

1701 12 10 (1)

49,99

0,00

1701 12 90 (1)

49,99

0,00

1701 91 00 (2)

56,48

0,53

1701 99 10 (2)

56,48

0,00

1701 99 90 (2)

56,48

0,00

1702 90 95 (3)

0,56

0,19

---

(1)  Standarta kvalitātei, kas noteikta Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 IV pielikuma III punktā.

(2)  Standarta kvalitātei, kas noteikta Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 IV pielikuma II punktā.

(3)  Aprēķins uz 1 % saharozes satura.

---

| 30.7.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 198/27 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 198/27

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 752/2011

(2011. gada 29. jūlijs),

ar ko nosaka no 2011. gada 1. augustā piemērojamo ievedmuitas nodokli labības nozarē

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 20. jūlija Regulu (ES) Nr. 642/2010 par Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanas noteikumiem (ievedmuitas nodokļi labības nozarē) (2) un jo īpaši tās 2. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 1. punktā paredzēts, ka produktiem ar KN kodu 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (augstas kvalitātes parastie kvieši), 1002, ex 1005, izņemot hibrīdu sēklas, un ex 1007, izņemot hibrīdu sēklas materiālu, ievedmuitas nodoklis ir vienāds ar intervences cenu šādu produktu importam, kura palielināta par 55 % un no kuras atskaitīta attiecīgajam sūtījumam piemērojamā CIF importa cena. Šis nodoklis tomēr nedrīkst pārsniegt kopējā muitas tarifa nodokļu likmi. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 1. punktā paredzēts, ka produktiem ar KN kodu 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (augstas kvalitātes parastie kvieši), 1002, ex 1005, izņemot hibrīdu sēklas, un ex 1007, izņemot hibrīdu sēklas materiālu, ievedmuitas nodoklis ir vienāds ar intervences cenu šādu produktu importam, kura palielināta par 55 % un no kuras atskaitīta attiecīgajam sūtījumam piemērojamā CIF importa cena. Šis nodoklis tomēr nedrīkst pārsniegt kopējā muitas tarifa nodokļu likmi.

| (2) | Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 2. punktā paredzēts, ka, aprēķinot tā paša panta 1. punktā minēto ievedmuitas nodokli, attiecīgajiem produktiem regulāri jānosaka reprezentatīvas CIF importa cenas. |
| --- | --- |

(2)

Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 2. punktā paredzēts, ka, aprēķinot tā paša panta 1. punktā minēto ievedmuitas nodokli, attiecīgajiem produktiem regulāri jānosaka reprezentatīvas CIF importa cenas.

| (3) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 642/2010 2. panta 2. punktu izmantojamā cena ievedmuitas nodokļa aprēķināšanai produktiem ar KN kodu 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (augstas kvalitātes parastie kvieši), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 un 1007 00 90 ir reprezentatīvā dienas CIF importa cena, kas noteikta pēc minētās regulas 5. pantā paredzētās metodes. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 642/2010 2. panta 2. punktu izmantojamā cena ievedmuitas nodokļa aprēķināšanai produktiem ar KN kodu 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (augstas kvalitātes parastie kvieši), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 un 1007 00 90 ir reprezentatīvā dienas CIF importa cena, kas noteikta pēc minētās regulas 5. pantā paredzētās metodes.

| (4) | Laikposmam no 2011. gada 1. augustā jānosaka ievedmuitas nodoklis, ko piemēro līdz tam laikam, kamēr stājas spēkā jauns ievedmuitas nodoklis, |
| --- | --- |

(4)

Laikposmam no 2011. gada 1. augustā jānosaka ievedmuitas nodoklis, ko piemēro līdz tam laikam, kamēr stājas spēkā jauns ievedmuitas nodoklis,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

No 2011. gada 1. augustā, piemērojamais Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 1. punktā minētais ievedmuitas nodoklis labības nozarē, pamatojoties uz šīs regulas II pielikumā norādīto informāciju, ir noteikts šīs regulas I pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2011. gada 1. augustā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 29. jūlijā

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 187, 21.7.2010., 5. lpp.

2

---

I PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 1. punktā minētais ievedmuitas nodoklis, ko piemēro no 2011. gada 1. augustā

| KN kods | Preču apraksts | Ievedmuitas nodoklis (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Cietie KVIEŠI, augsta kvalitāte | 0,00 |
| vidēji augsta kvalitāte | 0,00 |
| zema kvalitāte | 0,00 |
| 1001 90 91 | Mīkstie KVIEŠI, sēklas | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Mīkstie KVIEŠI, augsta kvalitāte, nav paredzēti sēšanai | 0,00 |
| 1002 00 00 | RUDZI | 0,00 |
| 1005 10 90 | KUKURŪZA, sēklas, izņemot hibrīdu sēklas | 0,00 |
| 1005 90 00 | KUKURŪZA, izņemot sēklas (2) | 0,00 |
| 1007 00 90 | Graudu SORGO, izņemot sēšanai paredzētus hibrīdus | 0,00 |

KN kods

Preču apraksts

Ievedmuitas nodoklis (1)

(EUR/t)

1001 10 00

Cietie KVIEŠI, augsta kvalitāte

0,00

vidēji augsta kvalitāte

0,00

zema kvalitāte

0,00

1001 90 91

Mīkstie KVIEŠI, sēklas

0,00

ex 1001 90 99

Mīkstie KVIEŠI, augsta kvalitāte, nav paredzēti sēšanai

0,00

1002 00 00

RUDZI

0,00

1005 10 90

KUKURŪZA, sēklas, izņemot hibrīdu sēklas

0,00

1005 90 00

KUKURŪZA, izņemot sēklas (2)

0,00

1007 00 90

Graudu SORGO, izņemot sēšanai paredzētus hibrīdus

0,00

---

(1)  Par precēm, ko Savienībā ieved pāri Atlantijas okeānam vai pa Suecas kanālu, importētājs saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 642/2010 2. panta 4. punkta noteikumiem var saņemt šādu nodokļa samazinājumu:

| — | 3 EUR/t, ja izkraušanas osta atrodas Vidusjūras vai Melnās jūras piekrastē, |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, ja izkraušanas osta atrodas Vidusjūras vai Melnās jūras piekrastē,

| — | 2 EUR/t, ja izkraušanas osta atrodas Dānijā, Igaunijā, Īrijā, Latvijā, Lietuvā, Polijā, Somijā, Zviedrijā, Apvienotajā Karalistē vai Ibērijas pussalas Atlantijas piekrastē. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, ja izkraušanas osta atrodas Dānijā, Igaunijā, Īrijā, Latvijā, Lietuvā, Polijā, Somijā, Zviedrijā, Apvienotajā Karalistē vai Ibērijas pussalas Atlantijas piekrastē.

(2)  Importētājs var saņemt vienotas likmes samazinājumu, kura apmērs ir 24 EUR/t, ja ir izpildīti Regulas (ES) Nr. 642/2010 3. punktā paredzētie nosacījumi.

---

II PIELIKUMS

Dati I pielikumā noteiktā ievedmuitas nodokļa aprēķināšanai

15.7.2011-28.7.2011

| 1. | Vidējie rādītāji par laika posmu, kas minēts Regulas (ES) Nr. 642/2010 2. panta 2. punktā.










  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Mīkstie kvieši (1) | Kukurūza | Cietie kvieši, augsta kvalitāte | Cietie kvieši, vidēji augsta kvalitāte (2) | Cietie kvieši, zema kvalitāte (3) |
| Birža | Minnéapolis | Chicago | — | — | — |
| Kotējums | 228,97 | 190,16 | — | — | — |
| FOB cena, ASV | — | — | 386,59 | 376,59 | 356,59 |
| Piemaksa par Persijas līča reģionu | — | 21,69 | — | — | — |
| Piemaksa par Lielo Ezeru reģionu | 57,12 | — | — | — | — |

1.

Vidējie rādītāji par laika posmu, kas minēts Regulas (ES) Nr. 642/2010 2. panta 2. punktā.

(EUR/t)

Mīkstie kvieši (1)

Kukurūza

Cietie kvieši, augsta kvalitāte

Cietie kvieši, vidēji augsta kvalitāte (2)

Cietie kvieši, zema kvalitāte (3)

Birža

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

Kotējums

228,97

190,16

—

—

—

FOB cena, ASV

—

—

386,59

376,59

356,59

Piemaksa par Persijas līča reģionu

—

21,69

—

—

—

Piemaksa par Lielo Ezeru reģionu

57,12

—

—

—

—

| 2. | Vidējie rādītāji par laika posmu, kas minēts Regulas (ES) Nr. 642/2010 2. panta 2. punktā.






  Fraktēšanas izmaksas: Meksikas līcis–Roterdama | 18,33 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Fraktēšanas izmaksas: Lielo Ezeru reģions–Roterdama | 49,88 EUR/t |

2.

Vidējie rādītāji par laika posmu, kas minēts Regulas (ES) Nr. 642/2010 2. panta 2. punktā.

Fraktēšanas izmaksas: Meksikas līcis–Roterdama

18,33 EUR/t

Fraktēšanas izmaksas: Lielo Ezeru reģions–Roterdama

49,88 EUR/t

---

(1)  Ietverta piemaksa 14 EUR/t apmērā (Regulas (ES) Nr. 642/2010 5. panta 3. punkts).

(2)  Atlaide 10 EUR/t apmērā (Regulas (ES) Nr. 642/2010 5. panta 3. punkts).

(3)  Atlaide 30 EUR/t apmērā (Regulas (ES) Nr. 642/2010 5. panta 3. punkts).

---

DIREKTĪVAS

| 30.7.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 198/30 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 198/30

---

KOMISIJAS DIREKTĪVA 2011/73/ES

(2011. gada 29. jūlijs),

ar ko groza I un V pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2008/121/EK par tekstilmateriālu nosaukumiem, lai šos pielikumus pielāgotu tehnikas attīstībai

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 14. janvāra Direktīvu 2008/121/EK par tekstilmateriālu nosaukumiem (1) un jo īpaši tās 15. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Direktīvā 2008/121/EK ir izklāstīti noteikumi, kas reglamentē izstrādājumu etiķetēšanu vai marķēšanu attiecībā uz tekstilmateriāla šķiedru saturu, lai tādējādi nodrošinātu, ka tiek aizsargātas patērētāju intereses. Tekstilizstrādājumus var laist Savienības tirgū tikai tad, ja ir izpildīti minētās direktīvas noteikumi. |
| --- | --- |

(1)

Direktīvā 2008/121/EK ir izklāstīti noteikumi, kas reglamentē izstrādājumu etiķetēšanu vai marķēšanu attiecībā uz tekstilmateriāla šķiedru saturu, lai tādējādi nodrošinātu, ka tiek aizsargātas patērētāju intereses. Tekstilizstrādājumus var laist Savienības tirgū tikai tad, ja ir izpildīti minētās direktīvas noteikumi.

| (2) | Ievērojot nesenos tehnisku jautājumu darba grupas konstatējumus un nolūkā pielāgot tehnikas attīstībai Direktīvu 2008/121/EK, sarakstam minētās direktīvas I un V pielikumā jāpievieno polipropilēna/poliamīda divkomponentu šķiedra. |
| --- | --- |

(2)

Ievērojot nesenos tehnisku jautājumu darba grupas konstatējumus un nolūkā pielāgot tehnikas attīstībai Direktīvu 2008/121/EK, sarakstam minētās direktīvas I un V pielikumā jāpievieno polipropilēna/poliamīda divkomponentu šķiedra.

| (3) | Tādēļ attiecīgi jāgroza Direktīva 2008//121/EK. |
| --- | --- |

(3)

Tādēļ attiecīgi jāgroza Direktīva 2008//121/EK.

| (4) | Šajā direktīvā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Tekstilmateriālu nosaukumu un marķēšanas direktīvu komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(4)

Šajā direktīvā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Tekstilmateriālu nosaukumu un marķēšanas direktīvu komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

Direktīvu 2008/121/EK groza šādi:

| 1) | direktīvas I pielikumā pievieno šādu 49. rindu:







  “49. | Polipropilēna/poliamīda divkomponentu šķiedra | divkomponentu šķiedra, kurā no 10 % līdz 25 % masas ir poliamīda fibrillas, kas iestrādātas polipropilēna matricā”; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

direktīvas I pielikumā pievieno šādu 49. rindu:

“49.

Polipropilēna/poliamīda divkomponentu šķiedra

divkomponentu šķiedra, kurā no 10 % līdz 25 % masas ir poliamīda fibrillas, kas iestrādātas polipropilēna matricā”;

| 2) | direktīvas V pielikumā pievieno šādu 49. rindu:







  “49. | Polipropilēna/poliamīda divkomponentu šķiedra | 1,00”. |
| --- | --- | --- | --- |

2)

direktīvas V pielikumā pievieno šādu 49. rindu:

“49.

Polipropilēna/poliamīda divkomponentu šķiedra

1,00”.

2. pants

1.   Normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības, dalībvalstīs stājas spēkā vēlākais 2012. gada 30. jūlijā. Dalībvalstis tūlīt dara zināmu Komisijai šo noteikumu tekstu.

Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce.

2.   Dalībvalstis dara Komisijai zināmus to tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņēmušas jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

3. pants

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

4. pants

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

Briselē, 2011. gada 29. jūlijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 19, 23.1.2009., 29. lpp.

1

---

| 30.7.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 198/32 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 198/32

---

KOMISIJAS DIREKTĪVA 2011/74/ES

(2011. gada 29. jūlijs),

ar ko groza II pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 96/73/EK par dažām metodēm divkāršo tekstilšķiedru maisījumu kvantitatīvai analīzei, lai pielāgotu šo pielikumu tehnikas attīstībai

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 1996. gada 16. decembra Direktīvu 96/73/EK par dažām metodēm divkāršo tekstilšķiedru maisījumu kvantitatīvai analīzei (1), un jo īpaši tās 5. pantu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 14. janvāra Direktīvā 2008/121/EK par tekstilmateriālu nosaukumiem (2) ir noteikts, ka tekstilizstrādājumus marķē, lai norādītu šķiedru sastāvu, un veic analītiskas pārbaudes par šo izstrādājumu atbilstību norādījumiem marķējumā. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 14. janvāra Direktīvā 2008/121/EK par tekstilmateriālu nosaukumiem (2) ir noteikts, ka tekstilizstrādājumus marķē, lai norādītu šķiedru sastāvu, un veic analītiskas pārbaudes par šo izstrādājumu atbilstību norādījumiem marķējumā.

| (2) | Direktīvā 96/73/EK ir paredzētas vienotas divkāršo tekstilšķiedru maisījumu kvantitatīvās analīzes metodes. |
| --- | --- |

(2)

Direktīvā 96/73/EK ir paredzētas vienotas divkāršo tekstilšķiedru maisījumu kvantitatīvās analīzes metodes.

| (3) | Pamatojoties uz tehniskās darba grupas jaunākajām atziņām, Direktīvu 2008/121/EK pielāgoja tehnikas attīstībai, šķiedru sarakstam minētās direktīvas I un V pielikumā pievienojot “polipropilēna/poliamīda” divkomponentu šķiedras. |
| --- | --- |

(3)

Pamatojoties uz tehniskās darba grupas jaunākajām atziņām, Direktīvu 2008/121/EK pielāgoja tehnikas attīstībai, šķiedru sarakstam minētās direktīvas I un V pielikumā pievienojot “polipropilēna/poliamīda” divkomponentu šķiedras.

| (4) | Tāpēc jānosaka vienotas “polipropilēna/poliamīda” divkomponentu šķiedru pārbaudes metodes. |
| --- | --- |

(4)

Tāpēc jānosaka vienotas “polipropilēna/poliamīda” divkomponentu šķiedru pārbaudes metodes.

| (5) | Tādēļ atbilstīgi jāgroza Direktīva 96/73/EK. |
| --- | --- |

(5)

Tādēļ atbilstīgi jāgroza Direktīva 96/73/EK.

| (6) | Šajā direktīvā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Tekstilmateriālu nosaukumu un marķēšanas direktīvu komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā direktīvā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Tekstilmateriālu nosaukumu un marķēšanas direktīvu komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

Direktīvas 96/73/EK II pielikumu groza saskaņā ar šīs direktīvas pielikumu.

2. pants

1.   Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības vēlākais līdz 2012. gada 30. jūlijam. Dalībvalstis tūlīt dara zināmu Komisijai minēto aktu tekstu.

Kad dalībvalstis pieņem minētos aktus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai šādu atsauci pievieno to oficiālai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce.

2.   Dalībvalstis dara zināmus Komisijai to tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņēmušas jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

3. pants

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

4. pants

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

Briselē, 2011. gada 29. jūlijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 32, 3.2.1997., 1. lpp.

1

(2)  OV L 19, 23.1.2009., 29. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Direktīvas 96/73/EK II pielikuma 2. nodaļu groza šādi:

| 1) | kopsavilkuma tabulu aizstāj ar šādu:
  “2.   KOPSAVILKUMA TABULA








  Metode | Piemērošanas joma (1) | Reaģents |
| --- | --- | --- | --- |
| Šķīstošā sastāvdaļa | Nešķīstošā sastāvdaļa |
| 1. | Acetāts | Dažas citas šķiedras | Acetons |
| 2. | Dažas proteīnu šķiedras | Dažas citas šķiedras | Hipohlorīts |
| 3. | Viskoze, kupro vai daži modālviskozes (turpmāk “modāls”) veidi | Dažas citas šķiedras | Skudrskābe un cinka hlorīds |
| 4. | Poliamīds vai neilons | Dažas citas šķiedras | Skudrskābe, 80 % (masa/masa) |
| 5. | Acetāts | Dažas citas šķiedras | Benzilspirts |
| 6. | Triacetāts vai polilaktīds | Dažas citas šķiedras | Dihlormetāns |
| 7. | Dažas celulozes šķiedras | Dažas citas šķiedras | Sērskābe, 75 % (masa/masa) |
| 8. | Akrili, daži modificētie akrili vai dažas hloršķiedras | Dažas citas šķiedras | Dimetilformamīds |
| 9. | Dažas hloršķiedras | Dažas citas šķiedras | Oglekļa disulfīds/acetons, 55,5/44,5 (tilpums/tilpums) |
| 10. | Acetāts | Dažas citas šķiedras | Ledus etiķskābe |
| 11. | Zīds, poliamīds vai neilons | Dažas citas šķiedras | Sērskābe, 75 % (masa/masa) |
| 12. | Džuta | Dažas dzīvnieku izcelsmes šķiedras | Slāpekļa satura metode |
| 13. | Polipropilēns | Dažas citas šķiedras | Ksilols |
| 14. | Dažas šķiedras | Dažas citas šķiedras | Koncentrētas sērskābes metode |
| 15. | Hloršķiedras, daži modificētie akrili, daži elastāni, acetāti, triacetāti | Dažas citas šķiedras | Cikloheksanons |
| 16. | Melamīns | Dažas citas šķiedras | Karsta skudrskābe, 90 % masa/masa |

1)

kopsavilkuma tabulu aizstāj ar šādu:

“2.   KOPSAVILKUMA TABULA

Metode

Piemērošanas joma (1)

Reaģents

Šķīstošā sastāvdaļa

Nešķīstošā sastāvdaļa

1.

Acetāts

Dažas citas šķiedras

Acetons

2.

Dažas proteīnu šķiedras

Dažas citas šķiedras

Hipohlorīts

3.

Viskoze, kupro vai daži modālviskozes (turpmāk “modāls”) veidi

Dažas citas šķiedras

Skudrskābe un cinka hlorīds

4.

Poliamīds vai neilons

Dažas citas šķiedras

Skudrskābe, 80 % (masa/masa)

5.

Acetāts

Dažas citas šķiedras

Benzilspirts

6.

Triacetāts vai polilaktīds

Dažas citas šķiedras

Dihlormetāns

7.

Dažas celulozes šķiedras

Dažas citas šķiedras

Sērskābe, 75 % (masa/masa)

8.

Akrili, daži modificētie akrili vai dažas hloršķiedras

Dažas citas šķiedras

Dimetilformamīds

9.

Dažas hloršķiedras

Dažas citas šķiedras

Oglekļa disulfīds/acetons, 55,5/44,5 (tilpums/tilpums)

10.

Acetāts

Dažas citas šķiedras

Ledus etiķskābe

11.

Zīds, poliamīds vai neilons

Dažas citas šķiedras

Sērskābe, 75 % (masa/masa)

12.

Džuta

Dažas dzīvnieku izcelsmes šķiedras

Slāpekļa satura metode

13.

Polipropilēns

Dažas citas šķiedras

Ksilols

14.

Dažas šķiedras

Dažas citas šķiedras

Koncentrētas sērskābes metode

15.

Hloršķiedras, daži modificētie akrili, daži elastāni, acetāti, triacetāti

Dažas citas šķiedras

Cikloheksanons

16.

Melamīns

Dažas citas šķiedras

Karsta skudrskābe, 90 % masa/masa

| 2) | metodē Nr. 1 1. punkta 2. apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “2. | vilna (1), dzīvnieku spalvas (2 un 3), zīds (4), kokvilna (5), lini (7), kaņepāji (8), džuta (9), abaka (10), alfa (11), kokosšķiedras (12), slotzaru šķiedras (13), rāmija (14), sizals (15), kupro (21), modāls (22), proteīns (23), viskoze (25), akrils (26), poliamīds vai neilons (30), poliesteris (35), polipropilēns (37), elastomultiesteris (46), elastolefīns (47), melamīns (48) un polipropilēna/poliamīda divkomponentu šķiedras (49). |
| --- | --- | --- |

2)

metodē Nr. 1 1. punkta 2. apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“2.

vilna (1), dzīvnieku spalvas (2 un 3), zīds (4), kokvilna (5), lini (7), kaņepāji (8), džuta (9), abaka (10), alfa (11), kokosšķiedras (12), slotzaru šķiedras (13), rāmija (14), sizals (15), kupro (21), modāls (22), proteīns (23), viskoze (25), akrils (26), poliamīds vai neilons (30), poliesteris (35), polipropilēns (37), elastomultiesteris (46), elastolefīns (47), melamīns (48) un polipropilēna/poliamīda divkomponentu šķiedras (49).

Šī metode nekādā gadījumā nav izmantojama acetāta šķiedrām, kam veikta virsmas deacetilēšana.”;

| 3) | metodē Nr. 2 1. punkta 2. apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “2. | kokvilna (5), kupro (21), viskoze (25), akrils (26), hloršķiedras (27), poliamīds vai neilons (30), poliesteris (35), polipropilēns (37), elastāns (43), stikla šķiedras (44), elastomultiesteris (46), elastolefīns (47), melamīns (48) un polipropilēna/poliamīda divkomponentu šķiedras (49). |
| --- | --- | --- |

3)

metodē Nr. 2 1. punkta 2. apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“2.

kokvilna (5), kupro (21), viskoze (25), akrils (26), hloršķiedras (27), poliamīds vai neilons (30), poliesteris (35), polipropilēns (37), elastāns (43), stikla šķiedras (44), elastomultiesteris (46), elastolefīns (47), melamīns (48) un polipropilēna/poliamīda divkomponentu šķiedras (49).

Ja sastāvā ietilpst dažādas proteīnu šķiedras, metode norāda to kopējos daudzumus, bet ne to atsevišķos daudzumus.”;

| 4) | metodi Nr. 3 groza šādi:






  a) | virsrakstu aizstāj ar šādu:

  “VISKOZE, KUPRO VAI DAŽI MODĀLA VEIDI UN DAŽAS CITAS ŠĶIEDRAS


  (Metode, kurā izmanto skudrskābi un cinka hlorīdu)” |
| --- | --- | --- |

4)

metodi Nr. 3 groza šādi:

a)

virsrakstu aizstāj ar šādu:

“VISKOZE, KUPRO VAI DAŽI MODĀLA VEIDI UN DAŽAS CITAS ŠĶIEDRAS

(Metode, kurā izmanto skudrskābi un cinka hlorīdu)”

| b) | metodes 1. punkta 2. apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “2. | kokvilna (5), polipropilēns (37), elastolefīns (47) un melamīns (48). |
| --- | --- | --- |

b)

metodes 1. punkta 2. apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“2.

kokvilna (5), polipropilēns (37), elastolefīns (47) un melamīns (48).

Ja sastāvā konstatē modāla šķiedras, jāveic iepriekšējs tests, lai noskaidrotu, vai tās šķīst reaģentā.

Šo metodi nevar piemērot maisījumiem, kuros kokvilna bijusi pakļauta apjomīgai ķīmiskajai noārdīšanai vai kuros viskoze vai kupro šķīst nepilnīgi sakarā ar dažu tādu krāsvielu vai apretūru klātbūtni, kuras nevar pilnībā atdalīt.”;

| c) | metodes 5. punktu aizstāj ar šādu:
  “5.   REZULTĀTU APRĒĶINI UN IZTEIKŠANA
  Rezultātus aprēķina, kā noteikts vispārīgajos norādījumos. Koeficienta “d” vērtība ir 1,00, izņemot kokvilnai, kurai “d” = 1,02, un melamīnam, kuram “d” = 1,01.”; |
| --- | --- |

c)

metodes 5. punktu aizstāj ar šādu:

“5.   REZULTĀTU APRĒĶINI UN IZTEIKŠANA

Rezultātus aprēķina, kā noteikts vispārīgajos norādījumos. Koeficienta “d” vērtība ir 1,00, izņemot kokvilnai, kurai “d” = 1,02, un melamīnam, kuram “d” = 1,01.”;

| 5) | metodi Nr. 5 groza šādi:






  a) | virsrakstu aizstāj ar šādu:

  “ACETĀTS UN DAŽAS CITAS ŠĶIEDRAS


  (Metode, kurā izmanto benzilspirtu)” |
| --- | --- | --- |

5)

metodi Nr. 5 groza šādi:

a)

virsrakstu aizstāj ar šādu:

“ACETĀTS UN DAŽAS CITAS ŠĶIEDRAS

(Metode, kurā izmanto benzilspirtu)”

| b) | metodes 1. punkta 2. apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “2. | triacetāts (24), polipropilēns (37), elastolefīns (47), melamīns (48) un polipropilēna/poliamīda divkomponentu šķiedras (49).”; |
| --- | --- | --- |

b)

metodes 1. punkta 2. apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“2.

triacetāts (24), polipropilēns (37), elastolefīns (47), melamīns (48) un polipropilēna/poliamīda divkomponentu šķiedras (49).”;

| 6) | metodi Nr. 6 groza šādi:






  a) | virsrakstu aizstāj ar šādu:

  “TRIACETĀTS VAI POLILAKTĪDS UN DAŽAS CITAS ŠĶIEDRAS


  (Metode, kurā izmanto dihlormetānu)” |
| --- | --- | --- |

6)

metodi Nr. 6 groza šādi:

a)

virsrakstu aizstāj ar šādu:

“TRIACETĀTS VAI POLILAKTĪDS UN DAŽAS CITAS ŠĶIEDRAS

(Metode, kurā izmanto dihlormetānu)”

| b) | metodes 1. punkta 2. apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “2. | vilna (1), dzīvnieku spalvas (2 un 3), zīds (4), kokvilna (5), kupro (21), modāls (22), viskoze (25), akrils (26), poliamīds vai neilons (30), poliesteris (35), polipropilēns (37), stikla šķiedras (44), elastomultiesteris (46), elastolefīns (47), melamīns (48) un polipropilēna/poliamīda divkomponentu šķiedras (49). |
| --- | --- | --- |

b)

metodes 1. punkta 2. apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“2.

vilna (1), dzīvnieku spalvas (2 un 3), zīds (4), kokvilna (5), kupro (21), modāls (22), viskoze (25), akrils (26), poliamīds vai neilons (30), poliesteris (35), polipropilēns (37), stikla šķiedras (44), elastomultiesteris (46), elastolefīns (47), melamīns (48) un polipropilēna/poliamīda divkomponentu šķiedras (49).

Piezīme

Triacetāta šķiedras, kas apdares dēļ ir daļēji hidrolizētas, reaģentā vairs nav pilnīgi izšķīdināmas. Šādos gadījumos metode nav piemērojama.”;

| 7) | metodi Nr. 7 groza šādi:






  a) | virsrakstu aizstāj ar šādu:

  “DAŽAS CELULOZES ŠĶIEDRAS UN DAŽAS CITAS ŠĶIEDRAS


  (Metode, kurā izmanto 75 % sērskābi (masa/masa))” |
| --- | --- | --- |

7)

metodi Nr. 7 groza šādi:

a)

virsrakstu aizstāj ar šādu:

“DAŽAS CELULOZES ŠĶIEDRAS UN DAŽAS CITAS ŠĶIEDRAS

(Metode, kurā izmanto 75 % sērskābi (masa/masa))”

| b) | metodes 1. punkta 2. apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “2. | poliesteris (35), polipropilēns (37), elastomultiesteris (46), elastolefīns (47) un polipropilēna/poliamīda divkomponentu šķiedras (49).”; |
| --- | --- | --- |

b)

metodes 1. punkta 2. apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“2.

poliesteris (35), polipropilēns (37), elastomultiesteris (46), elastolefīns (47) un polipropilēna/poliamīda divkomponentu šķiedras (49).”;

| c) | metodes 5. punktu aizstāj ar šādu:
  “5.   REZULTĀTU APRĒĶINI UN IZTEIKŠANA
  Rezultātus aprēķina, kā noteikts vispārīgajos norādījumos. Koeficienta “d” vērtība ir 1,00, izņemot polipropilēna/poliamīda divkomponentu šķiedrām, kam “d” vērtība ir 1,01.”; |
| --- | --- |

c)

metodes 5. punktu aizstāj ar šādu:

“5.   REZULTĀTU APRĒĶINI UN IZTEIKŠANA

Rezultātus aprēķina, kā noteikts vispārīgajos norādījumos. Koeficienta “d” vērtība ir 1,00, izņemot polipropilēna/poliamīda divkomponentu šķiedrām, kam “d” vērtība ir 1,01.”;

| 8) | metodē Nr. 8 1. punkta 2. apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “2. | vilna (1), dzīvnieku spalvas (2 un 3), zīds (4), kokvilna (5), kupro (21), modāls (22), viskoze (25), poliamīds vai neilons (30), poliesteris (35), polipropilēns (37), elastomultiesteris (46), elastolefīns (47), melamīns (48) un polipropilēna/poliamīda divkomponentu šķiedras (49). |
| --- | --- | --- |

8)

metodē Nr. 8 1. punkta 2. apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“2.

vilna (1), dzīvnieku spalvas (2 un 3), zīds (4), kokvilna (5), kupro (21), modāls (22), viskoze (25), poliamīds vai neilons (30), poliesteris (35), polipropilēns (37), elastomultiesteris (46), elastolefīns (47), melamīns (48) un polipropilēna/poliamīda divkomponentu šķiedras (49).

Tā ir vienādi piemērojama akriliem un dažiem modificētiem akriliem, kas apstrādāti ar pirms tam metalizētām krāsām, bet ne tādiem, kas krāsoti ar pēchromēšanas krāsām.”;

| 9) | metodē Nr. 9 1. punkta 2. apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “2. | vilna (1), dzīvnieku spalvas (2 un 3), zīds (4), kokvilna (5), kupro (21), modāls (22), viskoze (25), akrils (26), poliamīds vai neilons (30), poliesteris (35), polipropilēns (37), stikla šķiedras (44), elastomultiesteris (46), melamīns (48) un polipropilēna/poliamīda divkomponentu šķiedras (49). |
| --- | --- | --- |

9)

metodē Nr. 9 1. punkta 2. apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“2.

vilna (1), dzīvnieku spalvas (2 un 3), zīds (4), kokvilna (5), kupro (21), modāls (22), viskoze (25), akrils (26), poliamīds vai neilons (30), poliesteris (35), polipropilēns (37), stikla šķiedras (44), elastomultiesteris (46), melamīns (48) un polipropilēna/poliamīda divkomponentu šķiedras (49).

Ja vilnas vai zīda saturs maisījumā pārsniedz 25 %, izmanto metodi Nr. 2.

Ja poliamīda vai neilona saturs maisījumā pārsniedz 25 %, izmanto metodi Nr. 4.”;

| 10) | metodi Nr. 10 groza šādi:






  a) | virsrakstu aizstāj ar šādu:

  “ACETĀTS UN DAŽAS CITAS ŠĶIEDRAS


  (Metode, kurā izmanto ledus etiķskābi)” |
| --- | --- | --- |

10)

metodi Nr. 10 groza šādi:

a)

virsrakstu aizstāj ar šādu:

“ACETĀTS UN DAŽAS CITAS ŠĶIEDRAS

(Metode, kurā izmanto ledus etiķskābi)”

| b) | metodes 1. punkta 2. apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “2. | dažas hloršķiedras (27), proti, polivinilhlorīda šķiedras, papildus hlorētas vai nehlorētas, polipropilēns (37), elastolefīns (47), melamīns (48) un polipropilēna/poliamīda divkomponentu šķiedras (49).”; |
| --- | --- | --- |

b)

metodes 1. punkta 2. apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“2.

dažas hloršķiedras (27), proti, polivinilhlorīda šķiedras, papildus hlorētas vai nehlorētas, polipropilēns (37), elastolefīns (47), melamīns (48) un polipropilēna/poliamīda divkomponentu šķiedras (49).”;

| 11) | metodi Nr. 11 groza šādi:






  a) | virsrakstu aizstāj ar šādu:

  “ZĪDS VAI POLIAMĪDS UN DAŽAS CITAS ŠĶIEDRAS


  (Metode, kurā izmanto 75 % sērskābi (masa/masa)” |
| --- | --- | --- |

11)

metodi Nr. 11 groza šādi:

a)

virsrakstu aizstāj ar šādu:

“ZĪDS VAI POLIAMĪDS UN DAŽAS CITAS ŠĶIEDRAS

(Metode, kurā izmanto 75 % sērskābi (masa/masa)”

| b) | metodes 1. punktu aizstāj ar šādu:
  “1.   PIEMĒROŠANAS JOMA
  Šo metodi pēc bezšķiedru materiāla atdalīšanas izmanto divkāršiem maisījumiem, ko veido:






  1. | zīds (4) vai poliamīds vai neilons (30)
  un |
| --- | --- | --- |

b)

metodes 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   PIEMĒROŠANAS JOMA

Šo metodi pēc bezšķiedru materiāla atdalīšanas izmanto divkāršiem maisījumiem, ko veido:

1.

zīds (4) vai poliamīds vai neilons (30)

un

| 2. | vilna (1), dzīvnieku spalva (2 un 3), polipropilēns (37), elastolefīns (47), melamīns (48) un polipropilēna/poliamīda divkomponentu šķiedras (49).”; |
| --- | --- |

2.

vilna (1), dzīvnieku spalva (2 un 3), polipropilēns (37), elastolefīns (47), melamīns (48) un polipropilēna/poliamīda divkomponentu šķiedras (49).”;

| c) | metodes 2. punktu aizstāj ar šādu:
  “2.   PRINCIPS
  Zīda, poliamīda vai neilona šķiedras no zināmas maisījuma sausās masas izšķīdina ar 75 % sērskābi (masa/masa).
  Atlikumu savāc, mazgā, žāvē un nosver. Tā masu, vajadzības gadījumā koriģējot, izsaka procentos no maisījuma sausās masas. Zīda, poliamīda vai neilona sausnes procentuālo sastāvu konstatē, aprēķinot starpību.” |
| --- | --- |

c)

metodes 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   PRINCIPS

Zīda, poliamīda vai neilona šķiedras no zināmas maisījuma sausās masas izšķīdina ar 75 % sērskābi (masa/masa).

Atlikumu savāc, mazgā, žāvē un nosver. Tā masu, vajadzības gadījumā koriģējot, izsaka procentos no maisījuma sausās masas. Zīda, poliamīda vai neilona sausnes procentuālo sastāvu konstatē, aprēķinot starpību.”

| d) | metodes 4. punktu aizstāj ar šādu:
  “4.   TESTA PROCEDŪRA
  Ievēro vispārīgos norādījumos aprakstīto procedūru un rīkojas šādi: | Paraugam, kas atrodas koniskajā kolbā ar stikla aizbāzni un ar vismaz 200 ml tilpumu, pievieno 100 ml 75 % sērskābes (masa/masa) uz gramu parauga un ievieto aizbāzni. Spēcīgi sakrata un 30 minūtes atstāj istabas temperatūrā. Vēlreiz sakrata un atstāj 30 minūtes. Pēdējo reizi sakrata un kolbas saturu filtrē caur nosvērtu filtrtīģeli. Atlikušās šķiedras no kolbas skalo ar 75 % sērskābi. Atlikumu filtrtīģelī pēc kārtas skalo ar 50 ml atšķaidītas sērskābes, ar 50 ml ūdens un ar 50 ml atšķaidīta amonjaka šķīduma. Katru reizi pirms sūknēšanas ļauj šķiedrām būt saskarē ar šķidrumu apmēram 10 minūtes. Nobeigumā skalo ar ūdeni, atstājot šķiedras saskarē ar ūdeni apmēram 30 minūtes. Tīģeli iztukšo ar sūknēšanas palīdzību, tīģeli un atlikumu izžāvē, tos atdzesē un nosver. |
| --- | --- | --- |

d)

metodes 4. punktu aizstāj ar šādu:

“4.   TESTA PROCEDŪRA

Ievēro vispārīgos norādījumos aprakstīto procedūru un rīkojas šādi:

Paraugam, kas atrodas koniskajā kolbā ar stikla aizbāzni un ar vismaz 200 ml tilpumu, pievieno 100 ml 75 % sērskābes (masa/masa) uz gramu parauga un ievieto aizbāzni. Spēcīgi sakrata un 30 minūtes atstāj istabas temperatūrā. Vēlreiz sakrata un atstāj 30 minūtes. Pēdējo reizi sakrata un kolbas saturu filtrē caur nosvērtu filtrtīģeli. Atlikušās šķiedras no kolbas skalo ar 75 % sērskābi. Atlikumu filtrtīģelī pēc kārtas skalo ar 50 ml atšķaidītas sērskābes, ar 50 ml ūdens un ar 50 ml atšķaidīta amonjaka šķīduma. Katru reizi pirms sūknēšanas ļauj šķiedrām būt saskarē ar šķidrumu apmēram 10 minūtes. Nobeigumā skalo ar ūdeni, atstājot šķiedras saskarē ar ūdeni apmēram 30 minūtes. Tīģeli iztukšo ar sūknēšanas palīdzību, tīģeli un atlikumu izžāvē, tos atdzesē un nosver.

| | Gadījumā, ja procedūru veic divkāršo šķiedru maisījumiem, ko veido poliamīds ar polipropilēna/poliamīda divkomponentu šķiedrām, tad pēc šķiedru filtrēšanas caur nosvērtu filtrtīģeli un pirms aprakstītās skalošanas šķiedru atlikumu divas reizes skalo filtrtīģelī, katru reizi ar 50 ml 75 % sērskābes.”; |
| --- | --- |

Gadījumā, ja procedūru veic divkāršo šķiedru maisījumiem, ko veido poliamīds ar polipropilēna/poliamīda divkomponentu šķiedrām, tad pēc šķiedru filtrēšanas caur nosvērtu filtrtīģeli un pirms aprakstītās skalošanas šķiedru atlikumu divas reizes skalo filtrtīģelī, katru reizi ar 50 ml 75 % sērskābes.”;

| e) | metodes 5. un 6. punktu aizstāj ar šādiem:
  “5.   REZULTĀTU APRĒĶINI UN IZTEIKŠANA
  Rezultātus aprēķina, kā noteikts vispārīgajos norādījumos. Koeficienta “d” vērtība ir 1,00, izņemot vilnai, kurai “d” = 0,985, polipropilēna/poliamīda divkomponentu šķiedrām, kurām “d” = 1,005, un melamīnam, kuram “d” = 1,01.
  6.   PRECIZITĀTE
  Homogēnos tekstilmateriālu maisījumos ar šo metodi iegūto rezultātu ticamības robežas nepārsniedz ± 1, nodrošinot 95 % varbūtiskās ticamības līmeni, izņemot divkāršo šķiedru maisījumu, ko veido poliamīds ar polipropilēna/poliamīda divkomponentu šķiedrām, kuram rezultātu ticamības robežas nepārsniedz ± 2.”; |
| --- | --- |

e)

metodes 5. un 6. punktu aizstāj ar šādiem:

“5.   REZULTĀTU APRĒĶINI UN IZTEIKŠANA

Rezultātus aprēķina, kā noteikts vispārīgajos norādījumos. Koeficienta “d” vērtība ir 1,00, izņemot vilnai, kurai “d” = 0,985, polipropilēna/poliamīda divkomponentu šķiedrām, kurām “d” = 1,005, un melamīnam, kuram “d” = 1,01.

6.   PRECIZITĀTE

Homogēnos tekstilmateriālu maisījumos ar šo metodi iegūto rezultātu ticamības robežas nepārsniedz ± 1, nodrošinot 95 % varbūtiskās ticamības līmeni, izņemot divkāršo šķiedru maisījumu, ko veido poliamīds ar polipropilēna/poliamīda divkomponentu šķiedrām, kuram rezultātu ticamības robežas nepārsniedz ± 2.”;

| 12) | metodi Nr. 14 groza šādi:






  a) | virsrakstu aizstāj ar šādu:

  “DAŽAS ŠĶIEDRAS UN DAŽAS CITAS ŠĶIEDRAS


  (Koncentrētas sērskābes metode)” |
| --- | --- | --- |

12)

metodi Nr. 14 groza šādi:

a)

virsrakstu aizstāj ar šādu:

“DAŽAS ŠĶIEDRAS UN DAŽAS CITAS ŠĶIEDRAS

(Koncentrētas sērskābes metode)”

| b) | metodes 1. punkta 2. apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “2. | hloršķiedras (27), pamatā vinilhlorīda homopolimēra šķiedras, papildus hlorētas vai nehlorētas, polipropilēns (37), elastolefīns (47), melamīns (48) un polipropilēna/poliamīda divkomponentu šķiedras (49). |
| --- | --- | --- |

b)

metodes 1. punkta 2. apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“2.

hloršķiedras (27), pamatā vinilhlorīda homopolimēra šķiedras, papildus hlorētas vai nehlorētas, polipropilēns (37), elastolefīns (47), melamīns (48) un polipropilēna/poliamīda divkomponentu šķiedras (49).

Attiecīgie modificētie akrili ir tie, kurus iemērcot koncentrētā sērskābē (20 °C temperatūrā relatīvais blīvums ir 1,84) iegūst dzidru šķīdumu.

Šo metodi var izmantot metodes Nr. 8 un Nr. 9 vietā.”;

| c) | metodes 2. punktu aizstāj ar šādu:
  “2.   PRINCIPS
  Sastāvdaļas, kas nav hloršķiedras, polipropilēns, elastolefīns, melamīns vai polipropilēna/poliamīda divkomponentu šķiedras (t. i., šķiedras, kas minētas 1. punkta 1. apakšpunktā) no zināmas maisījuma sausās masas izšķīdina ar koncentrētu sērskābi (relatīvais blīvums 20 °C temperatūrā 1,84). Atlikumu, kas sastāv no hloršķiedrām, polipropilēna, elastolefīna, melamīna vai polipropilēna/poliamīda divkomponentu šķiedrām, savāc, mazgā, žāvē un nosver; tā masu, kas vajadzības gadījumā koriģēta, izsaka procentos no maisījuma sausās masas. Pārējo sastāvdaļu procentuālo sastāvu iegūst ar starpības palīdzību.”; |
| --- | --- |

c)

metodes 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   PRINCIPS

Sastāvdaļas, kas nav hloršķiedras, polipropilēns, elastolefīns, melamīns vai polipropilēna/poliamīda divkomponentu šķiedras (t. i., šķiedras, kas minētas 1. punkta 1. apakšpunktā) no zināmas maisījuma sausās masas izšķīdina ar koncentrētu sērskābi (relatīvais blīvums 20 °C temperatūrā 1,84). Atlikumu, kas sastāv no hloršķiedrām, polipropilēna, elastolefīna, melamīna vai polipropilēna/poliamīda divkomponentu šķiedrām, savāc, mazgā, žāvē un nosver; tā masu, kas vajadzības gadījumā koriģēta, izsaka procentos no maisījuma sausās masas. Pārējo sastāvdaļu procentuālo sastāvu iegūst ar starpības palīdzību.”;

| d) | metodes 5. punktu aizstāj ar šādu:
  “5.   REZULTĀTU APRĒĶINI UN IZTEIKŠANA
  Rezultātus aprēķina, kā noteikts vispārīgajos norādījumos. Koeficienta “d” vērtība ir 1,00, izņemot melamīnam un polipropilēna/poliamīda divkomponentu šķiedrām, kam “d” vērtība ir 1,01.”; |
| --- | --- |

d)

metodes 5. punktu aizstāj ar šādu:

“5.   REZULTĀTU APRĒĶINI UN IZTEIKŠANA

Rezultātus aprēķina, kā noteikts vispārīgajos norādījumos. Koeficienta “d” vērtība ir 1,00, izņemot melamīnam un polipropilēna/poliamīda divkomponentu šķiedrām, kam “d” vērtība ir 1,01.”;

| 13) | metodi Nr. 16 groza šādi:






  a) | virsrakstu aizstāj ar šādu:

  “MELAMĪNS UN DAŽAS CITAS ŠĶIEDRAS


  (Metode, kurā izmanto karstu skudrskābi)” |
| --- | --- | --- |

13)

metodi Nr. 16 groza šādi:

a)

virsrakstu aizstāj ar šādu:

“MELAMĪNS UN DAŽAS CITAS ŠĶIEDRAS

(Metode, kurā izmanto karstu skudrskābi)”

| b) | metodes 1. punkta 2. apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “2. | kokvilna (5), aramīds (31) un polipropilēns (37).” |
| --- | --- | --- |

b)

metodes 1. punkta 2. apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“2.

kokvilna (5), aramīds (31) un polipropilēns (37).”

---

(1)  Šķiedru detalizētu sarakstu skatīt pie attiecīgās metodes.”;

---

LĒMUMI

| 30.7.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 198/37 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 198/37

---

PADOMES LĒMUMS 2011/483/KĀDP

(2011. gada 28. jūlijs),

ar ko groza un pagarina Lēmumu 2010/96/KĀDP par Eiropas Savienības militāro misiju, lai palīdzētu Somālijas drošības spēku apmācībā (EUTM Somalia)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 28. pantu un 43. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Padome 2010. gada 15. februārī pieņēma Lēmumu 2010/96/KĀDP par Eiropas Savienības militāro misiju, lai palīdzētu Somālijas drošības spēku apmācībā (1). |
| --- | --- |

(1)

Padome 2010. gada 15. februārī pieņēma Lēmumu 2010/96/KĀDP par Eiropas Savienības militāro misiju, lai palīdzētu Somālijas drošības spēku apmācībā (1).

| (2) | Padome 2010. gada 31. martā pieņēma Lēmumu 2010/197/KĀDP par Eiropas Savienības militāro misiju, lai palīdzētu Somālijas drošības spēku apmācībā (EUTM Somalia) (2). |
| --- | --- |

(2)

Padome 2010. gada 31. martā pieņēma Lēmumu 2010/197/KĀDP par Eiropas Savienības militāro misiju, lai palīdzētu Somālijas drošības spēku apmācībā (EUTM Somalia) (2).

| (3) | Padome 2011. gada 20. jūlijā apstiprināja pārskatīto EUTM Somalia krīzes pārvarēšanas koncepciju. |
| --- | --- |

(3)

Padome 2011. gada 20. jūlijā apstiprināja pārskatīto EUTM Somalia krīzes pārvarēšanas koncepciju.

| (4) | ANO ģenerālsekretārs (ANO ĢS) savā ziņojumā S/2011/277 Drošības padomei 2011. gada 28. aprīlī atzīmēja teritoriālos ieguvumus un panākumus drošības nodrošināšanā un minēja ES sniegto apmācību. ANO ĢS iesaka īpašu uzmanību pievērst Somālijas drošības nozares iestāžu turpmākai attīstībai un jo īpaši uzlabot valsts drošības spēku (VDS) vadības un kontroles struktūras. |
| --- | --- |

(4)

ANO ģenerālsekretārs (ANO ĢS) savā ziņojumā S/2011/277 Drošības padomei 2011. gada 28. aprīlī atzīmēja teritoriālos ieguvumus un panākumus drošības nodrošināšanā un minēja ES sniegto apmācību. ANO ĢS iesaka īpašu uzmanību pievērst Somālijas drošības nozares iestāžu turpmākai attīstībai un jo īpaši uzlabot valsts drošības spēku (VDS) vadības un kontroles struktūras.

| (5) | Āfrikas Savienības (ĀS) Komisijas priekšsēdētājs 2011. gada 21. aprīlī iesniedza ziņojumu Miera un drošības padomei par stāvokli Somālijā. Viņš uzsvēra sasniegumus drošības jomā un lūdza turpināt atbalstīt apmācību. |
| --- | --- |

(5)

Āfrikas Savienības (ĀS) Komisijas priekšsēdētājs 2011. gada 21. aprīlī iesniedza ziņojumu Miera un drošības padomei par stāvokli Somālijā. Viņš uzsvēra sasniegumus drošības jomā un lūdza turpināt atbalstīt apmācību.

| (6) | Somālijas premjerministrs 2011. gada 4. maija vēstulē Savienības Augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos apliecināja, ka Somālijas Pārejas laika federālā valdība (PLFV) augstu vērtē ES atbalstu, un vēlreiz pauda PLFV ciešo apņemšanos izveidot VDS vadības un kontroles struktūras, lai aizsargātu civiliedzīvotājus un lai VDS iekļautu dažādus bruņotus grupējumus un klanus. |
| --- | --- |

(6)

Somālijas premjerministrs 2011. gada 4. maija vēstulē Savienības Augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos apliecināja, ka Somālijas Pārejas laika federālā valdība (PLFV) augstu vērtē ES atbalstu, un vēlreiz pauda PLFV ciešo apņemšanos izveidot VDS vadības un kontroles struktūras, lai aizsargātu civiliedzīvotājus un lai VDS iekļautu dažādus bruņotus grupējumus un klanus.

| (7) | PLFV atzinīgais vērtējums tika atkārtots Kopējās drošības komitejas sanāksmē 2011. gada 23. jūnijā Kampalā. |
| --- | --- |

(7)

PLFV atzinīgais vērtējums tika atkārtots Kopējās drošības komitejas sanāksmē 2011. gada 23. jūnijā Kampalā.

| (8) | ĀS Miera un drošības padomes un ES PDK kopīgā konsultatīvā sanāksmē, kas notika Adisabebā 2011. gada 10. maijā, ĀS pauda gandarījumu par EUTM Somalia sniegto atbalstu, lai izveidotu profesionālus un vienotus Somālijas VDS. |
| --- | --- |

(8)

ĀS Miera un drošības padomes un ES PDK kopīgā konsultatīvā sanāksmē, kas notika Adisabebā 2011. gada 10. maijā, ĀS pauda gandarījumu par EUTM Somalia sniegto atbalstu, lai izveidotu profesionālus un vienotus Somālijas VDS.

| (9) | Ugandas politiskās un militārās iestādes pauda gandarījumu par partnerību ar ES un Amerikas Savienotajām Valstīm un to gatavību turpināt apmācību. |
| --- | --- |

(9)

Ugandas politiskās un militārās iestādes pauda gandarījumu par partnerību ar ES un Amerikas Savienotajām Valstīm un to gatavību turpināt apmācību.

| (10) | Saskaņā ar 5. pantu Protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās ar aizsardzību saistītu Savienības lēmumu un rīcību izstrādē un īstenošanā. Dānija nepiedalās šā lēmuma īstenošanā, un tādēļ tā nepiedalās šīs operācijas finansēšanā. |
| --- | --- |

(10)

Saskaņā ar 5. pantu Protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās ar aizsardzību saistītu Savienības lēmumu un rīcību izstrādē un īstenošanā. Dānija nepiedalās šā lēmuma īstenošanā, un tādēļ tā nepiedalās šīs operācijas finansēšanā.

| (11) | EUTM Somalia būtu jāpagarina, |
| --- | --- |

(11)

EUTM Somalia būtu jāpagarina,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo Lēmumu 2010/96/KĀDP groza šādi:

| 1) | lēmuma 1. panta 1. un 2. punktu aizstāj ar šādiem:
  “1.   Lai arī turpmāk palīdzētu stiprināt Somālijas Pārejas laika federālo valdību (PLFV) kā funkcionējošu valdību, kas kalpo Somālijas iedzīvotājiem, ES militārā apmācības misija (EUTM Somalia), nodrošinot militārās apmācības valsts drošības spēkiem (VDS), veicina Somālijas drošības sektora attīstību. Apmācības būs vērstas uz vadības un kontroles, kā arī specializētu iespēju attīstību un Somālijas VDS pašapmācības iespējām, lai ES apmācību pieredzi nodotu vietējiem dalībniekiem. EUTM Somalia turpinās darboties ciešā sadarbībā un saskaņojot rīcību ar citām iesaistītajām pusēm no starptautiskās kopienas, jo īpaši ar Apvienoto Nāciju Organizāciju, AMISOM un Amerikas Savienotajām Valstīm, un Ugandu atbilstīgi PLFV prasībām, par ko pastāv vienošanās.
  2.   Šajā nolūkā veiktās ES militārās apmācības arī turpmāk notiks galvenokārt Ugandā saskaņā ar ES misijas politisko mērķi – palīdzēt Somālijas drošības spēku apmācībās –, kā noteikts pārskatītajā krīzes pārvarēšanas koncepcijā, ko Padome apstiprināja 2011. gada 20. jūlijā. EUTM Somalia elementi būs izvietoti arī Nairobi un Briselē.”; |
| --- | --- |

1)

lēmuma 1. panta 1. un 2. punktu aizstāj ar šādiem:

“1.   Lai arī turpmāk palīdzētu stiprināt Somālijas Pārejas laika federālo valdību (PLFV) kā funkcionējošu valdību, kas kalpo Somālijas iedzīvotājiem, ES militārā apmācības misija (EUTM Somalia), nodrošinot militārās apmācības valsts drošības spēkiem (VDS), veicina Somālijas drošības sektora attīstību. Apmācības būs vērstas uz vadības un kontroles, kā arī specializētu iespēju attīstību un Somālijas VDS pašapmācības iespējām, lai ES apmācību pieredzi nodotu vietējiem dalībniekiem. EUTM Somalia turpinās darboties ciešā sadarbībā un saskaņojot rīcību ar citām iesaistītajām pusēm no starptautiskās kopienas, jo īpaši ar Apvienoto Nāciju Organizāciju, AMISOM un Amerikas Savienotajām Valstīm, un Ugandu atbilstīgi PLFV prasībām, par ko pastāv vienošanās.

2.   Šajā nolūkā veiktās ES militārās apmācības arī turpmāk notiks galvenokārt Ugandā saskaņā ar ES misijas politisko mērķi – palīdzēt Somālijas drošības spēku apmācībās –, kā noteikts pārskatītajā krīzes pārvarēšanas koncepcijā, ko Padome apstiprināja 2011. gada 20. jūlijā. EUTM Somalia elementi būs izvietoti arī Nairobi un Briselē.”;

| 2) | lēmuma 2. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
  “1.   Ar šo pulkvedi Michael BEARY ieceļ par ES misijas komandieri no 2011. gada 9. augusta.”; |
| --- | --- |

2)

lēmuma 2. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Ar šo pulkvedi Michael BEARY ieceļ par ES misijas komandieri no 2011. gada 9. augusta.”;

| 3) | lēmuma 10. pantu groza šādi:






  a) | 2. punktu aizstāj ar šādu:
  “2.   Finanšu atsauces summa ES militārās misijas kopējo izmaksu segšanai laikposmā līdz 2011. gada 9. augustam ir EUR 4,8 miljoni. ATHENA 32. panta 3. punktā minētais finanšu atsauces summas koeficients ir noteikts 60 %.”; |
| --- | --- | --- |

3)

lēmuma 10. pantu groza šādi:

a)

2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Finanšu atsauces summa ES militārās misijas kopējo izmaksu segšanai laikposmā līdz 2011. gada 9. augustam ir EUR 4,8 miljoni. ATHENA 32. panta 3. punktā minētais finanšu atsauces summas koeficients ir noteikts 60 %.”;

| b) | pievieno šādu punktu:
  “3.   Finanšu atsauces summa ES militārās misijas kopējo izmaksu segšanai laikposmā no 2011. gada 9. augusta ir EUR 4,8 miljoni. ATHENA 32. panta 3. punktā minētais finanšu atsauces summas koeficients ir noteikts 30 %.”; |
| --- | --- |

b)

pievieno šādu punktu:

“3.   Finanšu atsauces summa ES militārās misijas kopējo izmaksu segšanai laikposmā no 2011. gada 9. augusta ir EUR 4,8 miljoni. ATHENA 32. panta 3. punktā minētais finanšu atsauces summas koeficients ir noteikts 30 %.”;

| 4) | lēmuma 12. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:
  “2.   ES militāro misiju beidz 2012. gadā pēc diviem sešus mēnešus ilgiem apmācību posmiem un pēc ES vienību un personāla izvešanas uz Eiropu.” |
| --- | --- |

4)

lēmuma 12. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   ES militāro misiju beidz 2012. gadā pēc diviem sešus mēnešus ilgiem apmācību posmiem un pēc ES vienību un personāla izvešanas uz Eiropu.”

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2011. gada 28. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

M. DOWGIELEWICZ

---

(1)  OV L 44, 19.2.2010., 16. lpp.

1

(2)  OV L 87, 7.4.2010., 33. lpp.

2

---

| 30.7.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 198/39 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 198/39

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS

(2011. gada 11. jūlijs)

par formu, kādā sniedzama informācija par Natura 2000 teritorijām

(izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 4892)

(2011/484/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 1992. gada 21. maija Direktīvu 92/43/EEK par dabisko dzīvotņu, savvaļas faunas un floras aizsardzību (1) un jo īpaši tās 4. panta 1. punkta otro daļu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 30. novembra Direktīvu 2009/147/EK par savvaļas putnu aizsardzību (2) un jo īpaši tās 4. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Direktīvas 92/43/EEK 3. panta 1. punktā noteikts, ka Natura 2000 tīklā iekļauj īpaši aizsargājamas teritorijas, ko dalībvalstis klasificējušas, ievērojot Padomes Direktīvu 79/409/EEK (3). |
| --- | --- |

(1)

Direktīvas 92/43/EEK 3. panta 1. punktā noteikts, ka Natura 2000 tīklā iekļauj īpaši aizsargājamas teritorijas, ko dalībvalstis klasificējušas, ievērojot Padomes Direktīvu 79/409/EEK (3).

| (2) | Par katru Natura 2000 teritoriju noteiktā formā jāiesniedz teritorijas karte, nosaukums, atrašanās vieta, platība un dati, kas izriet no teritorijas izvēlei izmantoto kritēriju piemērošanas. |
| --- | --- |

(2)

Par katru Natura 2000 teritoriju noteiktā formā jāiesniedz teritorijas karte, nosaukums, atrašanās vieta, platība un dati, kas izriet no teritorijas izvēlei izmantoto kritēriju piemērošanas.

| (3) | Formu izmanto Natura 2000 tīkla dokumentēšanai. |
| --- | --- |

(3)

Formu izmanto Natura 2000 tīkla dokumentēšanai.

| (4) | Lai Komisija varētu pildīt koordinēšanas funkcijas un saskaņā ar Direktīvas 92/43/EEK 9. pantu regulāri pārskatīt Natura 2000 tīkla nozīmi minētās direktīvas 2. un 3. pantā izklāstīto mērķu sasniegšanā, Natura 2000 datu standartveidlapas saturs būtu regulāri jāatjaunina, pamatojoties uz labāko pieejamo informāciju par katru tīklā iekļauto teritoriju. |
| --- | --- |

(4)

Lai Komisija varētu pildīt koordinēšanas funkcijas un saskaņā ar Direktīvas 92/43/EEK 9. pantu regulāri pārskatīt Natura 2000 tīkla nozīmi minētās direktīvas 2. un 3. pantā izklāstīto mērķu sasniegšanā, Natura 2000 datu standartveidlapas saturs būtu regulāri jāatjaunina, pamatojoties uz labāko pieejamo informāciju par katru tīklā iekļauto teritoriju.

| (5) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi atbilstīgi Direktīvas 92/43/EEK 20. pantam izveidotā komiteja, |
| --- | --- |

(5)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi atbilstīgi Direktīvas 92/43/EEK 20. pantam izveidotā komiteja,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Pielikumā ir noteikta forma, kādā nosūtāma informācija par Natura 2000 tīklu, saukta par “Natura 2000 datu standartveidlapu”.

2. pants

Komisijas Lēmumu 97/266/EK (4) atceļ.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2011. gada 11. jūlijā

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Janez POTOČNIK

---

(1)  OV L 206, 22.7.1992., 7. lpp.

1

(2)  OV L 20, 26.1.2010., 7. lpp.

2

(3)  OV L 103, 25.4.1979., 1. lpp.

3

(4)  OV L 107, 24.4.1997., 1. lpp.

4

---

PIELIKUMS

NATURA 2000

DATU STANDARTVEIDLAPA

Padomes Direktīva 2009/147/EK par savvaļas putnu aizsardzību un Padomes Direktīva 92/43/EEK par dabisko dzīvotņu, savvaļas faunas un floras aizsardzību

DATU STANDARTVEIDLAPA

īpaši aizsargājamām teritorijām (ĪAT), ierosinātām Kopienas nozīmes teritorijām (IKNT), Kopienas nozīmes teritorijām (KNT) un īpaši aizsargājamām dabas teritorijām (ĪADT)

1.   TERITORIJAS IDENTIFIKĀCIJA

Image

2.   TERITORIJAS ATRAŠANĀS VIETA

Image

3.   EKOLOĢISKĀ INFORMĀCIJA

Image

Image

Image

4.   TERITORIJAS APRAKSTS

Image

Image

5.   TERITORIJAS AIZSARDZĪBAS STATUSS (FAKULTATĪVI)

Image

6.   TERITORIJAS APSAIMNIEKOŠANA

Image

7.   TERITORIJAS KARTE

Image

DATU STANDARTVEIDLAPA

SKAIDROJUMI

SATURS

IEVADS

| 1. | TERITORIJAS IDENTIFIKĀCIJA |
| --- | --- |

1.

| 1.1. | Teritorijas tips |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Teritorijas kods |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Teritorijas nosaukums |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Pirmās apkopošanas datums |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Atjaunināšanas datums |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Respondents |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Teritorijas noteikšanas un statusa piešķiršanas/klasificēšanas datums |
| --- | --- |

1.7.

| 2. | TERITORIJAS ATRAŠANĀS VIETA |
| --- | --- |

2.

| 2.1. | Teritorijas centra atrašanās vieta |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Teritorijas platība |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Teritorijas procentuālā daļa, kuru aizņem jūras apgabals |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Garums (fakultatīvi) |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Administratīvā reģiona kods un nosaukums |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Bioģeogrāfiskais(-ie) reģions(-i) |
| --- | --- |

2.6.

| 3. | EKOLOĢISKĀ INFORMĀCIJA |
| --- | --- |

3.

| 3.1. | Teritorijā pārstāvētie dzīvotņu veidi un saistītais teritorijas novērtējums |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Sugas, kas minētas Direktīvas 2009/147/EK 4. pantā un uzskaitītas Direktīvas 92/43/EEK II pielikumā, un ar tām saistītais teritorijas novērtējums |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Citas nozīmīgas augu un dzīvnieku sugas (fakultatīvi) |
| --- | --- |

3.3.

| 4. | TERITORIJAS APRAKSTS |
| --- | --- |

4.

| 4.1. | Teritorijas vispārīgs raksturojums |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Kvalitāte un nozīmīgums |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Apdraudējumi, slodze un darbības, kas ietekmē teritoriju |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Teritorijas piederība (fakultatīvi) |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Dokumentācija (fakultatīvi) |
| --- | --- |

4.5.

| 5. | TERITORIJAS AIZSARDZĪBAS STATUSS (FAKULTATĪVI) |
| --- | --- |

5.

| 5.1. | Aizsardzības statuss valsts un reģionālā līmenī |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Aprakstītās teritorijas saistība ar citām teritorijām (blakusesošās teritorijas un teritorijas, kas pieder pie citiem statusa veidiem) |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Teritorijas statuss |
| --- | --- |

5.3.

| 6. | TERITORIJAS APSAIMNIEKOŠANA |
| --- | --- |

6.

| 6.1. | Par teritorijas apsaimniekošanu atbildīgā struktūra |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Apsaimniekošanas plāns |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Aizsardzības pasākumi (fakultatīvi) |
| --- | --- |

6.3.

| 7. | TERITORIJAS KARTE |
| --- | --- |

7.

Papildinājums

Saīsinājumu saraksts

| EK | Eiropas Kopienas |
| --- | --- |
| EEK | Eiropas Ekonomikas kopiena |
| ĢIS | Ģeogrāfiskās informācijas sistēma |
| INSPIRE | Eiropas telpiskās informācijas infrastruktūra |
| IKNT | ierosināta Kopienas nozīmes teritorija |
| KNT | Kopienas nozīmes teritorija |
| ĪADT | īpaši aizsargājama dabas teritorija |
| DSV | datu standartveidlapa |
| ĪAT | īpaši aizsargājama teritorija |

EK

Eiropas Kopienas

EEK

Eiropas Ekonomikas kopiena

ĢIS

Ģeogrāfiskās informācijas sistēma

INSPIRE

Eiropas telpiskās informācijas infrastruktūra

IKNT

ierosināta Kopienas nozīmes teritorija

KNT

Kopienas nozīmes teritorija

ĪADT

īpaši aizsargājama dabas teritorija

DSV

datu standartveidlapa

ĪAT

īpaši aizsargājama teritorija

IEVADS

Natura 2000 ir ekoloģisks tīkls, kurš kalpo Kopienas nozīmes savvaļas dzīvnieku un augu sugu un dabisko dzīvotņu aizsardzībai Savienībā. To veido teritorijas, kas klasificētas saskaņā ar Putnu direktīvu, kura pirmo reizi pieņemta 1979. gadā (Direktīva 2009/147/EK), un Dzīvotņu direktīvu, kura pieņemta 1992. gadā (Direktīva 92/43/EEK).

Natura 2000 panākumi galvenokārt ir atkarīgi no informācijas, kas savākta par Kopienas nozīmes dzīvotnēm un sugām. Tāpēc ir vajadzīgi strukturēti un salīdzināmi dati un informācija.

Šā Natura 2000 posma īstenošanai vajadzīgo datu sniegšanas juridiskais pamats ir Dzīvotņu direktīvas 4. panta 1. punkts, kurā noteikts, ka “informācijā iekļauj teritorijas karti, nosaukumu, atrašanās vietu, platību un datus, kas izriet no III pielikumā (1. posms) noteikto kritēriju piemērošanas un ko iesniedz formā, kuru Komisija nosaka saskaņā ar 21. pantā paredzēto procedūru”. Putnu direktīvas 4. panta 3. punktā jau ir noteikts, ka dalībvalstis “nosūta Komisijai visu vajadzīgo informāciju, kas tai ļauj paziņot attiecīgās koordinācijas iniciatīvas, kuras nepieciešamas, lai nodrošinātu, ka (4. panta) 1. un 2. punktā paredzētās teritorijas veido vienotu sistēmu saskaņā ar šo sugu aizsardzības prasībām ģeogrāfiskajā jūras un sauszemes teritorijā, uz ko attiecas šī direktīva”.

Datu standartveidlapas mērķis un izmantošana

Natura 2000 datu standartveidlapas (DSV) un veidojamās datubāzes galvenie mērķi ir šādi:

| 1) | nodrošināt vajadzīgo informāciju, lai Komisija kopā ar dalībvalstīm varētu koordinēt pasākumus vienota Natura 2000 tīkla izveidei un uzturēšanai un novērtēt, cik efektīvi tas palīdz aizsargāt Direktīvas 92/43/EEK I pielikumā minētās dzīvotnes un II pielikumā minēto sugu dzīvotnes, kā arī I pielikumā minēto putnu sugu un citu migrējošo putnu sugu dzīvotnes, uz kurām attiecas Direktīva 2009/147/EK; |
| --- | --- |

1)

nodrošināt vajadzīgo informāciju, lai Komisija kopā ar dalībvalstīm varētu koordinēt pasākumus vienota Natura 2000 tīkla izveidei un uzturēšanai un novērtēt, cik efektīvi tas palīdz aizsargāt Direktīvas 92/43/EEK I pielikumā minētās dzīvotnes un II pielikumā minēto sugu dzīvotnes, kā arī I pielikumā minēto putnu sugu un citu migrējošo putnu sugu dzīvotnes, uz kurām attiecas Direktīva 2009/147/EK;

| 2) | atjaunināt Savienībā KNT/ĪADT sarakstus, kas izveidoti saskaņā ar Dzīvotņu direktīvu; |
| --- | --- |

2)

atjaunināt Savienībā KNT/ĪADT sarakstus, kas izveidoti saskaņā ar Dzīvotņu direktīvu;

| 3) | sniegt informāciju, kas Komisijai noderētu citos lēmumu pieņemšanas procesos, lai nodrošinātu to, ka Natura 2000 tīkls tiek pilnībā ņemts vērā citās politikas jomās un Komisijas darbības sektoros, jo īpaši reģionālajā, lauksaimniecības, enerģētikas, transporta un tūrisma politikā; |
| --- | --- |

3)

sniegt informāciju, kas Komisijai noderētu citos lēmumu pieņemšanas procesos, lai nodrošinātu to, ka Natura 2000 tīkls tiek pilnībā ņemts vērā citās politikas jomās un Komisijas darbības sektoros, jo īpaši reģionālajā, lauksaimniecības, enerģētikas, transporta un tūrisma politikā;

| 4) | palīdzēt Komisijai un attiecīgajām komitejām izvēlēties pasākumus, kas finansējami saskaņā ar LIFE+ un citiem finanšu instrumentiem, ja dati, kas attiecas uz teritoriju aizsardzību, varētu atvieglot lēmumu pieņemšanas procesu; |
| --- | --- |

4)

palīdzēt Komisijai un attiecīgajām komitejām izvēlēties pasākumus, kas finansējami saskaņā ar LIFE+ un citiem finanšu instrumentiem, ja dati, kas attiecas uz teritoriju aizsardzību, varētu atvieglot lēmumu pieņemšanas procesu;

| 5) | nodrošināt saskanīgu un lietderīgu formu, kas izmantojama, lai paziņotu informāciju par Natura 2000 teritorijām un apmainītos ar to saskaņā ar INSPIRE regulas noteikumiem un citiem Komisijas tiesību aktiem un nolīgumiem par piekļuvi informācijai (piemēram, Orhūsas konvenciju); |
| --- | --- |

5)

nodrošināt saskanīgu un lietderīgu formu, kas izmantojama, lai paziņotu informāciju par Natura 2000 teritorijām un apmainītos ar to saskaņā ar INSPIRE regulas noteikumiem un citiem Komisijas tiesību aktiem un nolīgumiem par piekļuvi informācijai (piemēram, Orhūsas konvenciju);

| 6) | noderēt pētniecībā, plānošanā un citiem nolūkiem dabas aizsardzības politikas atbalstam; |
| --- | --- |

6)

noderēt pētniecībā, plānošanā un citiem nolūkiem dabas aizsardzības politikas atbalstam;

| 7) | nodrošināt ticamu atsauces un informācijas avotu konkrētu problēmu novērtēšanai iespējamu Savienības tiesību pārkāpumu gadījumā. |
| --- | --- |

7)

nodrošināt ticamu atsauces un informācijas avotu konkrētu problēmu novērtēšanai iespējamu Savienības tiesību pārkāpumu gadījumā.

DSV kalpo Natura 2000 tīkla dokumentēšanai Savienības līmenī, un to uzskata par svarīgu informācijas avotu visiem minētajiem mērķiem. Lai šī dokumentācija varētu lieti noderēt dažādajām vajadzībām, tā pietiekami bieži jāatjaunina. Tāpēc dalībvalstīm ir ļoti ieteicams to regulāri atjaunināt, pamatojoties uz labāko pieejamo informāciju. Piemēram, 11. pantā paredzētā monitoringa, apsaimniekošanas plānu, ietekmes novērtējumu utt. rezultāti varētu būt jaunas informācijas avots, kuru vajadzētu atspoguļot atjauninātajās DSV. Tomēr Dzīvotņu direktīvā nav skaidri noteikts, ka bez minētās direktīvas 11. pantā paredzētā monitoringa atsevišķi būtu jāveic katras teritorijas detalizēts monitorings.

Kamēr dažām izmaiņām, ko dalībvalstis ievieš DSV, varētu būt juridiskas sekas (piemēram, izmaiņām, ko Savienības sarakstos izdara ar Komisijas lēmumu), netiek uzskatīts, ka pārskatītiem DSV ierakstiem kā tādiem automātiski ir juridiskas sekas: piemēram, ja no teritorijas izzudusi kāda iepriekš tajā sastopama suga, tas netiks noteikti uzskatīts par nepiemērotas apsaimniekošanas rezultātu un tāpēc netiks automātiski celtas prasības tiesā. Tāpat arī DSV norādītā informācija par apdraudējumiem un slodzi, kas negatīvi ietekmē teritoriju, nebūt nenozīmē, ka dalībvalsts nepilda savus pienākumus, jo visa šī informācija ir jāskata kontekstā.

Pārskatītā datu standartveidlapa

Pirmais datu veidlapas paraugs tika pieņemts 1997. gadā (Lēmums 97/266/EK). 2008. gadā dalībvalstis un Komisija norādīja, ka nepieciešams uzlabot, racionalizēt un modernizēt saskaņā ar abām direktīvām sniegto datu plūsmu, un šajā sakarā tika uzsākta DSV pārskatīšana. To veica, cieši sadarbojoties ar dalībvalstīm tehniskā darba grupā (“ekspertu grupa ziņošanas jautājumos”).

DSV tika pārskatīta, lai uzlabotu Natura 2000 tīklam patiešām vajadzīgo datu pieejamību un kvalitāti. Tāpēc dažas daļas no vecās veidlapas tika svītrotas, jo tās bija kļuvušas liekas; jo īpaši tika ņemts vērā fakts, ka telpiskās informācijas infrastruktūras nodrošina digitālo telpisko datu labāku pieejamību. Turklāt tika novērsti daži būtiski trūkumi (piemēram, paredzēts norādīt informāciju par to, kādu procentuālo daļu no teritorijas aizņem jūras apgabals) un veikti vajadzīgie uzlabojumi ar ekoloģisko informāciju saistīto datu struktūrā.

Vēl viens pārskatīšanas iemesls bija datu pārvaldībai izmantotās informācijas tehnoloģijas straujā attīstība (piemēram, automātiska datu kvalitātes pārbaude vai iespējas precīzi izsekot izmaiņas sniegtajos datos), kā arī arvien pieaugošā digitālās ģeogrāfiskās informācijas un analīzes instrumentu pieejamība. Tāpēc vairs nav vajadzīgas kartes vai veidlapas papīra formā un dati jāsniedz tikai elektroniski.

Šajā dokumentā ir sniegti skaidrojumi par dažādajiem DSV datu laukiem, kā arī par vajadzīgo ģeogrāfisko informāciju, un tajā parādīts, kā jāaizpilda veidlapas.

Natura 2000 uzziņu portāls

Tomēr daži elementi laika gaitā mainīsies, arī tehniskās attīstības dēļ. Šie elementi atrodami “Natura 2000 uzziņu portālā”, kurā tie tiks atjaunināti un būs pieejami uzziņas nolūkos. Šie elementi ir atsauces dokumenti (piemēram, sugu kodi), tehniskā atbalsta materiāli (piemēram, datu modelis, lietojumprogrammas), kā arī vadlīnijas, lai nodrošinātu DSV konsekventu izmantošanu visās dalībvalstīs un aprakstītu tehniskās un administratīvās procedūras, kas jāievēro, nosūtot datus Komisijai. Tā kā uzziņu portāls ir svarīga DSV dokumentācijas daļa, visiem pielāgojumiem vai izmaiņām portālā ievietotajos dokumentos, kas ir Vides ĢD un Dzīvotņu komitejas pārvaldībā (nošķīrumu sk. papildinājumā), vajadzīgs iepriekšējs Dzīvotņu komitejas apstiprinājums (1). Uzziņu portāls atrodams Eiropas Komisijas Vides ĢD tīmekļa vietnē. Šajā portālā atrodamie atsauces dokumenti ir norādīti papildinājumā.

Natura 2000 datu standartveidlapa un datubāze

Datu standartveidlapa jāaizpilda par katru ierosināto, noteikto vai klasificēto teritoriju. Var būt gadījumi, kad pastāv saistība starp divām vai vairākām Natura 2000 teritorijām. 1. attēlā parādīti trīs veidi, kā var būt saistītas divas Natura 2000 teritorijas. Gadījumos, kad divas teritorijas daļēji pārklājas (bet nav pilnīgi identiskas) vai viena teritorija ietilpst otrā teritorijā, jāaizpilda divas atsevišķas veidlapas.

Ja vien nav īpaši norādīts citādi, obligāti jāaizpilda visi DSV lauki.

1.   TERITORIJAS IDENTIFIKĀCIJA

1.1.   Teritorijas tips

Šis vienzīmes kods norāda, vai teritorija ir kāda no Dzīvotņu direktīvā minētām teritorijām (IKNT, KNT vai ĪADT) vai klasificēta kā īpaši aizsargājama teritorija (ĪAT), vai pieder pie abām kategorijām. Gadījumos, kad KNT un ĪAT daļēji pārklājas, bet nav identiskas teritorijas, tās aplūko kā atsevišķus objektus.

1. attēls

Iespējamā saistība starp teritorijām

| | A | Piešķirts ĪAT statuss.
  Jāaizpilda viena veidlapa par ĪAT. |
| --- | --- | --- |
| | B | IKNT, KNT vai ĪADT.
  Jāaizpilda viena veidlapa par IKNT/KNT/ĪADT. |
| | C | IKNT/KNT/ĪADT pilnībā sakrīt ar teritoriju, kurai piešķirts ĪAT statuss.
  Jāaizpilda tikai viena veidlapa, kas attiecas gan uz IKNT/KNT/ĪADT, gan ĪAT. |
| | | Gadījumos, kad KNT un ĪAT daļēji pārklājas, bet nav identiskas teritorijas, tās aplūko kā atsevišķus objektus. Par katru no tām jāaizpilda atsevišķa veidlapa. |

Image

A

Piešķirts ĪAT statuss.

Jāaizpilda viena veidlapa par ĪAT.

Image

B

IKNT, KNT vai ĪADT.

Jāaizpilda viena veidlapa par IKNT/KNT/ĪADT.

Image

C

IKNT/KNT/ĪADT pilnībā sakrīt ar teritoriju, kurai piešķirts ĪAT statuss.

Jāaizpilda tikai viena veidlapa, kas attiecas gan uz IKNT/KNT/ĪADT, gan ĪAT.

Image

Gadījumos, kad KNT un ĪAT daļēji pārklājas, bet nav identiskas teritorijas, tās aplūko kā atsevišķus objektus. Par katru no tām jāaizpilda atsevišķa veidlapa.

1.2.   Teritorijas kods

Katru teritoriju apzīmē unikāls deviņzīmju kods, kas sastāv no diviem komponentiem.

| 1. | Pirmās divas rakstzīmes ir valsts kods. Piemēro Savienības noteikumu par ISO 3166 valstu divburtu kodu izmantošanu (sk. uzziņu portālu) (2). |
| --- | --- |

1.

Pirmās divas rakstzīmes ir valsts kods. Piemēro Savienības noteikumu par ISO 3166 valstu divburtu kodu izmantošanu (sk. uzziņu portālu) (2).

| 2. | Pārējās septiņas rakstzīmes, no kurām izveido unikālu burtciparu kodu katrai teritorijai, jāpiešķir, ievērojot loģisku un saskanīgu sistēmu, ko nosaka atbildīgā valsts iestāde. Tā kā kodi ir elementi, kas identificē teritorijas, tos nevajadzētu laika gaitā mainīt. |
| --- | --- |

2.

Pārējās septiņas rakstzīmes, no kurām izveido unikālu burtciparu kodu katrai teritorijai, jāpiešķir, ievērojot loģisku un saskanīgu sistēmu, ko nosaka atbildīgā valsts iestāde. Tā kā kodi ir elementi, kas identificē teritorijas, tos nevajadzētu laika gaitā mainīt.

1.3.   Teritorijas nosaukums

Teritoriju nosaukumus norāda vietējā valodā. Šādi izvairās no tulkošanas grūtībām un ir iespējams tieši integrēt valsts vai vietējā līmenī pieejamos datus. Ja valodā izmanto citas rakstzīmes (piemēram, grieķu alfabēta burtus vai kirilicu), nosaukumus transliterē ar latīņu alfabēta burtiem. Teritoriju nosaukumus neraksta ar lielajiem burtiem (piemēram, “Gave de Pau”, NEVIS “GAVE DE PAU”).

1.4.   Pirmās apkopošanas datums

Ievada datumu, ko vēlas norādīt kā DSV reģistrētās informācijas “pirmās apkopošanas datumu”. Datu laukā ar cipariem norāda vispirms gadu (četri cipari) un tad mēnesi (divi cipari).

Piemēram, 199305: dati pirmo reizi apkopoti 1993. gada maijā.

Teritorijas paplašināšanas gadījumā “pirmās apkopošanas datumu” nemaina, jo šo datumu izmanto tikai tad, kad ziņas par teritoriju sniedz pirmo reizi. Tā vietā laukā “atjaunināšanas datums” (sk. 1.5. punktu) ievada datumu, kad teritorija paplašināta.

1.5.   Atjaunināšanas datums

Ievada datumu, kad pēdējo reizi mainīta par teritoriju paziņotā informācija, tādā pašā formātā kā datumu, kura piemērs dots 1.4. punktā. Ja reģistrē jaunu teritoriju, lauku “atjaunināšanas datums” atstāj tukšu. Ja informācija ir atjaunināta vairākkārt, šajā laukā redzams datums, kad informācija mainīta pēdējo reizi.

1.6.   Respondents

Norāda tās organizācijas (piemēram, kompetentās administratīvās iestādes) oficiālo kontaktinformāciju, kura apkopojusi veidlapā norādīto informāciju. Respondentam jādarbojas kā kontaktpunktam, pie kura vērsties ar tehniskiem jautājumiem; šajā laukā var norādīt “funkciju” organizācijā (piemēram, ieņemamo amatu kādā struktūrvienībā).

1.7.   Teritorijas noteikšanas un statusa piešķiršanas/klasificēšanas datums

Var būt trīs datumi, kas obligāti jānorāda: datums, kad teritorija klasificēta kā ĪAT, datums, kad teritoriju ierosināts noteikt par KNT, un datums, kad teritorijai valsts līmenī piešķirts ĪADT statuss. Apakšlaukos norāda attiecīgo gadu un mēnesi. Ja teritorijai ir piešķirts attiecīgais statuss un pēc tam tā paplašināta, jānorāda sākotnējās sarakstā iekļaušanas datums un visjaunākie dati par kopējo platību.

Dalībvalstis fakultatīvi var aizpildīt lauku “datums, kad teritorija apstiprināta kā KNT”; datumu, kad apstiprināts/pieņemts attiecīgais Savienības saraksts, dokumentē Vides ĢD.

Attiecīgajā brīvā teksta laukā ievada atsauci uz valsts tiesību aktu, ar kuru teritorijai piešķirts ĪADT/ĪAT statuss. Fakultatīvi aizpildāmajā brīvā teksta laukā “skaidrojumi” var sniegt papildu skaidrojumus, piemēram, par tādu teritoriju klasificēšanas vai statusa piešķiršanas datumiem, kuras sastāv no sākotnēji atsevišķām ĪAT un/vai KNT.

2.   TERITORIJAS ATRAŠANĀS VIETA

2.1.   Teritorijas centra atrašanās vieta

Teritorijas centra ģeogrāfiskās koordinātas (ģeogrāfiskais garums un platums) jāievada decimālgrādos. Ģeogrāfiskais garums uz rietumiem no Griničas meridiāna ir negatīvs skaitlis, savukārt ģeogrāfiskais garums uz austrumiem no Griničas meridiāna – pozitīvs skaitlis (to var apzīmēt ar + zīmi vai pieņemt kā pašsaprotamu, ja nekāda zīme nav norādīta).

Ja teritorija sastāv no vairākiem atsevišķiem apgabaliem, jāievada vissvarīgākā apakšapgabala koordinātas (praktisku apsvērumu dēļ iesakām izmantot vislielāko apgabalu). Norādītajam koordinātu punktam jāatrodas teritorijas robežās. Īpaši jāuzmanās, ja centra koordinātas tiek ģenerētas automātiski. Nākamajā piemērā teritorija sastāv no vairākiem daudzstūriem: pirmajā attēlā (a) redzami automātiski ģenerētie koordinātu punkti, taču jāņem vērā, ka lielākā daudzstūra koordinātu punkts atrodas ārpus daudzstūra; otrajā attēlā (b) ir ģenerēts tikai viens – lielākā daudzstūra centra – koordinātu punkts, taču tas atrodas ārpus teritorijas; trešajā attēlā (c) ir ģenerēts lielākā daudzstūra centra koordinātu punkts un tas atrodas teritorijas robežās. Tikai pēdējais piemērs (c) ir pareizs (3).

Image

Grādu, minūšu un sekunžu konvertēšana ir vienkārša. Grādus, minūtes un sekundes pārrēķina decimālgrādos pēc formulas (D + M/60 + S/3 600), piemēram, 9° 15′ 30′′ rietumu garums un 54° 36′ 30′′ platums kļūst par garumu –9,2583 un platumu 54,6083.

2.2.   Teritorijas platība

Ievada visprecīzākos pieejamos datus par kopējo platību hektāros; var norādīt decimāldaļas. Ja platību norādīt nav iespējams, 2.4. laukā “garums” norāda teritorijas garumu, un tikai šādā gadījumā lauks “platība” paliek tukšs.

Alas: dalībvalstis tiek aicinātas ievadīt alu projicēto virsmas platību, kad vien tas iespējams, citādi jāizmanto 2.4. lauks.

Ja laika gaitā teritorijas platība ir mainījusies, ievada visjaunākos datus par kopējo platību.

2.3.   Teritorijas procentuālā daļa, kuru aizņem jūras apgabals

Jānorāda, kādu procentuālo daļu no teritorijas aizņem jūras apgabals. Krasta līnijas definīcijai, ko izmanto jūras robežas noteikšanai, jāatbilst starptautiskiem (piemēram, ANO Jūras tiesību konvencija – UNCLOS) vai valsts tiesību aktiem. Katra dalībvalsts iesniedz Komisijai robežas aprakstu, ko tā izmantojusi; tad tas tiks ievietots uzziņu portālā (piemēram, “apgabals, kas atrodas zem zemākā bēguma ūdenslīmeņa”).

Ja precīzi dati nav pieejami, izmanto aplēses. Ja teritorijas procentuālā daļa, ko aizņem jūras apgabals, laika gaitā ir mainījusies, ievada visjaunākos datus par procentuālo daļu.

2.4.   Garums (fakultatīvi)

Šo lauku aizpilda tad, ja garumam ir būtiska nozīme (piemēram, klintīm). Teritorijas garumu norāda kilometros.

Šajā laukā jāievada aptuvenais teritorijas garums, ja 2.2. laukā nav norādīta teritorijas platība.

Ja teritorijas garums laika gaitā ir mainījies, ievada visjaunākos datus par kopējo garumu.

2.5.   Administratīvā reģiona kods un nosaukums

Statistikas datu atsauces vajadzībām Eurostat ir izstrādājis hierarhisku standartizētu sistēmu Savienības reģionu kodēšanai. Šī kodēšanas sistēma jāizmanto visos reģionu kodēšanas lietojumos Komisijā (sk. Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1059/2003 (4)). Pilns apraksts atrodams arī Eurostat mājaslapā.

Katrai teritorijai ievada NUTS 2. līmeņa kodu, viens kods ir obligāts. Ja teritorija ir sadalīta starp diviem vai vairākiem reģioniem, datubāzē ievada tik kodu, cik ir attiecīgo reģionu. Kontrolpārbaudes vajadzībām norāda reģiona nosaukumu. Ja teritorija atrodas ārpus NUTS reģiona, ievada “Extra-Regio” NUTS kodu (piemēram, pareizais 2. līmeņa kods ārpusreģiona teritorijas apzīmēšanai Beļģijā ir “BEZZ”, nevis “BE0”). Kodi ir atrodami uzziņu portālā.

2.6.   Bioģeogrāfiskais(-ie) reģions(-i)

Atsaucoties uz bioģeogrāfisko reģionu karti (sk. uzziņu portālā), norāda, kurā bioģeogrāfiskajā reģionā vai reģionos teritorija atrodas, atzīmējot attiecīgos lodziņus; tas pats attiecas arī uz jūras teritorijām.

Ja teritorija atrodas vairāk nekā vienā reģionā, jānorāda, kāda procentuālā daļa atrodas katrā reģionā (fakultatīvi).

Papildu informācija par jūras reģioniem: jūras reģionu norāde DSV ir vajadzīga praktisku/tehnisku iemeslu dēļ un attiecas uz dalībvalstīm, kurās viens sauszemes bioģeogrāfiskais reģions robežojas ar diviem jūras reģioniem; tai nav citas nozīmes. Jaunākās bioģeogrāfisko reģionu un jūras reģionu robežas, kā arī kodus var lejupielādēt no uzziņu portāla.

3.   EKOLOĢISKĀ INFORMĀCIJA

Par teritorijām, kas saskaņā ar Putnu direktīvu klasificētas kā ĪAT, dalībvalstis sniedz:

| — | visu attiecīgo informāciju par sugām, uz kurām attiecas Putnu direktīvas 4. pants, t. i., I pielikumā minētām sugām un regulāri sastopamām migrējošām sugām, kas nav ietvertas I pielikumā (3.2. punkts) (obligāti), |
| --- | --- |

—

visu attiecīgo informāciju par sugām, uz kurām attiecas Putnu direktīvas 4. pants, t. i., I pielikumā minētām sugām un regulāri sastopamām migrējošām sugām, kas nav ietvertas I pielikumā (3.2. punkts) (obligāti),

| — | informāciju par Dzīvotņu direktīvas I pielikumā minētajām dzīvotnēm (3.1. punkts) un II pielikumā minētajām dzīvnieku un augu sugām (3.2. punkts) attiecībā uz visu teritoriju vai to teritorijas daļu, kas atzīta arī par Kopienas nozīmes teritoriju atbilstīgi Direktīvai 92/43/EEK vai kam vienlaikus piešķirts IKNT/KNT/ĪADT statuss (fakultatīvi), |
| --- | --- |

—

informāciju par Dzīvotņu direktīvas I pielikumā minētajām dzīvotnēm (3.1. punkts) un II pielikumā minētajām dzīvnieku un augu sugām (3.2. punkts) attiecībā uz visu teritoriju vai to teritorijas daļu, kas atzīta arī par Kopienas nozīmes teritoriju atbilstīgi Direktīvai 92/43/EEK vai kam vienlaikus piešķirts IKNT/KNT/ĪADT statuss (fakultatīvi),

| — | vēlams – citu attiecīgu informāciju par nozīmīgām dzīvnieku un augu sugām (3.3. punkts) (fakultatīvi), |
| --- | --- |

—

vēlams – citu attiecīgu informāciju par nozīmīgām dzīvnieku un augu sugām (3.3. punkts) (fakultatīvi),

| — | ja teritorija ir klasificēta kā ĪAT un nav pilnībā vai daļēji atzīta par Kopienas nozīmes teritoriju saskaņā ar Direktīvu 92/43/EEK, taču konkrēta informācija par dabiskajām dzīvotnēm vai par dzīvnieku un augu sugām ir svarīga to putnu sugu aizsardzībai, kuru dēļ teritorija klasificēta kā ĪAT, vēlams sniegt šo informāciju (fakultatīvi). |
| --- | --- |

—

ja teritorija ir klasificēta kā ĪAT un nav pilnībā vai daļēji atzīta par Kopienas nozīmes teritoriju saskaņā ar Direktīvu 92/43/EEK, taču konkrēta informācija par dabiskajām dzīvotnēm vai par dzīvnieku un augu sugām ir svarīga to putnu sugu aizsardzībai, kuru dēļ teritorija klasificēta kā ĪAT, vēlams sniegt šo informāciju (fakultatīvi).

Par Dzīvotņu direktīvā minētajām teritorijām (IKNT/KNT/ĪADT) dalībvalstis sniedz:

| — | visu attiecīgo informāciju par I pielikumā minētajiem dzīvotņu veidiem (3.1. punkts) un II pielikumā minētajām dzīvnieku un augu sugām (3.2. punkts) (obligāti), |
| --- | --- |

—

visu attiecīgo informāciju par I pielikumā minētajiem dzīvotņu veidiem (3.1. punkts) un II pielikumā minētajām dzīvnieku un augu sugām (3.2. punkts) (obligāti),

| — | visu attiecīgo informāciju par I pielikumā minētajām putnu sugām un migrējošām sugām saskaņā ar Direktīvu 2009/147/EK (3.2. punkts) attiecībā uz visu teritoriju vai to teritorijas daļu, kas vienlaikus klasificēta kā ĪAT (fakultatīvi), |
| --- | --- |

—

visu attiecīgo informāciju par I pielikumā minētajām putnu sugām un migrējošām sugām saskaņā ar Direktīvu 2009/147/EK (3.2. punkts) attiecībā uz visu teritoriju vai to teritorijas daļu, kas vienlaikus klasificēta kā ĪAT (fakultatīvi),

| — | vēlams – citu attiecīgu informāciju par nozīmīgām dzīvnieku un augu sugām (3.3. punkts) (fakultatīvi). |
| --- | --- |

—

vēlams – citu attiecīgu informāciju par nozīmīgām dzīvnieku un augu sugām (3.3. punkts) (fakultatīvi).

3.1.   Teritorijā pārstāvētie dzīvotņu veidi un saistītais teritorijas novērtējums

i)   Teritorijā pārstāvēto I pielikumā minēto dzīvotņu veidu kodi un platība

Kods. Šajā laukā ievada četrzīmju kodu, kas apzīmē Direktīvas 92/43/EEK I pielikumā minētos dzīvotņu veidus. Jāizmanto tikai tie kodi, kuri iekļauti patlaban spēkā esošajā Dzīvotņu direktīvas I pielikuma redakcijā, nevajadzētu izmantot kodus, kuri norādīti interpretācijas rokasgrāmatas iepriekšējās versijās.

Prioritārās formas (PF). Uzmanību! Ja teritorijā atrodas 6210., 7130. un 9430. dzīvotņu veida prioritārās formas (atkarībā no pazīmēm šie dzīvotņu veidi var būt un var nebūt prioritāri), prioritāro formu norāda, aili “PF” atzīmējot ar “x” (sk. piemēru). Zvaigznīte “*”, kas izmantota kā koda daļa I pielikumā, šajā papildu ailē tehnisku iemeslu dēļ ir aizstāta ar “x”. (Ja teritorijā atrodas gan prioritāra, gan neprioritāra forma, par katru no tām jāizdara atsevišķs ieraksts.)

Nav sastopams (NP) (fakultatīvi). Gadījumos, kad I pielikumā minēts dzīvotnes veids, kura dēļ teritorijai sākotnēji piešķirts attiecīgais statuss (t. i., veids, kurš iepriekš bija sastopams), teritorijā vairs nav sastopams, ir ļoti ieteicams norādīt šo faktu, aili “NP” atzīmējot ar “x” (alternatīvs risinājums par šo dzīvotņu veidu ievadītās informācijas dzēšanai no DSV).

Platība. Jānorāda visas I pielikumā minētās dzīvotnes, kas atrodas konkrētajā teritorijā, un to platība hektāros (sk. 2. attēlu). Var ievadīt decimāldaļas.

I pielikumā minētās dzīvotnes var daļēji pārklāties (piemēram, smilšu sēkļi, kas atrodas estuārā). Šajā situācijā norāda katras dzīvotnes platību (piemēram, ievada estuāra platību un smilšu sēkļu platību); šādos gadījumos I pielikumā minēto dzīvotņu kopējā platība var būt lielāka par teritorijas platību. Ja uzskata, ka tas nav iespējams, no lielākās dzīvotnes platības atņem mazākās dzīvotnes platību.

Ievērojiet! Ja nepieciešams norādīt, ka tiek apsvērta dzīvotnes atjaunošana teritorijā, laukā “platība” ievada vērtību “–1”.

Alas. Var norādīt alu (8310, 8330) skaitu, ja nav pieejami dati par to aptuveno platību.

Datu kvalitāte. Laukā “datu kvalitāte” norāda mērījumu kvalitāti. Datu kvalitāti, ciktāl iespējams, norāda šādi: G = “laba” (piemēram, balstās uz apsekojumiem); M = “vidēja” (piemēram, balstās uz nepilnīgiem datiem un ekstrapolāciju); P = “slikta” (piemēram, aptuvenas aplēses).

ii)   Teritorijas novērtējuma kritēriji attiecībā uz konkrētu dabisko dzīvotņu veidu, kas minēts I pielikumā (saskaņā ar III pielikuma A iedaļu)

—   REPREZENTATIVITĀTE = III pielikuma A iedaļas a) punkts: dzīvotņu veida reprezentativitātes pakāpe konkrētajā teritorijā.

III pielikuma A iedaļas a) punkta kritērijs jāskata saistībā ar I pielikumā minēto dzīvotņu veidu interpretācijas rokasgrāmatu, jo šajā rokasgrāmatā ir dota definīcija, norādītas raksturīgās sugas un citi attiecīgie elementi. Reprezentativitātes pakāpe rāda, “cik tipisks” ir attiecīgais dzīvotņu veids. Vajadzības gadījumā šajā novērtējumā jāņem vērā arī attiecīgā dzīvotņu veida reprezentativitāte konkrētajā teritorijā – vai nu dzīvotņu veidu grupai, vai arī konkrētai dažādu dzīvotņu veidu kombinācijai.

Ja nav lauka datu, proti, kvantitatīvu datu, kas vajadzīgi salīdzināšanai, vai ja kritērijs nav izmērāms, dzīvotņu veida klasificēšanai var izmantot “labāko speciālista vērtējumu”.

Būtu jāizmanto šāda klasificēšanas sistēma:

A:

B:

C:

Turklāt visos gadījumos, kad dzīvotņu veida klātbūtne attiecīgajā teritorijā ir nenozīmīga, tas jāierindo ceturtajā kategorijā:

D:

Ja teritorijā atrodas tikai tādas I pielikumā minētas dzīvotņu formas, kurām ir neliela aizsardzības vērtība, norāda “D” (nenozīmīga klātbūtne). Piemēram, degradējušās kokaugiem klātas platības, kurās nav daudzu parasto sugu, jānorāda “D” kategorijā.

Ja attiecīgā dzīvotņu veida reprezentativitāte teritorijā ir klasificēta kā “D: nenozīmīga”, par šo dzīvotņu veidu konkrētajā teritorijā nav vajadzīgas citas norādes pārējo vērtēšanas kritēriju laukos. Šajos gadījumos kritēriji “relatīvā platība”, “saglabāšanās stāvoklis” un “vispārējais novērtējums” nav jānovērtē.

—   RELATĪVĀ PLATĪBA = III pielikuma A iedaļas b) punkts: teritorijas platība, ko aizņem dabisko dzīvotņu veids, attiecībā pret kopējo platību, kuru valstī aizņem minētais dabisko dzīvotņu veids.

Teorētiski, lai novērtētu A iedaļas b) punkta kritēriju, ir jāizmēra platība, ko konkrētajā teritorijā aizņem dzīvotņu veids, un kopējā platība, ko tas pats dzīvotņu veids aizņem valsts teritorijā. Lai gan tas ir skaidrs, var būt ārkārtīgi grūti veikt šos mērījumus, jo īpaši tos, kas attiecas uz platību visā valstī.

Šis kritērijs jāizsaka procentos “p”. Neatkarīgi no tā, vai šie divi mērījumi jau ir zināmi vai tos var iegūt (un tas nozīmē, ka procentus var aprēķināt), vai arī rezultāts ir balstīts uz aplēsēm saskaņā ar labāko vērtējumu (kas ir ticamāks variants), “p” ierindošana klašu intervālos jāveic, izmantojot šādu progresijas modeli:

| A | : | 100 ≥ p > 15 % |
| --- | --- | --- |
| B | : | 15 ≥ p > 2 % |
| C | : | 2 ≥ p > 0 % |

A

:

100 ≥ p > 15 %

B

:

15 ≥ p > 2 %

C

:

2 ≥ p > 0 %

—   SAGLABĀŠANĀS PAKĀPE = III pielikuma A iedaļas c) punkts: attiecīgā dabisko dzīvotņu veida struktūras un funkciju saglabāšanās pakāpe un atjaunošanas iespējas.

Šis kritērijs ietver trīs apakškritērijus:

| i) | struktūras saglabāšanās pakāpe; |
| --- | --- |

i)

struktūras saglabāšanās pakāpe;

| ii) | funkciju saglabāšanās pakāpe; |
| --- | --- |

ii)

funkciju saglabāšanās pakāpe;

| iii) | atjaunošanas iespējas. |
| --- | --- |

iii)

atjaunošanas iespējas.

Kaut arī šos apakškritērijus varētu novērtēt atsevišķi, valsts sarakstā ierosināto teritoriju atlases vajadzībām tie tomēr būtu jāapvieno, jo tiem ir kompleksa un savstarpēji atkarīga ietekme uz procesu.

i)   Struktūras saglabāšanās pakāpe

Šis apakškritērijs jāskata saistībā ar I pielikumā minēto dzīvotņu veidu interpretācijas rokasgrāmatu, jo šajā rokasgrāmatā ir dota definīcija, raksturīgo sugu saraksts un citi attiecīgi elementi.

Salīdzinot konkrēta teritorijā pārstāvēta dzīvotņu veida struktūru ar interpretācijas rokasgrāmatas datiem (un citu attiecīgo zinātnisko informāciju) un ar tā paša dzīvotņu veida struktūru citās teritorijās, struktūru vajadzētu klasificēt pēc šādas sistēmas, izmantojot “labāko speciālista vērtējumu”:

| I | : | izcila struktūra, |
| --- | --- | --- |
| II | : | labi saglabājusies struktūra, |
| III | : | viduvēja vai daļēji degradējusies struktūra. |

I

:

izcila struktūra,

II

:

labi saglabājusies struktūra,

III

:

viduvēja vai daļēji degradējusies struktūra.

Gadījumos, kad izvēlēts variants “izcila struktūra”, A iedaļas c) punkta kritērijs kopumā jāklasificē kā “A: izcila saglabāšanās pakāpe” neatkarīgi no abu pārējo apakškritēriju vērtējuma.

Ja konkrētā dzīvotņu veida struktūra attiecīgajā teritorijā nav izcila, jānovērtē arī abi pārējie apakškritēriji.

ii)   Funkciju saglabāšanās pakāpe

Var būt grūti definēt un izmērīt konkrēta dzīvotņu veida funkcijas attiecīgajā teritorijā un to saglabāšanās pakāpi un izdarīt to neatkarīgi no pārējiem dzīvotņu veidiem. Tāpēc ir lietderīgi “funkciju saglabāšanās pakāpi” pārfrāzēt un aizstāt ar konkrētā dzīvotņu veida perspektīvām (spēju un varbūtību) nākotnē attiecīgajā teritorijā saglabāt savu struktūru, ņemot vērā iespējamo nelabvēlīgo ietekmi, no vienas puses, un visus iespējamos pamatotos saglabāšanas centienus, no otras puses.

| I | : | lieliskas perspektīvas, |
| --- | --- | --- |
| II | : | labas perspektīvas, |
| III | : | viduvējas vai nelabvēlīgas perspektīvas. |

I

:

lieliskas perspektīvas,

II

:

labas perspektīvas,

III

:

viduvējas vai nelabvēlīgas perspektīvas.

Gadījumos, kad izvēlēts variants “I: lieliskas perspektīvas” vai “II: labas perspektīvas” apvienojumā ar pirmā apakškritērija vērtējumu “II: labi saglabājusies struktūra”, A iedaļas c) punkta kritērijs kopumā jāklasificē kā “A: izcila saglabāšanās pakāpe” vai “B: laba saglabāšanās pakāpe” neatkarīgi no trešā apakškritērija vērtējuma, kuru šādā gadījumā neņem vērā.

Gadījumos, kad izvēlēts variants “III: viduvējas vai nelabvēlīgas perspektīvas” apvienojumā ar pirmā apakškritērija vērtējumu “III: viduvēja vai daļēji degradējusies struktūra”, A iedaļas c) punkta kritērijs kopumā jāklasificē kā “C: viduvēja vai zema saglabāšanās pakāpe” neatkarīgi no trešā apakškritērija vērtējuma, kuru šādā gadījumā neņem vērā.

iii)   Atjaunošanas iespējas

Šo apakškritēriju izmanto, lai novērtētu, ciktāl varētu būt iespējama konkrētā dzīvotņu veida atjaunošana attiecīgajā teritorijā.

Vispirms novērtē iespējamību no zinātniskā viedokļa: vai pašreizējās zināšanas sniedz atbildi uz jautājumu “kas jādara un kā jārīkojas?”. Lai uz to atbildētu, vajadzīgas plašas zināšanas par dzīvotņu veida struktūru un funkcijām un par konkrētiem apsaimniekošanas plāniem un priekšrakstiem, kas vajadzīgi, lai to atjaunotu, proti, lai nostabilizētu vai palielinātu minētā dzīvotņu veida aizņemtās platības procentuālo daļu, lai atjaunotu specifisko struktūru un funkcijas, kas vajadzīgas tā saglabāšanai ilgtermiņā, un lai uzturētu vai atjaunotu tā tipisko sugu labvēlīgu saglabāšanās stāvokli.

Otrs jautājums, ko var uzdot, ir šāds: vai tas ir rentabli no dabas aizsardzības viedokļa? Šajā novērtējumā jāņem vērā tas, cik apdraudēts un rets ir attiecīgais dzīvotņu veids.

Izmantojot “labāko speciālista vērtējumu”, atjaunošanas iespējas jāklasificē pēc šādas sistēmas:

| I | : | viegla atjaunošana, |
| --- | --- | --- |
| II | : | ar mērenu piepūli iespējama atjaunošana, |
| III | : | grūta vai neiespējama atjaunošana. |

I

:

viegla atjaunošana,

II

:

ar mērenu piepūli iespējama atjaunošana,

III

:

grūta vai neiespējama atjaunošana.

Kopējais vērtējums, ko iegūst, piemērojot visus trīs apakškritērijus

A: izcila saglabāšanās pakāpe

B: laba saglabāšanās pakāpe

C: viduvēja vai zema saglabāšanās pakāpe

—   VISPĀRĒJAIS NOVĒRTĒJUMS = III pielikuma A iedaļas d) punkts: vispārējais novērtējums par teritorijas nozīmi attiecīgā dabisko dzīvotņu veida saglabāšanā.

Šis kritērijs atspoguļo vispārējo novērtējumu par to, kāda ir teritorijas nozīme attiecīgā dzīvotņu veida saglabāšanā. Šis kritērijs jāizmanto, lai integrētā veidā novērtētu iepriekšējos kritērijus, ņemot vērā atšķirīgo svarīgumu, kāds tiem var būt attiecībā uz aplūkojamo dzīvotņu veidu. Var apsvērt citus aspektus, kas izmantojami vissvarīgāko elementu novērtēšanā, lai globāli novērtētu to pozitīvo vai negatīvo ietekmi uz dzīvotņu veida saglabāšanos. “Vissvarīgākie” elementi atkarībā no dzīvotņu veida var atšķirties; tie var ietvert cilvēka darbības – gan teritorijā, gan tai piegulošajos apgabalos –, kuras varētu ietekmēt dzīvotņu veida saglabāšanās stāvokli, īpašumtiesības uz zemi, teritorijas pašreizējo juridisko statusu, ekoloģisko saistību starp dažādiem dzīvotņu veidiem un sugām utt.

Lai novērtētu šo vispārējo vērtību, var izmantot “vislabāko speciālista vērtējumu”, un tās atspoguļošanai jāizmanto šāda klasificēšanas sistēma:

A:

B:

C:

Jānorāda, ka datu standartveidlapu izmanto, lai novērtētu dzīvotnes vai sugas saglabāšanos konkrētā teritorijā, savukārt 17. pantā paredzētie novērtējumi attiecas uz stāvokli visā bioģeogrāfiskajā reģionā dalībvalstī. Termins “aizsardzības statuss” (saglabāšanās stāvoklis) ir definēts Dzīvotņu direktīvas 1. panta e) punktā un 1. panta i) punktā, un tas raksturo dzīvotņu veida vai sugas vispārējo stāvokli bioģeogrāfiskā reģionā. Šo saglabāšanās stāvokli tagad regulāri novērtē sešu gadu progresa ziņojumos saskaņā ar Dzīvotņu direktīvas 17. pantu. Teritoriju novērtējums saskaņā ar Dzīvotņu direktīvas III pielikuma kritērijiem ietver arī novērtējumu par dzīvotņu veida vai sugas “saglabāšanās pakāpi” konkrētā teritorijā.

2. attēls

Piemērs datu sniegšanai par teritorijā esošajiem dzīvotņu veidiem un ar tiem saistītais teritorijas novērtējums (3.1.)

| I pielikumā iekļauto dzīvotņu veidi | Teritorijas novērtējums |
| --- | --- |
| Kods | PF | NP | Platība (ha) | Alas | Datu kvalitāte | A | B | C |D | A | B | C |
| Reprezentativitāte | Relatīvā platība | Sagl. pak. | Visp. novērt. |
| 7130 | x | | 2 212,70 | | G | B | B | B | B |
| 8310 | | | 0 | 3 | P | C | C | C | C |
| 3150 | | | 921 | | G | A | C | B | C |
| 1110 | | | 1 700 | | P | C | A | A | B |

I pielikumā iekļauto dzīvotņu veidi

Teritorijas novērtējums

Kods

PF

NP

Platība (ha)

Alas

Datu kvalitāte

A | B | C |D

A | B | C

Reprezentativitāte

Relatīvā platība

Sagl. pak.

Visp. novērt.

7130

x

2 212,70

G

B

B

B

B

8310

0

3

P

C

C

C

C

3150

921

G

A

C

B

C

1110

1 700

P

C

A

A

B

3. attēls

Piemērs datu sniegšanai par sugām, kas minētas Putnu direktīvas 4. pantā vai iekļautas Dzīvotņu direktīvas II pielikumā, un ar tām saistītais teritorijas novērtējums (3.2.)

| Suga | Teritorijā sastopamā populācija | Teritorijas novērtējums |
| --- | --- | --- |
| Gr. | Kods | Nosaukums | S | NP | Tips | Lielums | Vienība | Kat. | Dati | A|B|C|D | A|B|C |
| Min. | Maks. | | C|R|V|P | G|M|P|DD | Pop. | Sagl. | Izol. | Visp. |
| B | A038 | Cygnus cygnus | | | w | 800 | 1 000 | I | | M | B | B | C | B |
| B | A038 | Cygnus cygnus | | | c | 1 500 | 1 500 | I | | P | A | B | A | B |
| P | 1903 | Liparis loeselii | | | p | 20 | 30 | I | | G | C | A | C | A |
| I | 1014 | Vertigo angustior | | | p | | | | R | DD | C | B | B | B |

Suga

Teritorijā sastopamā populācija

Teritorijas novērtējums

Gr.

Kods

Nosaukums

S

NP

Tips

Lielums

Vienība

Kat.

Dati

A|B|C|D

A|B|C

Min.

Maks.

C|R|V|P

G|M|P|DD

Pop.

Sagl.

Izol.

Visp.

B

A038

Cygnus cygnus

w

800

1 000

I

M

B

B

C

B

B

A038

Cygnus cygnus

c

1 500

1 500

I

P

A

B

A

B

P

1903

Liparis loeselii

p

20

30

I

G

C

A

C

A

I

1014

Vertigo angustior

p

R

DD

C

B

B

B

3.2.   Sugas, kas minētas Direktīvas 2009/147/EK 4. pantā un uzskaitītas Direktīvas 92/43/EEK II pielikumā, un ar tām saistītais teritorijas novērtējums

i)   Sugas kods, nosaukums un populācijas dati

Saistībā ar teritorijām attiecīgi norāda grupu, kodu un zinātnisko nosaukumu visām teritorijā sastopamajām putnu sugām, uz kurām attiecas Direktīvas 2009/147/EK 4. panta 1. punkts un 4. panta 2. punkts, un visām dzīvnieku un augu sugām, kas uzskaitītas Direktīvas 92/43/EEK II pielikumā, norādot to populāciju šajā teritorijā (sk. turpmāk).

Grupa. A = abinieki, B = putni, F = zivis, I = bezmugurkaulnieki, M = zīdītāji, P = augi, R = rāpuļi.

Kods. Secīgais četrzīmju kods katrai sugai pieejams uzziņu portālā.

Konfidencialitāte (S). Šajā laukā norāda, vai informācija, kas publiski pieejama par konkrētu sugu, varētu apdraudēt tās saglabāšanos, piemēram, tāpēc, ka tā ir nelikumīgas vākšanas objekts un DSV iekļautās informācijas publiska pieejamība varētu lielā mērā palielināt šo risku. Šādā gadījumā šajā laukā ieraksta “Jā”. Ja sugas dati ir atzīmēti kā konfidenciāli, Komisija pēc savas iniciatīvas sugas sastopamību teritorijā nepubliskos (piemēram, ievietojot šo informāciju publiski pieejamā datubāzē vai interneta vietnē). Ja informācija par šīs sugas sastopamību konkrētā apgabalā jau ir publiski pieejama, piemēram, tiešsaistē, sugas datu atzīmēšanu par konfidenciāliem nevar uzskatīt par pamatotu.

Nav sastopams (NP) (fakultatīvi). Gadījumos, kad suga, kuras dēļ teritorija sākotnēji tika izraudzīta (t. i., suga, kas iepriekš bija sastopama), teritorijā vairs nav sastopama, ir ļoti ieteicams norādīt šo faktu, aili “NP” atzīmējot ar “x” (alternatīvs risinājums par šo sugu ievadītās informācijas dzēšanai no DSV). Nenorāda sugas, kas teritorijā nebija sastopamas laikā, kad direktīva stājās spēkā, un “vēsturisko sastopamību”.

Ievērojiet! Sugu uzskata par teritorijā vairs nesastopamu, piemēram, tad, ja tā teritorijā nav novērota ilgu laiku. Laika periods katrai sugai ir atšķirīgs, viegli novērojamas sugas nesastopamība vairākus gadus, iespējams, liecina par tās izzušanu, taču attiecībā uz grūti novērojamām sugām, piemēram, briofītiem vai dažiem insektiem, to nenovērošana ne vienmēr liecina par izzušanu, ja dzīvotne nav mainījusies.

Tips. Izmanto šādas kategorijas:

| Uzturas pastāvīgi (p) | : | teritorijā sastopama visu gadu (nemigrējoša suga vai augs, migrējošas sugas populācija, kas uzturas pastāvīgi (nometnieks)) |
| --- | --- | --- |
| Vairojas (r) | : | teritoriju izmanto, lai audzētu mazuļus (piemēram, vairošanās, ligzdošana) |
| Pulcējas (c) | : | teritoriju izmanto, lai īslaicīgi apmestos, nakšņotu, uzturētos pārlidojumu laikā vai spalvu mešanas/zvīņu nomaiņas laikā ārpus vairošanās vietām un izņemot ziemošanas laikā |
| Ziemo (w) | : | teritoriju izmanto, lai pārziemotu |

Uzturas pastāvīgi (p)

:

teritorijā sastopama visu gadu (nemigrējoša suga vai augs, migrējošas sugas populācija, kas uzturas pastāvīgi (nometnieks))

Vairojas (r)

:

teritoriju izmanto, lai audzētu mazuļus (piemēram, vairošanās, ligzdošana)

Pulcējas (c)

:

teritoriju izmanto, lai īslaicīgi apmestos, nakšņotu, uzturētos pārlidojumu laikā vai spalvu mešanas/zvīņu nomaiņas laikā ārpus vairošanās vietām un izņemot ziemošanas laikā

Ziemo (w)

:

teritoriju izmanto, lai pārziemotu

Ja vairāk nekā vienas sezonas laikā teritorijā sastopama populācija, kas nav nometnieks, ailē “populācijas tips” izdara atsevišķus ierakstus (sk. piemēru 3. attēlā). Piemēram, tā kā vairākas dzīvnieku sugas, jo īpaši daudzas putnu sugas, ir migrējošas, teritorija var būt nozīmīga dažādos sugas dzīves cikla posmos.

Gadījumā, ja nav iespējams sniegt datus par dažādām sezonām, ieraksta datus par svarīgāko elementu (ziemo vai pulcējas).

Lielums. Attiecībā uz skaitu ieraksta zināmos populācijas datus, ja tādi ir pieejami. Ja populācijas lielums ir zināms, abos laukos (min. un maks.) ieraksta vienu un to pašu vērtību. Ja lietderīgāk ir norādīt populācijas intervālu, ieraksta aplēstās vērtības šā intervāla zemākajai robežvērtībai (min.) un augstākajai robežvērtībai (maks.). Ja populācijas intervāls nav zināms, bet ir informācija par minimālo vai maksimālo populācijas lielumu, trūkstošo intervāla vērtību aizstāj ar aptuvenu vērtību. Ņemiet vērā, ka minimālajām un maksimālajām vērtībām jābūt vidējām vērtībām, kas iegūtas vairāku gadu garumā, nevis galējām vērtībām.

Ja nav iespējams veikt pat aptuvenas aplēses par populācijas lielumu, ieraksta populācijas tipu (piemēram, uzturas pastāvīgi) un laukā “datu kvalitāte” ieraksta vērtību “DD” (nepilnīgi dati). Šādā gadījumā populācijas lieluma vērtības var nenorādīt, bet tā vietā aizpilda lauku ailē “sastopamības kategorijas” (izplatīta suga (C), reta suga (R), ļoti reta suga (V) vai pārstāvēta suga (P)). Teritorijā sastopamo populāciju sīkāk var raksturot teksta laukā “kvalitāte un nozīmīgums” (4.2.), norādot populācijas īpašības (piemēram, blīva, izkliedēta vai izolēta). Sastopamības kategorijas var norādīt papildus populācijas lielumam.

Ievērojiet! Gadījumos, kad jānorāda, ka suga tiek uzskatīta par tādu, kas varētu tikt introducēta teritorijā, laukā “lielums” ievada vērtību “–1”.

Vienība. Attiecīgajā laukā norāda populācijas vērtības vienību. Ja iespējams, ieteicams izmantot vienības “atsevišķi īpatņi” (= i) vai “pāri” (= p), pretējā gadījumā izmanto pēc iespējas precīzākas vienības, ņemot vērā standartizēto populācijas vienību un kodu sarakstu, kas izveidots saskaņā ar 12. un 17. pantā paredzēto ziņošanu (sk. uzziņu portālu).

Sastopamības kategorija (kat.). Skatīt iepriekšējos skaidrojumus par aili “lielums” – C = izplatīta suga, R = reta suga, V = ļoti reta suga, P = pārstāvēta suga –, šo lauku aizpilda, ja dati ir nepilnīgi (DD) un nav iespējams sniegt aplēses par populācijas lielumu, vai papildus populācijas lieluma kvantitatīvajām aplēsēm.

Datu kvalitāte. Datu kvalitāti apzīmē, izmantojot šādus kodus: G = “laba” (piemēram, balstās uz apsekojumiem); M = “vidēja” (piemēram, balstās uz nepilnīgiem datiem un ekstrapolāciju); P = “slikta” (piemēram, aptuvenas aplēses); DD = “nepilnīgi dati” (šo apzīmējumu izmantot tikai tad, ja nav iespējams veikt pat aptuvenas aplēses par populācijas lielumu).

ii)   Teritorijas novērtēšanas kritēriji attiecībā uz konkrētu sugu, kas minēta Direktīvas 2009/147/EK 4. pantā, un sugu, kas iekļauta Direktīvas 92/43/EEK II pielikumā (saskaņā ar III pielikuma B iedaļu)

—   POPULĀCIJA = III pielikuma B iedaļas a) punkts: teritorijā sastopamās sugas populācijas lielums un blīvums salīdzinājumā ar valsts teritorijā sastopamo populāciju lielumu un blīvumu.

Šis kritērijs ieviests, lai novērtētu teritorijā sastopamās populācijas relatīvo lielumu vai blīvumu salīdzinājumā ar valstī sastopamās populācijas relatīvo lielumu vai blīvumu.

Šo pēdējo aspektu ir diezgan grūti novērtēt. Optimālais mērs būtu procenti, kas iegūti, konkrētajā teritorijā sastopamās populāciju attiecinot pret valsts teritorijā sastopamo populāciju. Kā ierosināts attiecībā uz A iedaļas b) punkta kritēriju, jālieto aplēse vai klašu intervāls, ņemot vērā šādu progresijas modeli:

| A | : | 100 % ≥ p > 15 % |
| --- | --- | --- |
| B | : | 15 % ≥ p > 2 % |
| C | : | 2 % ≥ p > 0 % |

A

:

100 % ≥ p > 15 %

B

:

15 % ≥ p > 2 %

C

:

2 % ≥ p > 0 %

Turklāt visi gadījumi, kad attiecīgās sugas populācija konkrētajā teritorijā ir pārstāvēta nenozīmīgi, jānorāda ceturtajā kategorijā.

D:

Ja suga teritorijā tiek novērota reti, piemēram, tikai klejojošs īpatnis, to neuzskata par nozīmīgu populāciju un apzīmē ar “D”.

Gadījumos, ja populācijas reprezentativitāte teritorijā ir novērtēta kā “D: nenozīmīga”, attiecībā uz pārējiem novērtēšanas kritērijiem citas norādes par šo dzīvotnes veidu konkrētajā teritorijā nav vajadzīgas. Šādā gadījumā kritēriji “Saglabāšana”, “Izolētība” un “Vispārējais novērtējums” nav jāatzīmē.

—   SAGLABĀŠANĀS PAKĀPE = III pielikuma B iedaļas b) punkts: attiecīgai sugai nozīmīgu dzīvotnes iezīmju saglabāšanās pakāpe un atjaunošanas iespējas.

Šis kritērijs iedalīts divos apakškritērijos:

| i) | sugai nozīmīgu dzīvotnes iezīmju saglabāšanās pakāpe; |
| --- | --- |

i)

sugai nozīmīgu dzīvotnes iezīmju saglabāšanās pakāpe;

| ii) | atjaunošanas iespējas. |
| --- | --- |

ii)

atjaunošanas iespējas.

i)   Sugai nozīmīgu dzīvotnes iezīmju saglabāšanās pakāpe

Saistībā ar i) kritēriju jāveic vispārējs dzīvotnes iezīmju novērtējums par konkrētas sugas bioloģiskajām vajadzībām. Vienas no piemērotākajām gan attiecībā uz dzīvnieku, gan augu sugām ir iezīmes, kas attiecas uz populācijas dinamiku. Jānovērtē dzīvotnes struktūra un dažas abiotiskas iezīmes.

Jāizmanto “labākais speciālista vērtējums”, lai klasificētu šo kritēriju:

| I | : | elementi ir izcilā stāvoklī, |
| --- | --- | --- |
| II | : | elementi ir labi saglabājušies, |
| III | : | elementi ir viduvējā stāvoklī vai daļēji degradējušies. |

I

:

elementi ir izcilā stāvoklī,

II

:

elementi ir labi saglabājušies,

III

:

elementi ir viduvējā stāvoklī vai daļēji degradējušies.

Gadījumos, kad norādīta apakšgrupa “I: elementi ir izcilā stāvoklī” vai “II: elementi ir labi saglabājušies”, B iedaļas b) punkta kritērijs kopumā attiecīgi jāklasificē kā “A: izcila saglabāšanās pakāpe” vai “B: laba saglabāšanās pakāpe” neatkarīgi no pārējo apakškritēriju vērtējuma.

ii)   Atjaunošanas iespējas

Attiecībā uz šo apakškritēriju, kas jāņem vērā tikai tad, ja elementi ir viduvējā stāvoklī vai daļēji degradējušies, rīkojas analoģiski kā A iedaļas c) punkta iii) apakšpunkta kritērija gadījumā, papildus sniedzot novērtējumu par attiecīgās populācijas dzīvotspēju. Rezultātā klasifikāciju veic pēc šādas sistēmas:

| I | : | viegla atjaunošana, |
| --- | --- | --- |
| II | : | ar mērenu piepūli iespējama atjaunošana, |
| III | : | grūta vai neiespējama atjaunošana. |

I

:

viegla atjaunošana,

II

:

ar mērenu piepūli iespējama atjaunošana,

III

:

grūta vai neiespējama atjaunošana.

Kombinācija, ko piemēro abu apakškritēriju klasifikācijai

A: izcila saglabāšanās pakāpe

B: laba saglabāšanās pakāpe

C: vidēja vai zema saglabāšanās pakāpe

—   IZOLĒTĪBA = III pielikuma B iedaļas c) punkts: teritorijā sastopamās populācijas izolētības pakāpe attiecībā pret sugu dabiskās izplatības areālu.

No vienas puses, šo kritēriju var interpretēt kā aptuvenu mēru konkrētās populācijas devumam sugas ģenētiskajā daudzveidībā, bet, no otras puses, kā konkrētās populācijas jutīgumu. Izmantojot vienkāršotu pieeju, var teikt, ka, jo populācija ir izolētāka (attiecībā pret tās dabisko izplatības areālu), jo lielāks ir tās devums sugas ģenētiskajā daudzveidībā. Līdz ar to termins “izolētība” jāskata plašākā kontekstā, to vienlīdzīgi piemērojot endēmiskām sugām, apakšsugām/varietātēm/dzimtām, kā arī metapopulācijas apakšpopulācijām. Šajā kontekstā jālieto šāda klasifikācija:

A:

B:

C:

—   VISPĀRĒJAIS NOVĒRTĒJUMS = III pielikuma B iedaļas d) punkts: vispārējs novērtējums attiecībā uz teritorijas nozīmi konkrētu sugu saglabāšanā.

Šis kritērijs attiecas uz vispārēju novērtējumu par teritorijas vērtību konkrētu sugu saglabāšanā. To var izmantot, lai apkopotu iepriekšējos kritērijus un arī lai novērtētu teritorijas pārējās iezīmes, kas var būt svarīgas konkrētajai sugai. Šīs iezīmes dažādām sugām var būt atšķirīgas, un tās var ietvert cilvēka darbības teritorijā vai tai piegulošajos apgabalos, kas var ietekmēt sugu saglabāšanās stāvokli, zemes apsaimniekošanu, teritorijas juridisko aizsardzības statusu, ekoloģisko saistību starp dažādiem dzīvotņu veidiem un sugām u. c.

Šim vispārējam novērtējumam var izmantot “labāko speciālista vērtējumu”, izmantojot šādu vērtēšanas sistēmu:

A:

B:

C:

Jāatzīmē, ka datu standartveidlapa ir paredzēta, lai novērtētu dzīvotnes vai sugas saglabāšanos konkrētā teritorijā, savukārt 17. pantā paredzētie novērtējumi attiecas uz stāvokli visā dalībvalsts bioģeogrāfiskajā reģionā. Termins “saglabāšanās stāvoklis” (aizsardzības statuss) ir definēts Dzīvotņu direktīvas 1. panta e) punktā un 1. panta i) punktā kā termins, kas raksturo dzīvotnes veida vai sugas vispārējo saglabāšanās stāvokli bioģeogrāfiskajā reģionā. Šis saglabāšanās stāvoklis tagad tiek regulāri novērtēts saistībā ar ziņojumiem, kuri jāiesniedz ik pēc sešiem gadiem saskaņā ar Dzīvotņu direktīvas 17. pantu. Teritoriju novērtējums saskaņā ar Dzīvotņu direktīvas III pielikuma kritērijiem ietver novērtējumu par dzīvotnes veida vai sugas “saglabāšanās pakāpi” konkrētā teritorijā.

3.3.   Citas nozīmīgas augu un dzīvnieku sugas (fakultatīvi)

Var secīgi norādīt visas pārējās nozīmīgās dzīvnieku un augu sugas, ja tās ir svarīgas teritorijas saglabāšanai un apsaimniekošanai, un to dara saskaņā ar šādu procedūru:

| — | Grupa. Ieraksta attiecīgās sugu grupas kodu (A = abinieki, B = putni, F = zivis, Fu = sēnes, I = bezmugurkaulnieki, L = ķērpji, M = zīdītāji, P = augi, R = rāpuļi). |
| --- | --- |

—

Grupa. Ieraksta attiecīgās sugu grupas kodu (A = abinieki, B = putni, F = zivis, Fu = sēnes, I = bezmugurkaulnieki, L = ķērpji, M = zīdītāji, P = augi, R = rāpuļi).

| — | Nosaukums un kods. Norāda sugas zinātnisko nosaukumu; attiecībā uz IV un V pielikumā iekļautajām putnu sugām papildus zinātniskajam nosaukumam jānorāda kods, kā paredzēts uzziņu portālā. |
| --- | --- |

—

Nosaukums un kods. Norāda sugas zinātnisko nosaukumu; attiecībā uz IV un V pielikumā iekļautajām putnu sugām papildus zinātniskajam nosaukumam jānorāda kods, kā paredzēts uzziņu portālā.

| — | Konfidencialitāte (S). Šajā laukā norāda, vai informācija, kas publiski pieejama par konkrētu sugu, varētu apdraudēt tās saglabāšanos, piemēram, tāpēc, ka tā ir nelikumīgas vākšanas objekts un DSV iekļautās informācijas publiska pieejamība varētu lielā mērā palielināt šo risku. Šādā gadījumā šajā laukā ieraksta “Jā”. Ja sugas dati ir atzīmēti kā konfidenciāli, Komisija pēc savas iniciatīvas sugas sastopamību teritorijā nepubliskos (piemēram, ievietojot šo informāciju publiski pieejamā datubāzē vai interneta vietnē). Ja informācija par šīs sugas sastopamību konkrētā vietā jau ir publiski pieejama, piemēram, publikācijās vai tiešsaistē, sugas datu atzīmēšanu par konfidenciāliem nevar uzskatīt par pamatotu. |
| --- | --- |

—

Konfidencialitāte (S). Šajā laukā norāda, vai informācija, kas publiski pieejama par konkrētu sugu, varētu apdraudēt tās saglabāšanos, piemēram, tāpēc, ka tā ir nelikumīgas vākšanas objekts un DSV iekļautās informācijas publiska pieejamība varētu lielā mērā palielināt šo risku. Šādā gadījumā šajā laukā ieraksta “Jā”. Ja sugas dati ir atzīmēti kā konfidenciāli, Komisija pēc savas iniciatīvas sugas sastopamību teritorijā nepubliskos (piemēram, ievietojot šo informāciju publiski pieejamā datubāzē vai interneta vietnē). Ja informācija par šīs sugas sastopamību konkrētā vietā jau ir publiski pieejama, piemēram, publikācijās vai tiešsaistē, sugas datu atzīmēšanu par konfidenciāliem nevar uzskatīt par pamatotu.

| — | Nav sastopams (NP) (fakultatīvi). Gadījumos, kad suga, kas iepriekš bija sastopama, teritorijā vairs nav sastopama, to var norādīt, aili “NP” atzīmējot ar “x” (alternatīvs risinājums par šo sugu ievadītās informācijas dzēšanai no DSV).
  Ievērojiet! Sugu uzskata par teritorijā vairs nesastopamu, piemēram, tad, ja tā nav novērota ilgu laiku. Laika periods katrai sugai ir atšķirīgs, viegli novērojamas sugas nesastopamība vairākus gadus, iespējams, liecina par tās izzušanu, taču attiecībā uz grūti novērojamām sugām, piemēram, briofītiem vai dažiem insektiem, to nenovērošana ne vienmēr liecina par izzušanu, ja dzīvotne nav mainījusies. |
| --- | --- |

—

Nav sastopams (NP) (fakultatīvi). Gadījumos, kad suga, kas iepriekš bija sastopama, teritorijā vairs nav sastopama, to var norādīt, aili “NP” atzīmējot ar “x” (alternatīvs risinājums par šo sugu ievadītās informācijas dzēšanai no DSV).

Ievērojiet! Sugu uzskata par teritorijā vairs nesastopamu, piemēram, tad, ja tā nav novērota ilgu laiku. Laika periods katrai sugai ir atšķirīgs, viegli novērojamas sugas nesastopamība vairākus gadus, iespējams, liecina par tās izzušanu, taču attiecībā uz grūti novērojamām sugām, piemēram, briofītiem vai dažiem insektiem, to nenovērošana ne vienmēr liecina par izzušanu, ja dzīvotne nav mainījusies.

| — | Lielums. Sniedz informāciju par populācijas lielumu. Ja precīzs skaits nav zināms, ja iespējams, norāda populācijas intervālu, ierakstot šā intervāla mazāko robežvērtību (min.) un lielāko robežvērtību (maks.). Ja populācijas intervāls nav zināms, bet ir informācija par minimālo vai maksimālo populācijas lielumu, trūkstošo intervāla vērtību aizstāj ar aptuvenu vērtību. Attiecīgajā laukā norāda populācijas vērtības vienību. Pēc iespējas jāizmanto šādas vienības: “pāri” (= p) vai “atsevišķi īpatņi” (= i), pretējā gadījumā izmanto standartizēto populācijas vienību un kodu sarakstu, kas izveidots saskaņā ar 17. pantā paredzēto ziņošanu (sk. uzziņu portālu). Vajadzības gadījumā var ierakstīt vienības, kas atšķiras no vienībām, kuras izmanto 17. pantā paredzētās ziņošanas vajadzībām. |
| --- | --- |

—

Lielums. Sniedz informāciju par populācijas lielumu. Ja precīzs skaits nav zināms, ja iespējams, norāda populācijas intervālu, ierakstot šā intervāla mazāko robežvērtību (min.) un lielāko robežvērtību (maks.). Ja populācijas intervāls nav zināms, bet ir informācija par minimālo vai maksimālo populācijas lielumu, trūkstošo intervāla vērtību aizstāj ar aptuvenu vērtību. Attiecīgajā laukā norāda populācijas vērtības vienību. Pēc iespējas jāizmanto šādas vienības: “pāri” (= p) vai “atsevišķi īpatņi” (= i), pretējā gadījumā izmanto standartizēto populācijas vienību un kodu sarakstu, kas izveidots saskaņā ar 17. pantā paredzēto ziņošanu (sk. uzziņu portālu). Vajadzības gadījumā var ierakstīt vienības, kas atšķiras no vienībām, kuras izmanto 17. pantā paredzētās ziņošanas vajadzībām.

| — | Kategorija. Ja kvantitatīvu datu nav, norāda, vai suga ir izplatīta (C), reti sastopama (R) vai ļoti reti sastopama (V). Ja nav nekādu datu par populāciju, norāda, ka tā ir pārstāvēta (P) (piemēru sk. 4. attēlā). |
| --- | --- |

—

Kategorija. Ja kvantitatīvu datu nav, norāda, vai suga ir izplatīta (C), reti sastopama (R) vai ļoti reti sastopama (V). Ja nav nekādu datu par populāciju, norāda, ka tā ir pārstāvēta (P) (piemēru sk. 4. attēlā).

Norāda katras sugas iekļaušanas pamatojumu, izmantojot šādas kategorijas:

| — | IV. Sugas, kas iekļautas IV pielikumā (Dzīvotņu direktīva) |
| --- | --- |

—

IV. Sugas, kas iekļautas IV pielikumā (Dzīvotņu direktīva)

| — | V. Sugas, kas iekļautas V pielikumā (Dzīvotņu direktīva) |
| --- | --- |

—

V. Sugas, kas iekļautas V pielikumā (Dzīvotņu direktīva)

| — | A. Valsts Sarkanās grāmatas dati |
| --- | --- |

—

A. Valsts Sarkanās grāmatas dati

| — | B. Endēmiskas sugas |
| --- | --- |

—

B. Endēmiskas sugas

| — | C. Starptautiskas konvencijas (tostarp Bernes konvencija, Bonnas konvencija un Konvencija par bioloģisko daudzveidību) |
| --- | --- |

—

C. Starptautiskas konvencijas (tostarp Bernes konvencija, Bonnas konvencija un Konvencija par bioloģisko daudzveidību)

| — | D. Citi iemesli |
| --- | --- |

—

D. Citi iemesli

Iespējami vairāki kategoriju ieraksti. Sīkāku informācija par atsevišķu sugu iekļaušanas pamatojumu, jo īpaši attiecībā uz D, var sniegt 4.2. punktā, kas ir brīvā teksta lauks teritorijas kvalitātes un nozīmīguma aprakstīšanai.

Jāizmanto kodi, kas paredzēti IV un IV pielikumā iekļautajām putnu sugām (sk. uzziņu portālu). Neveic ar sugu saistīto teritorijas novērtējumu.

4. attēls

Piemērs datu sniegšanai par citām sugām (3.3.)

| Suga | Teritorijā sastopamā populācija | Pamatojums |
| --- | --- | --- |
| Grupa | Kods | Nosaukums | S | NP | Lielums | Vienība | Kat. | Suga Annex | Citas kategorijas |
| Min. | Maks. | | C|R|V|P | IV | V | A | B | C | D |
| P | | Acer heldreichii | | | 51 | 100 | I | | | | | x | | |
| P | | Accipter nisus | | | 2 | 4 | I | | | | | | | x |
| M | | Eptesicus serotinus | | | 150 | 200 | I | | x | | x | | | |
| I | | Ectemnius massiliensis | | | | | | R | | | | | | x |
| R | | Elaphe longissima | | | | | | C | x | | | | x | |
| P | | Campanula morettiana | | | | | | C | x | | x | | | |

Suga

Teritorijā sastopamā populācija

Pamatojums

Grupa

Kods

Nosaukums

S

NP

Lielums

Vienība

Kat.

Suga Annex

Citas kategorijas

Min.

Maks.

C|R|V|P

IV

V

A

B

C

D

P

Acer heldreichii

51

100

I

x

P

Accipter nisus

2

4

I

x

M

Eptesicus serotinus

150

200

I

x

x

I

Ectemnius massiliensis

R

x

R

Elaphe longissima

C

x

x

P

Campanula morettiana

C

x

x

4.   TERITORIJAS APRAKSTS

4.1.   Teritorijas vispārīgs raksturojums

Šajā laukā jāsniedz teritorijas vispārīgs raksturojums. Īsumā apraksta teritorijas vispārīgās īpašības, sākot ar teritorijas dalījumu vispārīgās dzīvotņu klasēs, izmantojot labāko speciālista vērtējumu, lai novērtētu to procentuālo daļu (šīs dzīvotņu klases kopā ar to kodiem ir norādītas uzziņu portālā). Dzīvotņu klašu aizņemto teritorijas daļu summai jābūt 100 % un jāatbilst teritorijas kopējai platībai. Paredzams, ka dažādu datu avotu izmantošanas dēļ informācija, kas sniegta saskaņā ar šo punktu, ne vienmēr atbildīs informācijai, kas sniegta 3.1. punktā (I pielikumā minētie dzīvotņu veidi).

“Citas teritorijas īpašības” 4.1. punkta brīvā teksta laukā apraksta galvenās ģeoloģiskās, ģeomorfoloģiskās un ainaviskās iezīmes. Vajadzības gadījumā norāda dominējošos veģetācijas tipus. Norāda arī citas I pielikumā neiekļautas dzīvotnes vai pielikumā neiekļautas mērķsugas, kas ir nozīmīgas teritorijas saglabāšanai. Ja teritorijas saglabāšanai ir svarīgs sīkāks informācijas dalījums attiecībā uz dzīvotņu klasēm (piemēram, dehesas vai vīna dārzi), tas jānorāda brīvā teksta laukā. Zem šā vispārīgā teksta jāsniedz arī informācija par sīkām lineārām vai mozaīkas veida kokaugu platībām (dzīvžogi, kokiem apaugušu pakalnu ieskauti lauki (boscage), koku rindas).

4.2.   Kvalitāte un nozīmīgums

Sniedz vispārīgu aprakstu par teritorijas kvalitāti un nozīmīgumu, ņemot vērā direktīvās noteiktos saglabāšanās mērķus.

Attiecībā uz starptautiskas nozīmes mitrājiem, kur regulāri uzturas vairāk nekā 20 000 ūdensputnu, šo faktu norāda šeit.

Ja sugas uzskaitītas 3.3. punktā ar pamatojumu “D”, īsumā norāda iekļaušanas iemeslus.

4.3.   Apdraudējumi, slodze un darbības, kas ietekmē teritoriju

Ietekme ir saistīta ar visām cilvēka veiktām darbībām un dabiskiem procesiem, kam var būt pozitīva vai negatīva iedarbība uz teritorijas aizsardzību un apsaimniekošanu. Ir atzīts, ka ietekme var būt negatīva vienai dzīvotnei vai teritorijā sastopamai sugai, bet pozitīva citai dzīvotnei vai sugai. Tomēr šā lauka mērķis ir iegūt informāciju par teritorijas visbūtiskākajiem apdraudējumiem, slodzi un darbībām kopumā, nevis ziņot par visu. Jāņem vērā arī apdraudējumi, slodze un darbības teritorijas apkārtnē, ja tas ietekmē teritorijas integritāti. Tas ir atkarīgs no daudziem faktoriem, piemēram, vietējās topogrāfijas, teritorijas lieluma un īpašībām un cilvēka darbību veida. Informācijā jāatspoguļo nesenākā situācija. Apdraudējumus, slodzi un darbības, kam ir negatīva ietekme, var mazināt ar apsaimniekošanas pasākumiem. Tāpēc attiecīgā informācija jālasa un jāsaprot, piemēram, saistībā ar teritorijas apsaimniekošanas plāniem.

Derīgs apdraudējumu, slodzes un darbību saraksts atrodams uzziņu portālā. Ņemot vērā būtiskākos apdraudējumus, slodzi un darbības, kas ietekmē teritoriju kā tādu, ieraksta attiecīgo 3. līmeņa kategoriju kodu; ja 3. līmeņa kategorijas nevar piemērot, var izmantot 2. līmeni. Kodu saraksts ir tas pats, ko izmanto ziņošanai par ietekmi un darbībām saskaņā ar Dzīvotņu direktīvas 17. pantu.

Apdraudējuma, slodzes vai darbības relatīvais nozīmīgums jāiedala trijās kategorijās:

| H: | liela nozīme/ietekme | Liela tieša vai tūlītēja iedarbība un/vai iedarbība, kas skar plašus apgabalus |
| --- | --- | --- |
| M: | vidēja nozīme/ietekme | Vidēja tieša vai tūlītēja iedarbība, galvenokārt netieša iedarbība un/vai iedarbība, kas skar ierobežotu apgabalu/tikai reģionāli |
| L: | maza nozīme/ietekme | Neliela tieša vai tūlītēja iedarbība, netieša iedarbība un/vai iedarbība, kas skar nelielu apgabala daļu/tikai lokāli |

H:

liela nozīme/ietekme

Liela tieša vai tūlītēja iedarbība un/vai iedarbība, kas skar plašus apgabalus

M:

vidēja nozīme/ietekme

Vidēja tieša vai tūlītēja iedarbība, galvenokārt netieša iedarbība un/vai iedarbība, kas skar ierobežotu apgabalu/tikai reģionāli

L:

maza nozīme/ietekme

Neliela tieša vai tūlītēja iedarbība, netieša iedarbība un/vai iedarbība, kas skar nelielu apgabala daļu/tikai lokāli

Datu ierakstos attiecībā uz augstāko pakāpi nedrīkst būt vairāk par piecām negatīvām un piecām pozitīvām ietekmēm. Minimālais obligātais datu ierakstu skaits katrā tabulā ir viena ietekme. Ja nav ietekmes, ieraksta “x”. Vienas kategorijas (H, M vai L) ietvaros sīkāka dalījuma nav. Datu ieraksti par ietekmi un darbībām ar vidēju vai mazu nozīmīgumu var ietvert līdz pat 20 ierakstus. Tomēr ieteicams pirmām kārtām raksturot teritorijai nozīmīgākās ietekmes un darbības.

Piesārņojuma raksturotājs (fakultatīvi)

Tā kā piesārņojumam var būt diezgan atšķirīga ietekme atkarībā no konkrētas vielas un tam var būt diezgan atšķirīgi avoti (piemēram, slāpekļa vai fosfātu ienese ūdens ekosistēmās vai atmosfēras slāpekļa ienese sauszemes oligotrofiskajās dzīvotnēs), var izmantot papildu raksturotāju par konkrēto piesārņotāju veidu.

Var izmantot šādus raksturotājus:

| N | : | slāpekļa ienese |
| --- | --- | --- |
| P | : | fosfora/fosfātu ienese |
| A | : | skābju ienese/paskābināšanās |

N

:

slāpekļa ienese

P

:

fosfora/fosfātu ienese

A

:

skābju ienese/paskābināšanās

| T | : | toksiskas neorganiskās ķīmiskās vielas |
| --- | --- | --- |
| O | : | toksiskas organiskās ķīmiskās vielas |
| X | : | jaukts piesārņojums |

T

:

toksiskas neorganiskās ķīmiskās vielas

O

:

toksiskas organiskās ķīmiskās vielas

X

:

jaukts piesārņojums

Raksturotājs “teritorijā/ārpus teritorijas”

Norāda, vai apdraudējums, slodze vai darbība ir/iedarbojas teritorijā vai ārpus tās, vai abos gadījumos.

4.4.   Teritorijas piederība (fakultatīvi)

Sniedz vispārīgu aprakstu par teritorijas piederību, izmantojot norādītās īpašumpiederības grupas. Iekļauj novērtējumu par teritorijas platības proporcionālo daļu katrā īpašumpiederības grupā. Izmanto īpašumpiederības grupas, kas ir analoģiskas tām, kuras izmantotas aizsargājamo teritoriju pasaules datubāzē.

Publisks:

| — | valsts/federāls: zeme pieder visiem iedzīvotājiem, turētājs ir valsts/federālā valdība, |
| --- | --- |

—

valsts/federāls: zeme pieder visiem iedzīvotājiem, turētājs ir valsts/federālā valdība,

| — | zeme/province: zeme pieder visiem iedzīvotājiem, turētājs ir zemes/provinces valdība, |
| --- | --- |

—

zeme/province: zeme pieder visiem iedzīvotājiem, turētājs ir zemes/provinces valdība,

| — | vietējs/pašvaldības: zeme pieder visiem iedzīvotājiem, turētājs ir vietējā pārvalde/pašvaldība. |
| --- | --- |

—

vietējs/pašvaldības: zeme pieder visiem iedzīvotājiem, turētājs ir vietējā pārvalde/pašvaldība.

Kopīgs īpašums vai līdzīpašums: kopīgs īpašums vai līdzīpašums, kas pieder diviem vai vairākiem tiesību subjektiem (piemēram, publisko un privāto tiesību subjekts).

Privāts: zeme nav publisks īpašums, piemēram, tā pieder NVO, personām, korporācijām.

4.5.   Dokumentācija (fakultatīvi)

Ja iespējams, par katru teritoriju jāsniedz atsauce uz attiecīgām publikācijām un/vai zinātniskiem datiem par teritoriju. Informācija jāievada atbilstīgi noteikumiem par zinātnisko atsauču noformēšanu. Jāiekļauj nepublicēti darbi vai paziņojumi, kas attiecas uz datu veidlapā sniegto informāciju, ja vien tie ir noderīgi. Attiecībā uz saitēm uz tiešsaistes resursiem ņem vērā to, ka kopumā URL bieži mainās, tāpēc jāizvairās no nestabilu URL ierakstīšanas. Lauku var izmantot, lai sniegtu citu informāciju, kas nozīmīga teritorijas dokumentācijai.

5.   TERITORIJAS AIZSARDZĪBAS STATUSS (FAKULTATĪVI)

5.1.   Aizsardzības statuss valsts un reģionālā līmenī

Eiropas Vides aģentūra par katru dalībvalsti valsts/reģionālā līmenī uztur secīgu sarakstu ar attiecīgajiem dabas aizsardzības statusa veidiem, kam ir noteikta juridiskā aizsardzība, un to definīciju, un to var atrast uzziņu portālā. Trīs aizsardzības veidu saraksti ietver šādas trīs kategorijas:

| A. | Aizsardzības statusa veidi, ko lieto ar mērķi aizsargāt faunu, floru, dzīvotnes un ainavas (pēdējās – ciktāl tas ir būtiski faunas, floras un dzīvotņu aizsardzībai). |
| --- | --- |

A.

Aizsardzības statusa veidi, ko lieto ar mērķi aizsargāt faunu, floru, dzīvotnes un ainavas (pēdējās – ciktāl tas ir būtiski faunas, floras un dzīvotņu aizsardzībai).

| B. | Nolikumi saskaņā ar nozares, jo īpaši mežsaimniecības, normatīvajiem un administratīvajiem aktiem, kuri paredz atbilstīgu aizsardzību, kas nozīmīga faunas, floras un dzīvotņu saglabāšanai. |
| --- | --- |

B.

Nolikumi saskaņā ar nozares, jo īpaši mežsaimniecības, normatīvajiem un administratīvajiem aktiem, kuri paredz atbilstīgu aizsardzību, kas nozīmīga faunas, floras un dzīvotņu saglabāšanai.

| C. | Privāti nolikumi, kas paredz ilgstošu faunas, floras vai dzīvotņu aizsardzību. |
| --- | --- |

C.

Privāti nolikumi, kas paredz ilgstošu faunas, floras vai dzīvotņu aizsardzību.

Aizsardzības statusa veidus sagrupē pēc aizsardzības pakāpes, sākot ar stingrākajiem nolikumiem.

Ja teritorijai nav aizsardzības statusa, ir svarīgi to norādīt, izmantojot valsts kodu, norādot “Aizsardzības statusa nav”.

Attiecībā uz katru teritoriju jāieraksta attiecīgu aizsardzības statusa veidu kodi kopā ar katra statusa veida procentuālo daļu teritorijā. Šajā laukā informācija ir sniegta pa dažādiem statusa veidiem. Ja, piemēram, reģistrētajā teritorijā ir ietverti vairāki viena veida dabas rezervāti, jānorāda šo rezervātu aizņemtās kopējās platības procentuālā daļa.

Atsevišķi reģistrē individuāli noteiktu apgabalu saistību ar konkrēto teritoriju (sk. 5.2. punktu).

5.2.   Aprakstītās teritorijas saistība ar citām teritorijām (blakusesošās teritorijas un teritorijas, kas pieder pie citiem statusa veidiem)

Šī datu veidlapas daļa paredzēta, lai norādītu blakusesošās teritorijas vai teritorijas, kas pieder pie dažādiem statusa veidiem un kas pārklājas vai ir līdzās viena otrai. Turklāt ar savstarpējām atsaucēm nosaka arī dažādu veidu savstarpējās attiecības. Visas iespējamās attiecības apzīmē, lietojot kādu no šiem kodiem:

| — | teritorijas pilnībā sakrīt (lieto kodu =), |
| --- | --- |

—

teritorijas pilnībā sakrīt (lieto kodu =),

| — | aprakstītā teritorija pilnībā ietver citu teritoriju (lieto kodu +), |
| --- | --- |

—

aprakstītā teritorija pilnībā ietver citu teritoriju (lieto kodu +),

| — | cita teritorija pilnībā ietver aprakstīto teritoriju (lieto kodu –), |
| --- | --- |

—

cita teritorija pilnībā ietver aprakstīto teritoriju (lieto kodu –),

| — | divas teritorijas daļēji pārklājas (lieto kodu *). |
| --- | --- |

—

divas teritorijas daļēji pārklājas (lieto kodu *).

Papildus šiem kodiem jānorāda aprakstītās teritorijas procentuālā daļa, kas pārklājas ar citu teritoriju.

| — | Blakusesošās teritorijas apzīmē ar “/”. |
| --- | --- |

—

Blakusesošās teritorijas apzīmē ar “/”.

Turklāt veidlapā norādīti iespējamie aizsardzības statusa veidi starptautiskā līmenī: Ramsāres teritorija, bioģenētisks rezervāts, Eiropas diploma teritorija, Barselonas konvencijas teritorija, biosfēras rezervāti, Pasaules mantojuma objekts, OSPAR teritorija, HELCOM teritorija, Bukarestes konvencijas teritorija, aizsargājama jūras teritorija vai citi.

Ieraksta valsts mērogā piešķirto statusu, teritorijas nosaukumu kopā ar saistības veidu (sk. iepriekš) un procentuālo pārklāšanos, norādot aprakstīto teritoriju.

5.3.   Teritorijas statuss

Brīvā tekstā ieraksta jebkuru teritorijas noteikšanas aspektu, ko pienācīgi neraksturo kodi, kas izmantoti teritorijas noteikšanas kodu laukos (sk. 5.1. vai 5.2. punktu).

6.   TERITORIJAS APSAIMNIEKOŠANA

6.1.   Par teritorijas apsaimniekošanu atbildīgā struktūra

Sniedz informāciju par struktūru(-ām), kas atbild par teritorijas apsaimniekošanu.

Ieraksta pilnīgu informāciju, ietverot iestādes nosaukumu, adresi un tālruņa/faksa numuru, e-pasta adresi, iestādi un/vai personu, kas atbildīga par teritorijas apsaimniekošanu.

Var sniegt pilnīgu informāciju par vairākām struktūrām.

6.2.   Apsaimniekošanas plāns

Norāda, vai pastāv konkrēts un spēkā esošs teritorijas apsaimniekošanas plāns vai tāds tiek izstrādāts. Lai gan saskaņā ar direktīvu apsaimniekošanas plāni nav obligāti, šī informācija ir īpaši svarīga, lai noskaidrotu, kādus instrumentus dalībvalstis izmanto, lai apsaimniekotu savu tīklu, kā arī lai vajadzības gadījumā iegūtu konkrētāku informāciju.

Ja pastāv spēkā esošs apsaimniekošanas plāns, norāda tā nosaukumu un saiti uz attiecīgajiem tiešsaistes resursiem (piemēram, saiti uz valsts mēroga informācijas sistēmas tīmekļa vietni). Jāņem vērā tas, ka kopumā URL bieži mainās, tāpēc jāizvairās no nestabilu URL ierakstīšanas.

6.3.   Aizsardzības pasākumi (fakultatīvi)

Brīvā teksta laukā var sniegt informāciju par aizsardzības pasākumiem, kas veikti vai ko vajadzīgs veikt teritorijā.

7.   TERITORIJAS KARTE

Priekšnosacījums šai pārskatītajai datu standartveidlapas versijai ir ģeogrāfisku, digitālu teritoriju robežu pieejamība. Būtiska informācija, piemēram, statistikas vajadzībām tiks iegūta, kombinējot ar citiem digitāliem telpiskiem datiem (ĢIS dati). Tāpēc teritorijas ģeogrāfisko, digitālo robežu iesniegšanai ir būtiska nozīme.

Teritoriju robežas norāda, izmantojot publicētas topogrāfiskās kartes vai datu kopas ar mērogu 50 000 vai mazāku. Teritorijas kartogrāfiskā precizitāte nedrīkst būt mazāka par 1,0 mm 1:50 000 mērogā, kas ir līdzvērtīga 50 m uz zemes, salīdzinot ar oriģinālu. ĢIS datos jāiekļauj metadati atbilstoši INSPIRE metadatu regulai tās jaunākajā apstiprinātajā versijā.

INSPIRE identifikators. Šis identifikators ir aizsargājamās teritorijas ārējs unikāls objekta identifikators, kuru publisko atbildīgā iestāde. Šo identifikatoru izmanto ārējos pieteikumos, lai atsauktos uz teritoriālo objektu. INSPIRE identifikators ir obligāti jānorāda, tiklīdz stājas spēkā attiecīgā INSPIRE īstenošanas regula.

PDF. Dalībvalsts papildus elektroniskajām robežām var iesniegt elektronisku karti, kas atbilst ISO 19005-1 “Dokumentu pārvaldība – Elektronisko dokumentu faila formāts ilgtermiņa uzglabāšanai”. Teritoriju identifikators (teritorijas kods) un kartes izveidošanas datums jāietver PDF formātā tādā veidā, lai dokumentu var izgūt elektroniski pēc teritorijas koda un izveides datuma (fakultatīvi).

Atsauce(-es) (fakultatīvi). Šeit ieraksta valsts atsauces uz karti, kuru sākotnēji izmantoja elektronisko robežu pārveidošanai ciparu formātā. Atsauce var būt, piemēram, topogrāfiskās kartes oficiālais identifikācijas numurs un nosaukums.

---

(1)  Izņemot nelielas korekcijas tīmekļa vietnē, piemēram, pareizrakstības kļūdu labojumus vai pielāgojumus jaunākajiem tehniskajiem standartiem.

(2)  Izņēmums: GB vietā lieto UK, lai saglabātu esošo teritoriju identifikācijas kodu sistēmu.

(3)  Vairumam ĢIS programmatūru ir funkcija, ar kuras palīdzību centra koordinātas automātiski tiek aprēķinātas teritorijas lielākā elementa iekšienē.

(4)  OV L 154, 21.6.2003., 1. lpp.

Papildinājums

Natura 2000 uzziņu portāla saturs

| 1. | Nosaukums: ISO 3166 valsts kods
  Uztur: Starptautiskā Standartizācijas organizācija (ISO)
  DSV lauks: 1.2. |
| --- | --- |

1.

Nosaukums: ISO 3166 valsts kods

Uztur: Starptautiskā Standartizācijas organizācija (ISO)

DSV lauks: 1.2.

| 2. | Nosaukums: Bioģeogrāfiskajā reģionā sastopamo KNT saraksts
  Uztur: Vides ĢD un Eiropas Vides aģentūra (EVA) (1)

  DSV lauks: 1.7. |
| --- | --- |

2.

Nosaukums: Bioģeogrāfiskajā reģionā sastopamo KNT saraksts

Uztur: Vides ĢD un Eiropas Vides aģentūra (EVA) (1)

DSV lauks: 1.7.

| 3. | Nosaukums: Pārskats par dalībvalstu izmantoto jūras robežu definīciju
  Uztur: Vides ĢD un Eiropas Vides aģentūra (EVA) (1)

  DSV lauks: 2.3. |
| --- | --- |

3.

Nosaukums: Pārskats par dalībvalstu izmantoto jūras robežu definīciju

Uztur: Vides ĢD un Eiropas Vides aģentūra (EVA) (1)

DSV lauks: 2.3.

| 4. | Nosaukums: NUTS reģioni, 2. līmenis
  Uztur: Eurostat
  DSV lauks: 2.5. |
| --- | --- |

4.

Nosaukums: NUTS reģioni, 2. līmenis

Uztur: Eurostat

DSV lauks: 2.5.

| 5. | Nosaukums: Bioģeogrāfiskie reģioni Eiropā
  Uztur: Vides ĢD un Eiropas Vides aģentūra (EVA) (1)

  DSV lauks: 2.6. |
| --- | --- |

5.

Nosaukums: Bioģeogrāfiskie reģioni Eiropā

Uztur: Vides ĢD un Eiropas Vides aģentūra (EVA) (1)

DSV lauks: 2.6.

| 6. | Nosaukums: I pielikuma dzīvotņu kodu saraksts saskaņā ar Direktīvu 92/43/EEK
  Uztur: Vides ĢD un Eiropas Vides aģentūra (EVA) (1)

  DSV lauks: 3.1. |
| --- | --- |

6.

Nosaukums: I pielikuma dzīvotņu kodu saraksts saskaņā ar Direktīvu 92/43/EEK

Uztur: Vides ĢD un Eiropas Vides aģentūra (EVA) (1)

DSV lauks: 3.1.

| 7. | Nosaukums: Attiecīgo sugu grupu, datu kvalitātes, sastopamības kategoriju, pamatojuma kategoriju kodi
  Uztur: Vides ĢD un Eiropas Vides aģentūra (EVA) (1)

  DSV lauks: 3.2., 3.3. |
| --- | --- |

7.

Nosaukums: Attiecīgo sugu grupu, datu kvalitātes, sastopamības kategoriju, pamatojuma kategoriju kodi

Uztur: Vides ĢD un Eiropas Vides aģentūra (EVA) (1)

DSV lauks: 3.2., 3.3.

| 8. | Nosaukums: Putnu sugu kodu saraksts saskaņā ar Direktīvu 2009/147/EK
  Uztur: Vides ĢD un Eiropas Vides aģentūra (EVA) (1)

  DSV lauks: 3.2., 3.3. |
| --- | --- |

8.

Nosaukums: Putnu sugu kodu saraksts saskaņā ar Direktīvu 2009/147/EK

Uztur: Vides ĢD un Eiropas Vides aģentūra (EVA) (1)

DSV lauks: 3.2., 3.3.

| 9. | Nosaukums: Sugu kodu saraksts saskaņā ar Direktīvu 92/43/EEK (II, IV, V pielikums)
  Uztur: Vides ĢD un Eiropas Vides aģentūra (EVA) (1)

  DSV lauks: 3.2., 3.3. |
| --- | --- |

9.

Nosaukums: Sugu kodu saraksts saskaņā ar Direktīvu 92/43/EEK (II, IV, V pielikums)

Uztur: Vides ĢD un Eiropas Vides aģentūra (EVA) (1)

DSV lauks: 3.2., 3.3.

| 10. | Nosaukums: Populācijas vienību un kodu saraksts (saskaņā ar 17. pantu)
  Uztur: Vides ĢD un Eiropas Vides aģentūra (EVA) (1)

  DSV lauks: 3.2., 3.3. |
| --- | --- |

10.

Nosaukums: Populācijas vienību un kodu saraksts (saskaņā ar 17. pantu)

Uztur: Vides ĢD un Eiropas Vides aģentūra (EVA) (1)

DSV lauks: 3.2., 3.3.

| 11. | Nosaukums: Dzīvotņu klases vispārējai teritorijas raksturošanai
  Uztur: Vides ĢD un Eiropas Vides aģentūra (EVA) (1)

  DSV lauks: 4.1. |
| --- | --- |

11.

Nosaukums: Dzīvotņu klases vispārējai teritorijas raksturošanai

Uztur: Vides ĢD un Eiropas Vides aģentūra (EVA) (1)

DSV lauks: 4.1.

| 12. | Nosaukums: Atsauču saraksts par apdraudējumiem, slodzi un darbībām (saskaņā ar 17. pantu)
  Uztur: Vides ĢD un Eiropas Vides aģentūra (EVA) (1)

  DSV lauks: 4.3. |
| --- | --- |

12.

Nosaukums: Atsauču saraksts par apdraudējumiem, slodzi un darbībām (saskaņā ar 17. pantu)

Uztur: Vides ĢD un Eiropas Vides aģentūra (EVA) (1)

DSV lauks: 4.3.

| 13. | Nosaukums: To dabas aizsardzības statusa veidu saraksts, kam ir noteikta juridiskā aizsardzība
  Uztur: Eiropas Vides aģentūra (EVA)
  DSV lauks: 5.1. |
| --- | --- |

13.

Nosaukums: To dabas aizsardzības statusa veidu saraksts, kam ir noteikta juridiskā aizsardzība

Uztur: Eiropas Vides aģentūra (EVA)

DSV lauks: 5.1.

| 14. | Nosaukums: INSPIRE ID
  Uztur: dalībvalstis saskaņā ar INSPIRE īstenošanas regulu
  DSV lauks: 7. |
| --- | --- |

14.

Nosaukums: INSPIRE ID

Uztur: dalībvalstis saskaņā ar INSPIRE īstenošanas regulu

DSV lauks: 7.

| 15. | Nosaukums: Tehniskās un administratīvās vadlīnijas par Natura 2000 datu iesniegšanu Komisijai
  Uztur: Vides ĢD un Eiropas Vides aģentūra (EVA) (1) |
| --- | --- |

15.

Nosaukums: Tehniskās un administratīvās vadlīnijas par Natura 2000 datu iesniegšanu Komisijai

Uztur: Vides ĢD un Eiropas Vides aģentūra (EVA) (1)

---

(1)  Atsauces pārvalda Vides ĢD un Dzīvotņu komiteja.

---

| 30.7.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 198/71 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 198/71

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS

(2011. gada 29. jūlijs)

par grozījumiem Lēmumā 2005/50/EK par 24 GHz diapazona radiofrekvenču spektra joslas saskaņošanu automobiļu tuvdarbības radaru iekārtu lietojumā uz ierobežotu laiku Kopienā

(izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 5444)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2011/485/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. marta Lēmumu Nr. 676/2002/EK par normatīvo bāzi radiofrekvenču spektra politikai Eiropas Kopienā (Radiofrekvenču spektra lēmumu) (1) un jo īpaši tā 4. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | 2008. gada 7. novembrī Komisija deva uzdevumu Eiropas Pasta un telesakaru administrāciju konferencei (CEPT) veikt tehnisko izpēti par automobiļu tuvdarbības radaru iekārtām, atbalstot fundamentālo pārskatu atbilstīgi Komisijas Lēmuma 2005/50/EK (2) 5. panta 2. punktam, un veikt radiofrekvenču saderības izpēti attiecībā uz iespējamām alternatīvām pieejām 24 GHz diapazona izmantošanai. |
| --- | --- |

(1)

2008. gada 7. novembrī Komisija deva uzdevumu Eiropas Pasta un telesakaru administrāciju konferencei (CEPT) veikt tehnisko izpēti par automobiļu tuvdarbības radaru iekārtām, atbalstot fundamentālo pārskatu atbilstīgi Komisijas Lēmuma 2005/50/EK (2) 5. panta 2. punktam, un veikt radiofrekvenču saderības izpēti attiecībā uz iespējamām alternatīvām pieejām 24 GHz diapazona izmantošanai.

| (2) | CEPT 36. un 37. ziņojums, kas tika iesniegti atbilstīgi dotajam uzdevumam, un fundamentālais pārskats, kas tika izveidots atbilstīgi Lēmumam 2005/50/EK par pārmaiņām 24 GHz un 79 GHz joslas izmantošanā, rāda, ka minētā lēmuma 2. panta 5. punktā minētais atsauces datums – 2013. gada 30. jūnijs – joprojām ir spēkā un ka nav vajadzības to nomainīt ar vēlāku laiku, ņemot vērā to, ka patlaban nav kaitīgas ietekmes uz citiem 24 GHz joslas lietotājiem. |
| --- | --- |

(2)

CEPT 36. un 37. ziņojums, kas tika iesniegti atbilstīgi dotajam uzdevumam, un fundamentālais pārskats, kas tika izveidots atbilstīgi Lēmumam 2005/50/EK par pārmaiņām 24 GHz un 79 GHz joslas izmantošanā, rāda, ka minētā lēmuma 2. panta 5. punktā minētais atsauces datums – 2013. gada 30. jūnijs – joprojām ir spēkā un ka nav vajadzības to nomainīt ar vēlāku laiku, ņemot vērā to, ka patlaban nav kaitīgas ietekmes uz citiem 24 GHz joslas lietotājiem.

| (3) | Automobiļu tuvdarbības radaru tehnoloģijas izstrāde 79 GHz diapazonam virzās uz priekšu. Tomēr daudz kas liecina par to, ka minētās tehnoloģijas lietojumu iestrādāšana autobūvē netiks sasniegta termiņā, kas noteikts tuvdarbības tehnoloģijai 24 GHz diapazonā, un, ņemot vērā to, cik daudz laika vēl vajadzīgs izstrādes, iestrādāšanas un izmēģināšanas fāzei, ir jādomā, ka 79 GHz radaru iestrādāšana automobiļos, lai būtu iespējams tos masveidīgi izplatīt tirgū, būs iespējama ap 2018. gadu vai varbūt dažus gadus agrāk. |
| --- | --- |

(3)

Automobiļu tuvdarbības radaru tehnoloģijas izstrāde 79 GHz diapazonam virzās uz priekšu. Tomēr daudz kas liecina par to, ka minētās tehnoloģijas lietojumu iestrādāšana autobūvē netiks sasniegta termiņā, kas noteikts tuvdarbības tehnoloģijai 24 GHz diapazonā, un, ņemot vērā to, cik daudz laika vēl vajadzīgs izstrādes, iestrādāšanas un izmēģināšanas fāzei, ir jādomā, ka 79 GHz radaru iestrādāšana automobiļos, lai būtu iespējams tos masveidīgi izplatīt tirgū, būs iespējama ap 2018. gadu vai varbūt dažus gadus agrāk.

| (4) | Turklāt būs nepieciešams papildu laiks, lai nodrošinātu pāreju no 24 GHz tehnoloģijas uz 79 GHz tehnoloģiju automobiļu montāžas līnijām, kuras izmanto 24 GHz tehnoloģiju un pastāvēs laikā, kad parādīsies jaunās automobiļu montāžas līnijas, kas būs aprīkotas ar 79 GHz tehnoloģiju. |
| --- | --- |

(4)

Turklāt būs nepieciešams papildu laiks, lai nodrošinātu pāreju no 24 GHz tehnoloģijas uz 79 GHz tehnoloģiju automobiļu montāžas līnijām, kuras izmanto 24 GHz tehnoloģiju un pastāvēs laikā, kad parādīsies jaunās automobiļu montāžas līnijas, kas būs aprīkotas ar 79 GHz tehnoloģiju.

| (5) | Ir būtiski nodrošināt ar 24 GHz radaru aprīkoto automobiļu pašreizējās un turpmākās ražošanas nepārtrauktību, ņemot vērā to nozīmi satiksmes drošībā un vajadzību veicināt šādu lietojumu iekļaušanu iespējami lielākā skaitā gatavo transportlīdzekļu; tādēļ ir jāizvairās no pārtraukuma radaru izmantojamā spektra lietošanā, un ir vajadzīgs pagaidu risinājums, kas nodrošinātu pāreju laikā no 2013. gada 1. jūlija līdz 2018. gada 1. janvārim. Lai būtu iespējams izmantot papildu pārejas periodu, 2018. gada 1. janvāra termiņš būtu jāpagarina par četriem gadiem attiecībā uz automobiļu tuvdarbības radara iekārtām, kas uzstādītas mehāniskajos transportlīdzekļos, kuriem tipa apstiprinājuma pieteikums ir apmierināts pirms 2018. gada 1. janvāra. |
| --- | --- |

(5)

Ir būtiski nodrošināt ar 24 GHz radaru aprīkoto automobiļu pašreizējās un turpmākās ražošanas nepārtrauktību, ņemot vērā to nozīmi satiksmes drošībā un vajadzību veicināt šādu lietojumu iekļaušanu iespējami lielākā skaitā gatavo transportlīdzekļu; tādēļ ir jāizvairās no pārtraukuma radaru izmantojamā spektra lietošanā, un ir vajadzīgs pagaidu risinājums, kas nodrošinātu pāreju laikā no 2013. gada 1. jūlija līdz 2018. gada 1. janvārim. Lai būtu iespējams izmantot papildu pārejas periodu, 2018. gada 1. janvāra termiņš būtu jāpagarina par četriem gadiem attiecībā uz automobiļu tuvdarbības radara iekārtām, kas uzstādītas mehāniskajos transportlīdzekļos, kuriem tipa apstiprinājuma pieteikums ir apmierināts pirms 2018. gada 1. janvāra.

| (6) | Ņemot vērā starptautisko aizsardzību, kas piešķirta radioastronomijas, Zemes izpētes pavadoņu un izplatījuma pētniecības pasīvajiem dienestiem 23,60–24 GHz joslā, un izņēmuma raksturu, kas ir minētās joslas piešķīrumam tuvdarbības radariem ar Lēmumu 2005/50/EK, šā piešķīruma pagarināšana nav perspektīva. Bez tam 24–24,25 GHz josla ir piešķirta rūpniecības, zinātnes un medicīnas vajadzībām (ISM josla). |
| --- | --- |

(6)

Ņemot vērā starptautisko aizsardzību, kas piešķirta radioastronomijas, Zemes izpētes pavadoņu un izplatījuma pētniecības pasīvajiem dienestiem 23,60–24 GHz joslā, un izņēmuma raksturu, kas ir minētās joslas piešķīrumam tuvdarbības radariem ar Lēmumu 2005/50/EK, šā piešķīruma pagarināšana nav perspektīva. Bez tam 24–24,25 GHz josla ir piešķirta rūpniecības, zinātnes un medicīnas vajadzībām (ISM josla).

| (7) | CEPT veiktā saderības izpēte, kas aptvēra arī dažas militārās sistēmas, rāda, ka 24,25–27,50 GHz josla var būt tehniski iespējams alternatīvs risinājums. Joslu virs 26,50 GHz NATO apzīmē kā militāru joslu, ko plānots izmantot fiksētajām un mobilajām sistēmām. |
| --- | --- |

(7)

CEPT veiktā saderības izpēte, kas aptvēra arī dažas militārās sistēmas, rāda, ka 24,25–27,50 GHz josla var būt tehniski iespējams alternatīvs risinājums. Joslu virs 26,50 GHz NATO apzīmē kā militāru joslu, ko plānots izmantot fiksētajām un mobilajām sistēmām.

| (8) | Būtu jāpatur spēkā ar Lēmumu 2005/50/EK uzliktais 7 % iespiešanās slieksnis, jo nav norāžu par to, ka šāds ierobežojums tiks pārsniegts pirms pārejas uz 79 GHz joslu, un ir jāakcentē tas, ka 24 GHz josla paliek pagaidu risinājums. |
| --- | --- |

(8)

Būtu jāpatur spēkā ar Lēmumu 2005/50/EK uzliktais 7 % iespiešanās slieksnis, jo nav norāžu par to, ka šāds ierobežojums tiks pārsniegts pirms pārejas uz 79 GHz joslu, un ir jāakcentē tas, ka 24 GHz josla paliek pagaidu risinājums.

| (9) | Komisijai ar dalībvalstu palīdzību būtu jāturpina uzraudzīt šā lēmuma piemērošanu, it sevišķi attiecībā uz ierobežojošo slieksni, kaitīgu traucējumu neesību citiem joslas lietotājiem vai blakus joslām neatkarīgi no tā, vai tiek pārsniegts 7 % slieksnis. |
| --- | --- |

(9)

Komisijai ar dalībvalstu palīdzību būtu jāturpina uzraudzīt šā lēmuma piemērošanu, it sevišķi attiecībā uz ierobežojošo slieksni, kaitīgu traucējumu neesību citiem joslas lietotājiem vai blakus joslām neatkarīgi no tā, vai tiek pārsniegts 7 % slieksnis.

| (10) | Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza Lēmums 2005/50/EK. |
| --- | --- |

(10)

Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza Lēmums 2005/50/EK.

| (11) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Radiofrekvenču spektra komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(11)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Radiofrekvenču spektra komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmumu 2005/50/EK groza šādi:

| 1) | lēmuma 2. panta 5) punktu aizstāj ar šādu:






  “5) | “atsauces datumi” ir 2013. gada 30. jūnijs 21,65–24,25 GHz frekvencēm un 2018. gada 1. janvāris 24,25–26,65 GHz frekvencēm;”; |
| --- | --- | --- |

1)

lēmuma 2. panta 5) punktu aizstāj ar šādu:

“5)

“atsauces datumi” ir 2013. gada 30. jūnijs 21,65–24,25 GHz frekvencēm un 2018. gada 1. janvāris 24,25–26,65 GHz frekvencēm;”;

| 2) | lēmuma 3. pantu groza šādi:






  a) | otrajā daļā vārdus “atsauces datumam” aizstāj ar “atsauces datumiem”; |
| --- | --- | --- |

2)

lēmuma 3. pantu groza šādi:

a)

otrajā daļā vārdus “atsauces datumam” aizstāj ar “atsauces datumiem”;

| b) | trešajā daļā vārdus “šī datuma” divās vietās aizstāj ar “šiem datumiem”; |
| --- | --- |

b)

trešajā daļā vārdus “šī datuma” divās vietās aizstāj ar “šiem datumiem”;

| c) | pēc trešās daļas pievieno šādu:
  “Bet 2018. gada 1. janvāra termiņu pagarina par četriem gadiem automobiļu tuvdarbības radaru iekārtām, kas uzstādītas mehāniskajos transportlīdzekļos, par kuriem tipa apstiprinājuma pieteikums ir iesniegts atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2007/46/EK (3) 6. panta 6. punktam un ir apmierināts pirms 2018. gada 1. janvāra. |
| --- | --- |

c)

pēc trešās daļas pievieno šādu:

“Bet 2018. gada 1. janvāra termiņu pagarina par četriem gadiem automobiļu tuvdarbības radaru iekārtām, kas uzstādītas mehāniskajos transportlīdzekļos, par kuriem tipa apstiprinājuma pieteikums ir iesniegts atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2007/46/EK (3) 6. panta 6. punktam un ir apmierināts pirms 2018. gada 1. janvāra.

| 3) | lēmuma 5. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punkta d) apakšpunktā vārdus “atsauces datuma” aizstāj ar “atsauces datumu”; |
| --- | --- | --- |

3)

lēmuma 5. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punkta d) apakšpunktā vārdus “atsauces datuma” aizstāj ar “atsauces datumu”;

| b) | panta 2. un 3. punktu svītro; |
| --- | --- |

b)

panta 2. un 3. punktu svītro;

| c) | panta 4. punktu aizstāj ar šādu:
  “4.   Dalībvalstis palīdz Komisijai veikt 1. punktā minēto pārbaudi, nodrošinot, ka nepieciešamā informācija laikus tiek savākta un nodota Komisijai, it sevišķi pielikumā izklāstītā informācija.” |
| --- | --- |

c)

panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

“4.   Dalībvalstis palīdz Komisijai veikt 1. punktā minēto pārbaudi, nodrošinot, ka nepieciešamā informācija laikus tiek savākta un nodota Komisijai, it sevišķi pielikumā izklāstītā informācija.”

2. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2011. gada 29. jūlijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja vietniece

Neelie KROES

---

(1)  OV L 108, 24.4.2002., 1. lpp.

1

(2)  OV L 21, 25.1.2005., 15. lpp.

2

(3)  OV L 263, 9.10.2007., 1. lpp.”;

3

---